bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — I kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 30 framhålls vikten av en ökad export för den svenska livsmedelsproduktionen, och motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen ska satsa på ett exportfrämjande paket för ökad livsmedelsexport. Bärande delar i ett sådant paket bör enligt motionärerna vara inrättandet av en exportportal, vars syfte bl.a. ska vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer i andra länder att välja svenska livsmedel, tillsättandet av livsmedelsattachéer och ett ökat arbete för landgodkännanden och anläggningsgodkännanden. Vidare anser motionärerna att bör verka för handelsavtal med fler länder utanför EU, exempelvis . I kommittémotion 2017/18:3419 av m.fl. (M) förordas, liksom i de tidigare nämnda motionerna 2017/18:3410 (M, C, L, KD) och 2017/18:3008 (M, C, L, KD), flera tillkännagivanden med förslag till åtgärder för att främja handels- och investeringsfrämjandet. Motionärerna förordar i likhet med i de båda motionerna ovan tillkännagivanden om att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 11) och om att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att delta i FN-upphandlingar (yrkande 7). Vidare framhålls i likhet med i de båda motionerna de kreativa näringarnas betydelse för svensk export. Motionärerna menar att arbetet med att inkludera kulturen i marknadsföringen av exportlandet kan stärkas och efterfrågar en utredning av hur staten kan underlätta för internationell spridning av kulturen. För att öka de kreativa näringarnas bidrag till samhället bör man enligt motionärerna ytterligare förstärka exportinsatserna inom de kreativa näringarna, och de föreslår således ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 8). Liksom i motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) lyfter motionärerna fram de s.k. kosmopoliterna som en viktig resurs för att öka den gränsöverskridande handeln. Motionärerna framhåller att kontaktskapande mellan svenska exportföretag och nyanlända till kan vara värdefullt av många skäl och föreslår ett tillkännagivande om att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i och utveckla landets möjligheter till ökad export (yrkande 6). Vidare framhålls i likhet med i motionen ovan att det finns förutsättningar för tjänsteexport för välfärdstjänster, t.ex. hälso- och sjukvård. Detta bör enligt motionärerna bejakas och utvecklas, och de föreslår ett tillkännagivande om att skapa förutsättningar för export av svenska välfärdstjänster (yrkande 3). Motionärerna framhåller särskilt tjänstehandeln mellan och . Vidare anser motionärerna att genom tillkännagivanden bör uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag, och undersöka möjligheten att införa exportcheckar (yrkande 4), samt att utreda en auktorisering för företag och organisationer som kvalificerar dessa att delta i upphandling av exportrådgivningstjänster (yrkande 5). Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin, och den svenska exporten har minskat, konstateras det i motion 2017/18:3327 av (M). Motionären föreslår därför att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos den svenska småbåtsindustrin. I kommittémotion 2017/18:930 av m.fl. (SD) föreslås tre tillkännagivanden om Business uppdrag. För det första förordar motionärerna att Business bör ge investeringar i Somaliland ökad prioritet och att () bör ges i uppdrag att prioritera svenska företag i för att gynna såväl nationen som svenska företag (yrkande 1). För det andra anser motionärerna att Business bör ges i uppdrag att ge högre prioritet (yrkande 2). Motionärerna framhåller att är en stor tillväxtmarknad och därmed en viktig framtida handelspartner för . För det tredje förordar motionärerna att Business bör ges i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som energieffektivisering (yrkande 3). Många svenska företag har mycket av den teknik och de lösningar som efterfrågas, och det finns därmed en god potential för ökad export. I kommittémotion 2017/18:932 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att göra en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov (yrkande 3). Svensk export är beroende av import, och politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker är alla faktorer som enligt motionärerna kan förändra den globala handelsmarknaden. Motionärerna framhåller även vikten av att särskilt stärka den svenska industrins exportmöjligheter inom högteknologiska tjänster och produkter som befinner sig högt uppe i värdekedjan och förordar även ett tillkännagivande om detta (yrkande 4). I kommittémotion 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkande 4 förordar motionärerna ett tillkännagivande om att Business ska ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar. Detta skulle enligt vad som anförs i motionen kunna leda till minskat beroende av bistånd i området som tillväxten ökar. Det skulle också kunna möjliggöra en billigare import av varor till . I kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) framhålls att det finns en potential för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp av koldioxid i ett globalt perspektiv genom att exportera energieffektiva produkter. Exporten skulle således både gynna svensk industri och dämpa utsläppen av växthusgaser, och motionärerna förordar ett tillkännagivande om att export som främjar energieffektivitet bör främjas (yrkande 6). I kommittémotion 2016/17:3777 av m.fl. (C) yrkande 6 framför motionärerna att svensk hälso- och sjukvård håller hög klass och kan bidra till att hantera globala utmaningar inom hälsosektorn som antibiotikaresistens, välfärdssjukdomar och krav på kostnadseffektiviseringar, som den ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. Motionärerna anser därför att ska tillkännage för regeringen att den ska stimulera export av vårdtjänster och så långt som möjligt undanröja exporthinder av dessa tjänster. I motion 2017/18:555 av m.fl. yrkande 23 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den ska öka insynen i den verksamhet som () och () bedriver. I motionen hänvisas till granskningar som Amnesty, och har gjort som visar på brister när det gäller insyn. Motionärerna anser att det är orimligt att inte kan få ta del av information om till vilka länder ett statligt bolag utfärdar krediter. Motionärerna vill vidare se krafttag när det gäller att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en hållbar utveckling och förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling (yrkande 25). Slutligen föreslås i yrkande 27 ett tillkännagivande om att bör följa exempel och införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. I kommittémotion 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 7 förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att skärpa kriterierna när det gäller mänskliga rättigheter för svenskt exportfrämjande. Motionärerna betonar vikten av att det finns tydliga kriterier för den exportfrämjande verksamheten så att handel och investeringar inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. I kommittémotion 2017/18:530 av m.fl. (V) påtalas att den stora majoriteten av länder, till skillnad från , har ratificerat FN:s deklaration om ursprungsbefolkningars rättigheter (konvention nr 169). Motionärerna anför att det funnits flera exempel där bolag som investerat i har kränkt ursprungsbefolkningens rättigheter och förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör se över gällande regelverk för att garantera att svenska investeringar, exportfrämjande och pensionsplaceringar inte bidrar till att kränka eller inskränka ursprungsbefolkningars rättigheter i (yrkande 6). I kommittémotion 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att det i statliga upphandlingar och exportsatsningar ska ställas krav på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktionsledet som transportledet. har stor potential att exportera mer livsmedel, sägs det i kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD). Motionärerna förordar ett tillkännagivande om att underlätta den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom inrättandet av livsmedelsattachéer (yrkande 19). I motionen efterfrågas även ett tydligare främjandeuppdrag till Business och motionärerna anser även att kompetensen där inom livsmedel behöver förbättras. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 30 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att den internationella kompetens för export och import som finns i genom våra nya svenskar bättre tas till vara i regionala exportcentrum. Genom att skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och stora språkkunskaper som finns hos människor som kommer till tas till vara, kan enligt motionärerna öka sin export. I motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 7 förordas ett tillkännagivande om att det bör utvecklas ett samordnat statligt stöd för internationalisering för regionerna. Motionärerna menar att en nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Mål för handels- och investeringsfrämjande I det inledande avsnittet om internationell handel framgår också mål för export- och investeringspolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) framgår regeringens inriktning för politiken när det gäller export- och investeringsfrämjande. Regeringen hänvisar bl.a. till exportstrategin som antogs av regeringen . Regeringen anför att den behöver prioritera för att maximera största nyttan av exportfrämjandet. Fokus läggs därför på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. Regeringen har tagit fram en prioritering av 26 länder. Regeringen framhåller att det inom ramen för strategin pågår insatser inom samtliga 22 områden i strategin. Regeringen avser också att arbeta vidare med vissa sektorer där det bedöms finnas en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering samt där det finns ett intresse utomlands för svenska erfarenheter och lösningar för att möta olika samhällsutmaningar, t.ex. livsmedelssektorn. Regeringen framhåller vidare det arbete som bedrivs inom ramen för och regionala exportcentrum. För att stärka den regionala exportrådgivningen föreslog regeringen en höjning av anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet –2023. Regeringen framhåller även betydelsen av internationella mötesplatser för inte minst små och medelstora företag för att skapa kontakter med leverantörer, distributörer och kunder. För att möjliggöra ett svenskt deltagande på 2020 föreslog regeringen att anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet skulle tillföras –2020. Regeringen ser möjligheter för en ökad svensk projekt- och systemexport som en följd av tillväxtekonomiernas behov av att investera i infrastruktur, hälso- och sjukvård samt energi och miljöteknik. Regeringen uppger att den ökning som Business har fått i fråga om antalet uppdrag för tillväxtmarknader, regional exportrådgivning och strategiska affärer väntas fortsätta framöver. Regeringen framhåller också företagens behov av stöd från svenska ambassader och statliga exportfrämjandeaktörer på de nya tillväxtmarknaderna. Detta gäller särskilt små och medelstora företag. Regeringen föreslog därför att anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet skulle tillföras medel för att förstärka den svenska närvaron på viktiga tillväxtmarknader och i viktiga städer. Regeringen konstaterar att omställningen till en grön och cirkulär ekonomi genom bl.a. innovativ miljöteknik och nya affärsmodeller kommer att möjliggöra affärsutveckling och minskad klimat- och miljöpåverkan. Måluppfyllelsen i Agenda kommer att kräva stora investeringar i modernisering och utbyggnad av olika typer av infrastruktur, en hållbar industrialisering och innovation (mål 9), och regeringen menar att svenska leverantörer och konsulter har mycket att bidra med. Regeringen anför att exportfrämjandet ska bidra till den feministiska utrikespolitiken och de uppsatta målen för politiken i enlighet med utrikesförvaltningens handlingsplan. Svenska företags engagemang i den globala agendan och möjligheter att bidra till utvecklingen främjas enligt regeringen genom en framgångsrik marknadsbearbetning inom projektexport och gentemot internationella upphandlingar inklusive FN-systemet. Regeringen framhåller därtill att stimulerandet av det svenska näringslivets engagemang och informationsspridning om hållbara lösningar är ett viktigt bidrag till politiken för global utveckling. Regeringen uppger att särskilda insatser förbereds för att bättre möta innovativa och tidigt internationaliserade företags särskilda behov av tillgång till internationella nätverk för snabbare tillväxt. När det gäller investeringsfrämjande framhåller regeringen att detta också bidrar till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsättning. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera små och stora utländska företags direktinvesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Regeringen uppger att man därför fortsätter att öka anslaget till investeringsfrämjandet i Business . Arbetet innebär även att brett stärka kunskapen om och bilden av samt riktade insatser mot företag för att locka dem att etablera sig i . Regeringen framhåller också vikten av ett väl fungerande och marknadskompletterande exportkreditsystem för den svenska utrikeshandeln. Regeringen anger att svenska exportörer ska erbjudas exportfinansiering på motsvarande villkor som jämförbara konkurrerande länder. För att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov i enlighet med exportstrategin ska () fortsätta att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. Regeringen uppger att EKN i samarbete med och () undersöker vägar att öka möjligheten till exportlån för lägre belopp. Garantigivningen ska bidra till hållbara investeringar och minskad klimatpåverkan. Systemet med statsstödda exportkrediter som hanteras av SEK uppges vara centralt för möjligheten att kunna erbjuda exportfinansering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. fattade regeringen beslut om en exportstrategi. Strategin har redovisats för i form av en skrivelse (skr. 2015/16:48). Exportstrategin innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför. Åtgärderna spänner över 22 olika områden. Exportstrategin syftar till att öka exporten (både i absoluta tal och som en del av BNP), öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Utskottet har redogjort för det pågående arbetet med strategin (bet. 2015/16:NU13 och bet. 2016/17:NU13). Enligt uppgift från hade arbetet påbörjats för samtliga 22 åtgärdsområden även om det hade kommit olika långt. Utskottet har tagit del av en uppdaterad redogörelse för arbetet med strategin . Här framgår bl.a. att fyra nya utlandsmyndigheter öppnade (generalkonsulat i , , och ). Vidare har Business öppnat nya kontor i och och uppgraderat kontoret i (). Vidare framgår att , EKN och SEK har lanserat en gemensam finansiell produkt för att underlätta export för små och medelstora företag. har fått i uppdrag att förbättra förutsättningarna för svenska företag att bedriva handel med tredjeländer. Uppdraget är ett resultat av kartläggning om export- och importproblem. har vidare tillsammans med flera andra myndigheter deltagit i arbetet med att ta fram en exportguide för livsmedel på . har också tagit fram en exportkurs på distans för att nå fler och nya företag samt bidra till ett utbud som är tillgängligt för hela näringslivet. Enligt redogörelsen framgår vidare att ambassaderna gör en årlig handelshinderrapportering som sammanställs av . Enligt dessa uppgifter är de vanligaste hindren offentlig upphandling, sanitära och fytosanitära åtgärder, tullfrågor, tekniska produktkrav samt immaterialrätt. Korruption och krånglig byråkrati är omfattande. Majoriteten av ambassaderna uppges arbeta aktivt med att undanröja eller minska anmälda handelshinder. Endast ett fåtal har dock undanröjts . Ofta har det krävts stöd från EU-delegationen, Business m.fl. i arbetet. De svåraste marknaderna för svenska företag är alltjämt BRICS-länderna men även , , , , , och pekas ut. Regeringen presenterade propositionen En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). I propositionen föreslås en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja som ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det övergripande målet för strategin föreslås vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vad gäller livsmedelsexport bedömer regeringen att en ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan, varför man bör fortsätta att utveckla exportfrämjande insatser. Utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2016/17:NU13) redogjort för innehållet i propositionen när det gäller livsmedelsexport. Regeringens proposition om livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) samt följdmotioner, däribland motioner om livsmedelsexport, behandlades av miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2016/17:MJU23). Med bifall till miljö- och jordbruksutskottets förslag riktade ett tillkännagivande till regeringen om att underlätta och främja livsmedelsexport (rskr. 2016/17:338). I sitt ställningstagande framhöll miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att det finns ett behov av ett ännu tydligare främjandeuppdrag med särskild tyngdpunkt på att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta menar miljö- och jordbruksutskottet att den livsmedelsspecifika kompetensen på Business behöver förbättras, och näringen få en tydligare position i marknadsföringen av . Miljö- och jordbruksutskottet framhåller också att det är av stor vikt att Business tillhandahåller information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt likväl som om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. Företrädare för Socialdemokraterna, och reserverade sig mot miljö- och jordbruksutskottets förslag. Regeringen har med utgångspunkt i livsmedelsstrategin genomfört ett antal åtgärder för att främja livsmedelsexporten. Åtgärderna omfattar totalt . • Regeringen har tillsatt en nationell exportsamordnare i med uppgiften att stärka de svenska livsmedelsföretagens exportförmåga. • Regeringen har tillsatt ett skogs- och lantbruksråd på ambassaden i . • Business har fått i uppdrag att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag –2019. Uppdraget ska redovisas och i form av en slutrapport . • Business exportprogram för livsmedelsföretag under konceptet Try Swedish har förstärkts. • Business har fått i uppdrag att genomföra en analys av olika livsmedels exportpotential. Syftet är att undersöka och analysera hur exportpotentialen skulle kunna se ut om fem och . Analysen ska sedan kunna ligga till grund för inriktningen av det statliga livsmedelsfrämjandet. Uppdraget ska redovisas . • Business har fått i uppdrag att inrätta och genomföra ett exportprogram inom ramen för den regionala exportrådgivningen. Programmet ska rikta in sig på livsmedelsföretag som har stor potential att nå ut på exportmarknader. • Business har fått i uppdrag att ta fram en strategi och ett operativt program för export av ekologiska livsmedel. Strategin ska innehålla prioriteringar och aktiviteter på både kort och lång sikt för att stärka den svenska exporten av ekologiska livsmedel. Insatserna ska i första hand rikta sig till små och medelstora företag. • Business har fått i uppdrag att tillsätta ansvariga för livsmedelsexport på prioriterade tillväxtmarknader (/, /och (med uppgiften att täcka ). I rollen som livsmedelsexportsansvarig ingår att hjälpa livsmedelsbranschen på plats på den aktuella marknaden och identifiera och visa den potential som finns på marknaden. De livsmedelsexportansvariga ska också analysera vilka utmaningar och hinder som finns för att lyckas med export på den aktuella marknaden. • och har fått i uppdrag att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som innebär att anläggningar blir godkända för export till tredjeländer. Det innebär att den tidigare avgiften som myndigheter fakturerat företag för det arbete som de gör vid inspektioner av anläggningar tas bort. • och har fått i uppdrag att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror. • ska, efter samråd med , inrätta och ta huvudansvar för ett samverkansforum för utveckling av myndighetsarbetet för att öka livsmedelssektorns tillträde till marknader i länder utanför EU. Fokus ligger på arbetet med land- och anläggningsgodkännanden och uppdraget ska finansieras inom myndighetens ram. • Regeringen har inom Team lanserat Team Livsmedel som ska fungera som en plattform och ett samverkansforum där företag, myndigheter och aktörer inblandade i livsmedelsexport kan arbeta för att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten. delredovisade Business uppdraget att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora livsmedelsföretag. Av rapporten framgår genomförda aktiviteter . Totalt medverkade 205 företag i aktiviteter inom ramen för Try Swedish exportprogram , varav flera företag medverkade i flera aktiviteter. Detta var en ökning i jämförelse med året innan då totalt 203 företag deltog. Det totala antalet aktiviteter inom programmet var 22 stycken. De deltagande företagen är till störst del mindre företag med mellan 10 och 49 anställda. genomfördes fem mässor och åtta livsmedelsexportseminarier och en utbildning med varierande teman i , och . Av rapporten framgår att en majoritet av de företag som utvärderat aktiviteterna (svarsfrekvensen var ) är nöjda med dessa (60–beroende på aktivitet). Business lyfter även fram företagens önskemål om förbättringar i rapporten. Företagen har bl.a. framhållit att de anser att aktiviteterna är för dyra för mindre företag och att aktiviteterna skulle anpassas bättre för små företag. När det gäller livsmedelsexport hos små och medelstora företag kan även påminnas om att regeringen gav i uppdrag att kartlägga och analysera den svenska livsmedelssektorns, särskilt små och medelstora företags, kännedom om och användande av de tjänster som ryms inom statligt exportfrämjande. Av rapporten framgår att genomfört en enkätundersökning som riktades till alla livsmedelsföretag som redovisade en export till SCB (totalt 334 företag). Enkäten besvarades av av företagen. Resultaten av enkäten pekar enligt på att behoven av exportrelaterad service ser olika ut för olika företag.