bet · H601KrU3 · 2018-10-31 00:00:00 — En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället till handlingarna. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tolv reservationer (KD) och tre särskilda yttranden (SD, C, V). Skrivelse 2017/18:246 En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället. 13 yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ges ett stärkt kunskapsuppdrag Förenkling vid upphandling av välfärdstjänster vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde Reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav Ökad kunskap om arbetsintegrerande sociala företag Vägledning för kommuner när det gäller bedömningen av om verksamheter inom det civila samhället utgör livsmedelsföretag Analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning Skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället Förmånligare skatteregler för ideella organisationer Ökat stöd till trossamfunden 1.Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ges ett stärkt kunskapsuppdrag, punkt 1 (KD) 2.Förbättrad statistikproduktion, punkt 2 (KD) 3.Förenkling vid upphandling av välfärdstjänster vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde, punkt 3 (KD) 4.Reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav, punkt 4 (KD) 5.Ökad kunskap om arbetsintegrerande sociala företag, punkt 5 (KD) 6.Vägledning för kommuner när det gäller bedömningen av om verksamheter inom det civila samhället utgör livsmedelsföretag, punkt 6 (KD) 7.Analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning, punkt 7 (KD) 8.Idéburet offentligt partnerskap, punkt 9 (KD) 9.Återinföra gåvoskatteavdraget, punkt 10 (KD) 10.Förmånligare skatteregler för ideella organisationer, punkt 11 (KD) 11.Ökat stöd till trossamfunden, punkt 12 (KD) 12.Satsningar på idrottsrörelsen, punkt 13 (KD) 1.Särskilt yttrande (SD) 2.Särskilt yttrande (C) 3.Särskilt yttrande (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Motionsyrkanden med direkt anknytning till skrivelsen Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ges ett stärkt kunskapsuppdrag 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 1 (KD) 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 2 (KD) Förenkling vid upphandling av välfärdstjänster vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Reservation 3 (KD) Reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 4 (KD) Ökad kunskap om arbetsintegrerande sociala företag 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (KD) Vägledning för kommuner när det gäller bedömningen av om verksamheter inom det civila samhället utgör livsmedelsföretag 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 6 (KD) Analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 7 (KD) Skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället lägger skrivelse 2017/18:246 till handlingarna. 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 8 (KD) 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 9 (KD) Förmånligare skatteregler för ideella organisationer 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 10 (KD) Ökat stöd till trossamfunden 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 11 (KD) 2017/18:4191 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 12 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), Lawen Redar (S), (M), (S), (M), (SD), Per Lodenius (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M) och (S). Ärendet och dess beredning lade regeringen fram proposition 2009/10:55 En politik för det civila samhället. antog propositionen och beslutade i och med det att målet för politiken skulle vara att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin (bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning (dir. 2014:40). Utredningen antog namnet Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv (dir. 2015:38) enligt vilka utredaren också skulle föreslå hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Utredaren fick även i uppdrag att föreslå åtgärder från det offentliga för att det civila samhällets organisationer i större omfattning ska nå ut till delar av befolkningen som står utanför dessa organisationer och inom dem engagera en större mångfald av människor. överlämnade utredningen sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Regeringens ställningstagande till utredningens förslag redovisas i skrivelsen, med undantag för bl.a. utredningens förslag till lagändringar. Dessa har omhändertagits inom ramen för beredningen av (Fi 2015:01). Utöver utredningen har underlag till de initiativ som redovisas i skrivelsen skaffats genom ett antal samråd av olika slag med det civila samhällets organisationer, exempelvis sakråd. höll ett möte med det civila samhällets organisationer för att informera om skrivelsen och om processen för att ta fram den. Det civila samhället omfattar människor, grupper och organisationer som verkar för gemensamma intressen skilt från staten, marknaden och hushållen. Till det civila samhället räknas både formella organisationer och mer informella och tillfälliga sammanslutningar och nätverk. Organisationerna har en mängd olika associationsformer, men den vanligaste är ideella föreningar. Vidare räknas registrerade trossamfund, vissa ekonomiska föreningar såsom kooperativ, många stiftelser och vissa aktiebolag till det civila samhället. Det finns även kopplingar till marknaden utanför det civila samhället, bl.a. genom att civilsamhällesorganisationer äger dotterbolag, ofta s.k. icke finansiella aktiebolag, och tar emot utdelning från dessa. Målet för politiken är, som framgår ovan, att villkoren för det civila samhället som en central del i demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med civilsamhällets organisationer genom att – utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort – stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och som opinionsbildare och med en mångfald verksamheter – fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. På området gäller följande principer som togs fram tillsammans med det civila samhällets organisationer i samband med att den nationella överenskommelsen på det sociala området utarbetades. Självständighet och oberoende. Organisationerna och deras medlemmar ska ha möjlighet att självständigt bedriva sin verksamhet utan obefogad kontroll eller inblandning av offentliga aktörer. Förhållandet mellan regeringen och det civila samhället bör präglas av dialog för att bredda och fördjupa beslutsunderlag och för att bidra till ömsesidig förståelse och förtroende. Produktion av välfärdstjänster ska hålla god kvalitet oavsett inom vilken samhällssektor den utförs. erkänns principen att icke-vinstdrivande verksamhet av många ses som en kvalitet i sig, dvs. har ett egenvärde genom att den bedrivs utifrån en viss värdegrund och utformas i samspel med sina medlemmar och brukare. Goda, långsiktiga och stabila förutsättningar är nödvändiga för civilsamhällets existens och verksamhet. Detta omfattar bl.a. stabilitet i bidragssystemen, fördelningen mellan olika bidragsformer, rättsliga förutsättningar och de generella villkoren för det civila samhället. Öppenhet och insyn. Förtroende mellan offentliga aktörer och det civila samhället bygger på transparenta beslutsprocesser. Genom det offentligas öppenhet och insyn möjliggörs civilsamhällets funktion som röstbärare och opinionsbildare, som delar av civilsamhällets verksamhet finansieras av skattemedel, vilket kräver öppenhet i redovisningen. Samhället välkomnar civilsamhället som utförare av välfärdstjänster. Olikheten är att betrakta som en tillgång i sig som bör ges utrymme genom ersättnings- och bidragssystem samt lagar och regler. Principen rymmer också jämställdhet och icke-diskriminering samt innebär att civilsamhället bör avspegla och omfatta människor från olika delar av befolkningen, bl.a. genom att ge goda förutsättningar för människor att engagera sig i det. Det civila samhället är av central betydelse för demokratin och har flera viktiga funktioner. Det verkar som demokratiskola, röstbärare och opinionsbildare samt skapar samhällsnyttig verksamhet inom olika sektorer och bidrar till gemenskap och tillit mellan människor. som utrymmet för det civila samhället är stort finns tecken på att det i vissa avseenden krymper. Regeringen anser därför att det behövs en civilsamhällespolitik som prioriterar det civila samhällets långsiktighet och oberoende. De förutsättningar som lägger grunden för detta är enligt regeringen • regelbundna och flexibla samrådsstrukturer för att gemensamt bättre kunna lösa aktuella samhällsproblem • förbättrad kunskap bland offentliga aktörer om det civila samhällets betydelse och särart för att skapa förbättrade villkor och förutsättningar för ideella aktörer i alla dess roller • långsiktig, förutsebar och rättssäker hantering av statsbidrag. Den nu aktuella skrivelsen beskriver åtgärder som vidtagits –2018 och som bidrar till mer långsiktiga och stabila villkor för det civila samhället. Skrivelsen utgår, som framgår ovan, delvis från Utredningen för ett stärkt civilsamhälles betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ges ett stärkt kunskapsuppdrag Utskottets förslag i korthet förutsätter att det stärkta kunskapsuppdraget följs upp och avslår därmed motionsyrkandet. Jämför reservation 1 (KD). Regeringen förstärker arbetet med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till gagn för det civila samhället. Förstärkningen syftar 2018 enligt regleringsbrevet för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) till ökad myndighetssamverkan, utvecklat kunskapsstöd för det civila samhället och ökad kunskap om hinder för underrepresenterade grupper att delta i det civila samhället. har, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17), beslutat att tillföra 2018 för detta arbete. Motsvarande anslagsnivå beräknas . Tillskottet ges huvudsakligen till MUCF. m.fl. (KD) framhåller i motion 2017/18:4191 att en viktig del i att minska den byråkratiska bördan för det civila samhället är att kunskapsbristen om civila samhället hos det offentliga minskar och att hänsyn tas till det civila samhällets särart på ett bättre sätt än . Motionärerna anser att det är positivt att regeringen förstärker arbetet med kunskapsutveckling och kunskapsspridning för det civila samhället, men anser att detta arbete noggrant bör följas upp. Dessutom anser motionärerna att det behövs utredning av minskat regelkrångel för civilsamhällets organisationer (yrkande 8). Regeringen anger i skrivelsen att det myndighetsnätverk som MUCF driver, som bl.a. arbetar med myndigheters information och stöd till det civila samhällets organisationer, även skulle kunna ta upp frågan om myndigheternas förenklingsarbete, då många organisationer beskriver en ökad administrativ börda till följd av högre krav i bidragsansökningar och redovisningar till myndigheter. Vid inhämtande av information har MUCF uppgett följande: De arbetar för att öka kunskapen om det civila samhället hos offentliga aktörer samt främja samverkan mellan statliga myndigheter och det civila samhället. De har bl.a. i en rapport kartlagt hinder för underrepresenterade grupper, att delta i det civila samhället. MUCF har vidare utvecklat kunskap kring Idéburet offentligt partnerskap (IOP) som ett sätt för samverkan mellan det civila samhället och den offentliga sektorn. träffas regelbundet och lyfter för myndigheterna aktuella frågor. Bidragsgivning är ett område där myndigheterna gör, och även fortsättningsvis behöver göra, avvägningar mellan behovet av kontroll i bidragsgivningen mot den administrativa börda som kontrollen innebär. I uppföljningen av det civila samhällets villkor och förutsättningar fokuserar myndigheten på villkoren och förutsättningarna för organisationer på landsbygd. I likhet med motionärerna ser utskottet med tillfredsställelse på att arbetet med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till gagn för det civila samhället stärks, och att MUCF tillförts medel för detta ändamål. Det är enligt utskottet av vikt att förståelsen hos offentliga aktörer för det civila samhällets särart och villkor ökas, men också att civilsamhället får en ökad kunskap om det offentliga regelverket för bl.a. organisationsformer och bidrag. Det arbete som pågår bör bl.a. leda till minskat regelkrångel för civilsamhällets organisationer. Utskottet förutsätter, som motionärerna efterfrågar, att det stärkta kunskapsuppdraget följs upp, och avstyrker därmed motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förbättrad statistik om det civila samhället med hänvisning till bl.a. pågående beredning. Jämför reservation 2 (KD). Det har framförts synpunkter från statliga myndigheter, forskare och intressenter inom det civila samhället på () statistik om det civila samhället. I korthet handlar synpunkterna om bristande transparens, tillgänglighet och kvalitet. SCB har därför aviserat att myndigheten kommer att göra två insatser för att öka tillgängligheten och kvaliteten i statistiken om det civila samhället och i de register som statistiken baseras på. Den ena insatsen är att förbättra statistiken och göra den mer tillgänglig utanför myndigheten. Den andra insatsen är att utreda dels hur klassificeringen av organisationer i det civila samhället kan förbättras inom ramen för företagsregistret, dels hur förvaltning och underhåll av registret kan stärkas, särskilt när det gäller organisationer med ett begränsat antal anställda. Regeringen avser att följa SCB:s arbete för att förbättra det statistiska underlag som behövs för kunskap och beslutsfattande inom politiken för det civila samhället. m.fl. (KD) anser i motion 2017/18:4191 att två viktiga delar kring förbättrad statistik saknas när det gäller det civila samhället. Enligt motionärerna bör den nationella upphandlingsstatistiken kompletteras med uppgifter om civilsamhällets deltagande i offentlig upphandling (enligt förslag i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle, SOU 2016:13). Vidare bör det utredas hur civilsamhällets samhällsekonomiska värde kan mätas. Motionärerna framhåller att civilsamhällets ställning, som framgår av utredningen, kan stärkas om sektorns samhällsekonomiska värde kan kvantifieras på samma sätt som andra sektorers värde (yrkande 3). Enligt uppgift från kan frågor om statistik om civilsamhällets deltagande i offentlig upphandling komma att beröras i den lagrådsremiss som bereds inom departementet med anledning av Ds 2017:48 Statistik på upphandlingsområdet. Lagrådsremissen beräknas lämnas . I betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) anges: I nationalekonomiska sammanhang sätts särskilt fokus på de sammantagna statsfinanserna. Att man ännu inte räknat in den sammanlagda betydelsen som civilsamhället har för t.ex. BNP kan förklaras med att det inte finns några fullt utvecklade och evidensbaserade modeller för hur man ska räkna in det mervärde som civilsamhället tillför den samlade samhällsekonomin. SCB:s satelliträkenskaper som redovisats i avsnitt 3.1.2 ger dock en fingervisning om det bidrag till BNP som verksamheten i civilsamhällets organisationer ger. Utredningen anser att SCB:s satelliträkenskaper skulle kunna vara ett redskap i arbetet med att tillföra nationalräkenskaperna det mervärde som civilsamhället ger. Ett annat verktyg kan vara socioekonomiska analyser som utgör modeller för att värdera när marknaden och/eller det offentliga systemet misslyckas med att använda befintliga resurser till att ge människor i utanförskap jämlika livsmöjligheter med samhället i övrigt. Denna typ av analyser anses värdera resursslöseri, såväl mänskligt som ekonomiskt, som kan beskrivas, konkretiseras samt värderas. Med den typen av modeller kan civilsamhällesorganisationer som arbetar med prevention eller rehabilitering visa på ett samhällsekonomiskt mervärde kring sina insatser som inte syns i de traditionella styr- och uppföljningssystemen. Många delar av det värde civilsamhället ger är dock fortsatt svårt att omsätta i ekonomiska termer, exempelvis värdet av att barn deltar i Scouternas verksamhet eller att vuxna är engagerade i en hembygdsförening. Ett ytterligare exempel med anknytning till hur man ska värdera civilsamhällets insatser i ekonomiska termer är det begynnande arbetet med sociala investeringsfonder i en del kommuner. I de sammanhangen söker man få till utvärderingssystem som ska visa resultatet utifrån ett socioekonomiskt synsätt, dvs. om de verksamheter fonden har finansierat har lett till minskade kostnader som innebär en total besparing i förhållande till den ekonomiska insats som gjorts. Socioekonomiska analyser och sociala investeringsfonder berör såväl offentliga insatser som möjliga insatser från civilsamhällets organisationer när de arbetar i samverkan med det offentliga. Enligt utredningen kan SCB:s satelliträkenskaper samt modeller för socioekonomiska analyser ses som kunskap och verktyg som bör utvecklas för att kunna användas i värderingen av civilsamhällesinsatser. Det handlar om att tydliggöra värdet på den verksamhet som civilsamhällets organisationer bedriver, såsom barn- och ungdomsverksamhet, hälsofrämjande och drogföre-byggande verksamhet, rehabiliteringsverksamhet, kulturfrämjande verksamhet och fritidsaktiviteter generellt med mycket mera. Detta skulle vara ett viktigt steg för att man i budgetplanering på såväl statlig som regional och lokal nivå kan få en bättre helhetsbild av förebyggande insatser i förhållande till de kostnader som uppstår på grund av arbetslöshet, sociala problem, kriminalitet och drogberoende. Det skulle då också kunna få implikationer på budgetprocesser på alla nivåer. Civilsamhällets ställning kan enligt utredningen stärkas om sektorns samhällsekonomiska värde kan kvantifieras på samma sätt som andra sektorers värde. Utredningens direktiv omfattar inte denna frågeställning men det finns anledning att lyfta fram den samhällsnytta och samhällsekonomiska effekt som civilsamhället bidrar med, liksom värdet av metodutveckling i syfte att synliggöra detta. Utanför SCB finns ett stort intresse av att kunna ta del av den rampopulation som används för SCB:s uppdrag kring statistiken om det civila samhället, detta för att ha samma referensram som definierar det civila samhället. SCB har därför, inom ramen för de insatser som nämnts ovan och inom ramen för ett regeringsuppdrag, genomfört en utredning för att se över möjligheterna att samordna och utveckla den berörda populationen och att se över möjligheten för externa intressenter att ta del av denna population. Inledningsvis vill utskottet understryka att det är positivt att ett arbete pågår inom SCB med att öka tillgängligheten till och kvaliteten på statistiken om det civila samhället. När det gäller frågan om statistik om civilsamhällets deltagande i offentlig upphandling bör enligt utskottet regeringens beredning av lagrådsremissen inte föregripas. I fråga om civilsamhällets samhällsekonomiska värde anser utskottet att det finns all anledning att lyfta fram den samhällsnytta och samhällsekonomiska effekt som civilsamhället bidrar med. Utskottet anser dock inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 3. Förenkling vid upphandling av välfärdstjänster vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av effekterna av reglerna om förenkling vid upphandling av välfärdstjänster. Detta beror på att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen och utvärdera reglerna . Jämför reservation 3 (KD). Regeringen har lagt fram förslag till ändringar i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad , som syftar till att förenkla vid upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster – benämnda välfärdstjänster – vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde om . För upphandling av sådana tjänster föreslås att ett fåtal regler i 19 kap. om bl.a. annonsering, information till leverantörerna och dokumentation av upphandlingen ska gälla. m.fl. (KD) anser i motion 2017/18:4191 att det finns en god ambition i de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärden och att det är rimligt att genomföra dessa. Motionärerna anser dock att man bör utvärdera effekten av de nya reglerna för att se hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar (yrkande 4). Motionärerna framhåller vidare att om utvärderingen visar små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn bör regeringen på nytt överväga om upphandlingar under tröskelvärdet av de välfärdstjänster som nämns i proposition 2017/18:158 helt kan undantas från och komma med förslag på hur detta kan genomföras (yrkande 5). behandlade förslaget om förenklad upphandling av välfärdstjänster under EU-tröskelvärde och regeringens proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden i sitt betänkande 2017/18:FiU43. biföll förslaget (rskr. 2017/18:356). I betänkandet behandlades och avstyrktes även motionsyrkanden liknande de nu aktuella. Utskottet kan inledningsvis konstatera att en allmän strävan från regeringens sida är att göra det möjligt för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar och att utforma regelverket på ett sätt som kan bidra till att de idéburna aktörernas särskilda potential tas till vara, vilket utskottet välkomnar. Utskottet delar regeringens bedömning att ett fåtal grundläggande regler bör göras tillämpliga även på sådana upphandlingar som understiger tröskelvärdet och som saknar ett bestämt gränsöverskridande intresse. Att upphandlingar görs på ett öppet och rättssäkert sätt är enligt utskottets mening en grundläggande förutsättning för förtroendet för myndigheterna och för tilltron till det allmänna. Genom öppenhet kan också en ökad mångfald av leverantörer främjas. Därför anser utskottet i likhet med regeringen att ett fåtal bestämmelser som säkerställer öppenhet och rättssäkerhet bör gälla även vid upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdena som saknar ett bestämt gränsöverskridande intresse. Upphandlingar under tröskelvärdena kan vara intressant att utreda om det nu föreslagna regelverket inte får avsedda effekter. Utskottet kan också konstatera att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen och utvärdera reglerna . har ingen annan uppfattning än finansutskottet och avstyrker därmed motion 2017/18:4191 (KD) yrkandena 4 och 5. Reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav Utskottets förslag i korthet