bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:2725 av (M), 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13, 25 och 53. Skickliga lärare är lärare som engagerar och återkopplar till eleverna. Vi måste kunna garantera eleverna kvalitet och kreativitet i skolan. För att elever ska nå sin fulla potential måste det bli ett större fokus på undervisningen. Därför bör den administrativa börda som ligger på lärare och skolledare minska. Dokumentation som inte leder till att öka elevens lärande ska bort. Det bör också införas lärarassistenter. Denna nya yrkesgrupp ska ägna sig åt att stödja lärare med t.ex. blankett- och informationshantering, administration, assistans kring teknik och förberedande av undervisningslokaler. Lärarassistenter borde även kunna vara ett stöd åt läraren i undervisningen och exempelvis möjliggöra arbete i mindre grupper. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Minskad administration för lärare, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13, 25 och 53 samt 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:2725 av (M), 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska mängden lärarledd undervisning har minskat. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. Skolans utökade roll som fostrare, lärare som ska vara experter inom ett otal frågor och en ökad administrativ börda gör att alltmer ska rymmas inom den garanterade undervisningstiden. Problemet är att inga andra arbetsuppgifter har tagits bort. Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder en mindre andel av sin arbetstid till undervisning än lärare i andra länder. Administrationen och dokumentationen har ökat. Detta är problematiskt. Lärare måste få tid att vara lärare. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen bör en ny yrkeskategori införas i skolan: lärarassistenter. Lärarassistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs det att de olika uppgifter och ansvarsområden som lärare har ses över och vid behov rensas bort. Det behövs också fler vuxna i skolan som kan ge avlastning i klassrummen och vara i korridoren och på skolgården under rasterna. Det civila samhället kan i ökad utsträckning bidra till en tryggare skola. Det bör därför göras lättare för det civila samhället att bidra och delta i skolans verksamhet för att både öka tryggheten i skolan och avlasta lärarna. Lärarnas tidsanvändning bör även i fortsättningen ses över, och det bör lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärtjänster, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:157 av (L) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 3. Vi vill utreda om även förskollärare borde ha möjligheten att bli förstelärare. Ett syfte skulle vara att höja statusen och locka fler till förskolläraryrket. Förstelärare i förskolan skulle också innebära fler och bättre karriärutvecklingsmöjligheter. Vi vill därför att regeringen låter utreda möjligheterna att inrätta förstelärare även i förskolan. Karriärtjänster, punkt 2 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 3 och 2017/18:157 av (L) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 1. Ett tydligt och transparent karriärsystem för både lärare och skolledare bör införas. Antalet förstelärare som i sin tjänst ska handleda och coacha nyutexaminerade lärare bör därför utökas. Vidare bör det öppnas för tjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå liksom arbete inom näringslivet. Regeringen bör låta utreda ett tydligt och transparent karriärsystem för både lärare och skolledare. Karriärtjänster, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:157 av (L) yrkande 2, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 3. har redan från början när karriärstegsreformen infördes påpekat att det behövs en betydligt starkare statlig styrning för att nå de eftersträvade effekterna. när det har gått införandet kan vi konstatera att förstelärarreformen inte har fungerat. Vilka som utsetts har ibland skett på godtyckliga grunder, och ofta har inte uppdraget inneburit några nya arbetsuppgifter utan bara ett lönepåslag. Trots att det råder stor politisk enighet om vikten av kollegialt lärande har förstelärarreformen haft motsatt effekt genom den splittring den skapat i lärarkollegiet. Det är viktigt att lärare får möjlighet till utveckling på sin arbetsplats. Det bör därför utredas hur förstelärarsystemet kan ersättas med andra möjligheter till karriärutveckling för lärare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsperioden för lärare, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 5. Det är viktigt att se över hur de nyutexaminerade lärarna kan få en bättre introduktion till läraryrket. Vi vill att det ska tillsättas en utredning som ska lämna förslag på hur introduktionen till yrket kan bli enklare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:844 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 9. När det kommer många nya elever till skolan behöver vi använda alla resurser vi har, inte minst pensionerade lärare. Med dagens regler skulle många pensionerade lärare inte få göra sitt jobb och t.ex. sätta betyg, eftersom de saknar lärarlegitimation. Dessa stelbenta regler står i vägen och är ett slöseri med kompetens och resurser. Vi vill därför införa ett tillfälligt regelverk som ser till att pensionerade lärare ska kunna anställas som ordinarie lärare på skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:844 av (S), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 9. Många högskolor och universitet har ämnesskickliga och erfarna pedagoger som skulle kunna göra stor nytta i gymnasieskolan, där det råder brist på lärare i matematik, teknik och naturvetenskapliga ämnen. Tyvärr finns det byråkratiska hinder för detta, eftersom pedagogerna på universitet och högskolor kan sakna formell behörighet att undervisa i gymnasieskolan. Vi vill därför göra det lättare för kvalificerade pedagoger från högskolan att få möjlighet att undervisa i gymnasieskolan. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör dessa pedagoger kunna erbjudas att med bibehållen lön delta i undervisningen i gymnasieskolan som behöriga lärare. Denna undervisning kan kombineras med forskning och ordinarie undervisning på högskolenivå, vilket banar väg för en korsbefruktning mellan gymnasium och högskola. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:844 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 22. Den nuvarande utformningen av lärarlegitimationen innebär bl.a. att endast legitimerade lärare får anställas som lärare utan tidsbegränsning hos en skolhuvudman. Vidare får endast den som har legitimation och behörighet undervisa och sätta betyg. Legitimationsreformen var ett viktigt steg för att höja kvaliteten i undervisningen. Det behövs en ytterligare skärpning av regelverket. För att öka undervisningens kvalitet bör huvudprincipen vara att legitimerade lärare endast ska kunna undervisa och sätta betyg i de ämnen som framgår av lärarens examen. Bristen på behöriga lärare i minoritetsspråk är mycket stor. Bland annat när det gäller samiska, men också andra minoritetsspråk, leder detta till att barn som har rätt att få undervisning i sitt minoritetsspråk i praktiken nekas denna möjlighet. Därför behövs fler behöriga minoritetsspråklärare och en ämneslärarutbildning som möjliggör en långsiktig försörjning av minoritetsspråklärare. Det behövs även insatser för att stärka tillgången till minoritetsspråklärare på kort sikt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15 samt 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:16 av (SD), 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21. Matematiklyftet, en fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik, har utvärderats med goda resultat. Men liknande kunskapslyft behövs också inom andra områden. Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller på sin kunskapsbank. Kunskap är i många avseenden en färskvara, och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att lämplig myndighet ska få ett uppdrag att se över hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. Skolornas förebyggande och åtgärdande arbete för att öka tryggheten i skolan måste stärkas. Därför ska alla lärare och rektorer erbjudas en kompetensutvecklingssatsning på detta område likt Matematiklyftet. Kompetensutvecklingssatsningen ska i likhet med andra insatser mot våld, trakasserier och kränkningar vara evidensbaserad och utvecklas med stöd i aktuell forskning. Alla som får veta att ett barn far illa är skyldiga att anmäla det till . Det gäller även vid misstanke om att barnet riskerar att fara illa. I skolan gäller skyldigheten rektorer, förskolechefer, pedagoger, elevhälsan och övrig skolpersonal – oavsett om verksamheten är offentlig eller enskild. Alla som jobbar i skolan måste ha kunskap om hur man ska gå till väga för att anmäla till om någon blir utsatt för kränkande behandling. För att fullt ut förverkliga förskolans nya läroplan behöver förskollärarnas kompetens stärkas. Detta är inte minst viktigt för att stärka läroplanens inslag av matematik, naturvetenskap och teknik. Förskollärarnas möjligheter till kompetensutveckling måste därför stärkas och Förskolelyftet återinföras och kompletteras med it-kompetens och digital kompetens. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:16 av (SD) samt 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21. Vidareutbildning av lärare ska ske regelbundet så att lärarna får ökad kompetens, inte bara vidmakthåller den kunskap de fick under sin lärarutbildning. Vi föreslår att denna vidareutbildning ska finnas på två nivåer, en basnivå och en mer avancerad nivå, där basnivån är obligatorisk och den avancerade är frivillig. Lärare som önskar få vara kvar där de är kan vara det men måste genomföra den obligatoriska vidareutbildningen på basnivå. Lärare som önskar få djupare kunskaper men även önskar få möjlighet att framöver bli mentorer för nyare kollegor genomgår en fördjupad utbildning. Denna genomförs externt på högskola och universitet. Efter avslutad utbildning blir läraren certifierad på en ny högre nivå i en utbildningstrappa. För att lättare kunna upptäcka och hjälpa unga skolelever som hamnar i en värderingskonflikt mellan våra moderna värderingar och en mer klanbetonad syn på samhället är det nödvändigt att personal inom olika skolformer såsom gymnasieskolan och har en adekvat utbildning på området, detta för att kunna upptäcka och hjälpa enskilda elever som befinner sig i en utsatt situation. Det behövs också utbildning i att observera tecken på en osund religiös radikalisering, detta även om många radikaliseras efter avslutad skolgång. Vi föreslår att en kvalitetsutbildning på 80–, initierad och finansierad av staten, ska finnas till hands i de områden och kommuner där en sådan utbildning är relevant. Det är kommunerna och enskilda utbildningsanordnare som beslutar ifall personalen ska fullgöra utbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:16 av (SD), 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15 samt 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4. Bristen på förskollärare är en utmaning för en utökad förskoleverksamhet. För att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten behöver karriärtjänster och kompetensutvecklingsgaranti även gälla för pedagoger i förskolan. Det bör även underlättas för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. De som i sin yrkesroll kan tänkas komma i kontakt med människor som utsätts för våld i nära relationer måste ha grundläggande kunskaper och förståelse t.ex. för den normaliseringsprocess som kan ske. Det behövs löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Det finns en stor kunskapsbrist inom skolan när det gäller hur man ska agera om en elev är utsatt för hedersrelaterad problematik. Lärare och andra som kommer i kontakt med barn och unga måste få mer kunskap om hedersrelaterade frågor och stöd att orosanmäla farhågor om barn- och tvångsäktenskap och könsstympning. Alla skolor ska därför ha en stödfunktion, en uppgift som t.ex. kan utföras av skolsköterska eller kurator, som har extra kunskaper om hedersrelaterade frågor och som kan hjälpa till med orosanmälningar till . Svenska lärare får enligt kvantitativt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. vill därför säkerställa och finna system för att förskollärare, lärare och skolledare fortlöpande får den kompetensutveckling, med fokus på kollegialt lärande, undervisnings-skicklighet och ämneskunskaper som de behöver. Det finns ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur förskollärare, lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas. Det bör därför införas en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker professionens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. saknar många lärare kunskap om hur den nya tekniken ska användas i undervisningen, och lärarutbildningen lider brist på tydliga nationella direktiv om hur digitalt lärande ska ingå i utbildningen. Det bör därför göras en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. Vidare bör lärarutbildningarna ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen, och lärare och skolledare bör få en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Det råder även brist på digitala läromedel, och förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel bör därför undersökas av lämplig myndighet. Det bör införas löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare, studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21 samt 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:16 av (SD), 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21. Många vittnar om att skolorna ofta saknar förmåga att bemöta och motverka rasism. erbjuder och Forum för levande historia kursen Motverka rasism och främlingsfientlighet i förskolan och skolan i samarbete med tio lärosäten. Det är positivt att det finns den här typen av fortbildning för lärare. Det är ett steg i rätt riktning, men är det inte tillräckligt. finns inga krav på att lärarna ska delta, och det krävs att rektorer ser vikten av kursen för att lärare ska kunna delta. Incitamenten för lärare att delta i antirasistisk kompetensutveckling måste stärkas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Dagens lärarbrist innebär att det i praktiken är möjligt att som obehörig få arbeta i sträck på samma skola. Den som väljer att fortsätta jobba som lärarvikarie bör också ha kapaciteten att klara av att ta en lärarexamen. saknas tillräckliga incitament för många huvudmän att stötta sina vikarier att läsa in en lärar- eller förskollärarbehörighet. Det är billigare att ha obehöriga lärarvikarier, och så länge det finns någon med ämnesbehörighet på skolan går det att sätta betyg. Obehöriga men yrkesverksamma lärarvikarier är en outnyttjad resurs. Regeringen bör därför utreda möjligheten att ställa högre krav på att huvudmännen möjliggör fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare och obehörig personal inom skolan till lärare. Fortbildning, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:16 av (SD), 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning finansierad med offentliga medel utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. I värsta fall kan det påverka undervisningens kvalitet negativt när kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning. Skolans offentligfinansierade fortbildning bör därför granskas så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Digitala medier har blivit allt vanligare också i skolorna, och därför är det viktigt att kunna hantera och kritiskt värdera källor i undervisning och lärande. Trots detta finns det brister i undervisningen i källkritik, vilket bl.a. Skolinspektionen konstaterat. I it-uppföljning (2015) uppgav var femte gymnasielärare att de inte alls arbetar med att utveckla elevernas förmåga inom källkritik på internet. Mer än en tredjedel av alla lärare i gymnasieskolan har uttryckt att de har ett stort eller ganska stort behov av kompetensutveckling när det gäller källkritik på internet. Behovet av en nationell fortbildningssatsning för verksamma lärare i ämnet digital källkritik bör därför ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: