bet · H601FiU3 · 2018-12-18 00:00:00 — Jag är helt övertygad om att alla våra kommuner och landstingspolitiker där ute inte vill något hellre än att få rätsida på det vi ser går åt fel håll. Det är däremot inte allt. Flera saker ser bättre ut än de har gjort på . Fler poliser kommer att bli utbildade, och skolresultaten stärks, till exempel. Vi pratar ofta om resurser och hur vi ska skjuta till mer pengar. Men problemet är att man också måste prioritera rätt och lägga resurserna på rätt saker. Det är det vi försöker att göra i vår budget, där vi gör ändringar i den stora övergångsbudgeten. Vi prioriterar helt enkelt om, tar bort sådant som inte har gett resultat och lägger i stället de pengarna på andra saker där vi tror att de får större effekt. När det gäller vårdköerna prövade vi under alliansåren att skjuta till en kömiljard. Den hade sina brister, men den gjorde faktiskt att köerna minskade. När ni tog bort kömiljarden ökade köerna igen, vilket visar att om man satsar på fel saker får man ingen effekt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner lägger vi fram ett nytt sådant förslag för att återigen försöka minska köerna. Det är där jag tror att vi måste ha diskussionen: Vad gör vi som ger effekt? Det handlar inte bara om att göra slut på mest pengar, utan det handlar om att göra rätt saker med de pengar vi använder. Jag kan verkligen hålla med om att det är viktigt att vi prioriterar rätt saker och att man utvärderar det arbete som man gör. som kömiljarden fanns pågick en stor debatt ute i landsting och regioner. Köerna kortades visserligen i början, men fick folk vård och blev friskare? Det slutgiltiga resultatet av resurstillförsel måste ändå handla om friskhet och inte om köer, och där såg vi kanske inte heller de resultat som vi ville ha. Inom det här området har vissa justeringar gjorts. Men när man ser på prioriteringarna i stort av var man lägger resurser och av vad som är viktigt kan vi konstatera att och budget inte alls tar sig an den utmaning för klimat och miljö som vi också ser är nödvändigt framåt för att kunna bygga ett starkare . Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. kommer att bli ihågkommen för en utdragen och tyvärr misslyckad regeringsbildning. Men många människor bekymrar sig mer för otrygghet, polisbrist och dåliga skolresultat än för vem som ska bli statsminister. De kriminella gängen har inte tagit paus för att saknar regering, och vårdköerna har inte försvunnit. har inte råd att vänta på viktiga förändringar av politiken. Vi har en övergångsregering men, som sagt var, inte en övergångsriksdag. Det är som har ansvaret för att besluta om statens budget, och har och statsbudget antagits. Det är inte en kupp, även om verkar tycka det. Den rödgröna regeringen har varit okrönta mästare när det gäller att slösa med våra skattemedel. Men framgång mäts inte i antal förbrukade kronor utan i resultat. tar vi bort meningslösa utgifter och prioriterar om. Det är viktigt att komma ihåg att den beslutade statsbudgeten bygger på den övergångsbudget som presenterades , med ett antal förändringar som och har enats om. I en budgetmotion på ungefär 30 sidor som korrigerar den stora övergångsbudgeten på 3 000 sidor kan man såklart inte ha med allt. Vi kan i dagens politiska läge inte göra mer än de besparingar och satsningar som går att göra utan större lagändringar och som våra myndigheter också klarar av att hantera. Det vi har gjort i vår budgetmotion är alltså att föreslå sådant som går att genomföra med kort varsel. Trots detta har vi lyckats få med imponerande mycket. Det handlar om skattesänkningar för pensionärer och löntagare, satsningar för att stärka välfärden i kommunerna, mer resurser för kortare vårdköer och ökad trygghet för dem som behöver personlig assistans. Dessutom ökar resurserna till polis, tull och försvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner finns en mängd skrivningar och avsiktsförklaringar i vår budgetmotion, saker som vi vill ta tag i så snart vi förhoppningsvis kan bilda regering. Då kan alla våra vallöften bli verklighet. En viktig del i vår budget är våra satsningar på välfärden. För de flesta människor är välfärden i praktiken ofta just den verksamhet man möter hemma i sin kommun eller i sitt landsting. Kommunsektorns ekonomiska situation är därför en av våra viktigaste politiska frågor. När Alliansen tillträdde 2006 var det efter där kommunsektorn visat stora underskott. Under Alliansens regeringstid rådde faktiskt balans i kommunsektorn mellan kostnader och intäkter, detta trots den djupa finanskrisen. Detta klarade vi genom att skjuta till stora extra pengar till välfärden. under en S-regering har vi haft en stark högkonjunktur och höga skatteintäkter. Trots detta har vi haft med nya obalanser för kommunerna där skatteintäkterna inte räckt för behoven. är situationen under kontroll; lyckades de flesta kommuner till och med redovisa överskott. Men då ska man som sagt komma ihåg att vi haft en stark högkonjunktur med goda skatteintäkter och att tillfälliga pengar för mottagande av nyanlända tillfälligt stärkt ekonomin. Kommuner och Landsting presenterade sin ekonomirapport. Varningssignalerna är tydliga. Kostnaderna i kommunerna spås öka betydligt snabbare än intäkterna. Jag ska gå igenom fem huvudsakliga skäl till detta, enligt SKL. För det första ökar kostnaderna för ekonomiskt bistånd. Huvudskälet är att allt fler nyanlända blir beroende av bidragsförsörjning när de lämnar etableringsuppdraget utan att komma vidare till arbete. När statens försörjning av den nyanlände upphör går kostnaderna över på kommunerna. För det andra ökar kommunernas kostnader till följd av bostadsbrist. När det saknas vanliga bostäder för olika utsatta målgrupper måste nämligen ta till dyra, kortsiktiga bostadslösningar. Orsakerna till bostadsbristen är flera, men två skäl sticker ut: Det är fler ungdomar som vill flytta hemifrån, och ett stort antal nyanlända behöver bostad. För det tredje sänkte regeringen ersättningen till kommunerna för ensamkommande barn och ungdomar . Enligt Kommuner och Landsting har detta sammantaget medfört årliga underskott i miljardklassen för kommunerna. För det fjärde larmar man om ökade kostnader inom individ och familjeomsorgen. Det handlar om ökade missbruksproblem bland unga, fler orosanmälningar rörande större syskonskaror, fler fall av hedersrelaterat våld och våld i nära relationer och fler komplicerade placeringar av barn och unga. Allt detta kostar mycket pengar. För det femte har kommunerna ett stort demografiskt tryck, då både gruppen unga och gruppen äldre ökar. Vissa kommuner brottas med stora och växande pensionsskulder. Landstingen och regionerna har ett ännu mer ansträngt läge. Kostnaderna fortsätter öka i snabb takt medan skatteunderlagets utveckling bromsar in. Trots högkonjunktur redovisade fem landsting och regioner underskott 2017, och i andra landsting har man tvingats höja skatten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Sammantaget är situationen oroväckande för kommuner och landsting. och statsbudget som tagit beslut om innebär en extra satsning på 3 ½ miljard till kommunerna och 1 ½ miljard till landsting och regioner. Det är helt avgörande tillskott för att stärka välfärden. Kommande år blir det ytterligare pengar - mer än vi sätter av . Det handlar bland annat om satsningar på mindre barngrupper i förskolan, mer undervisningstid i lågstadiet, en tioårig grundskola, byggande av fler äldreboenden, satsningar på demensvård och kvalitetsutveckling av , en ny kömiljard för att korta vårdköerna, satsningar på cancervården och inte minst återinförd värdighet i LSS, där personer i behov av andningshjälp och sondmatning självklart ska få den hjälp de behöver. Våra reformer och satsningar är oerhört viktiga och ett steg mot bättre välfärd och bättre prioriteringar. är det viktigt att påpeka att det inte går att rädda välfärden i kommuner och landsting bara genom skattehöjningar eller ökade statsbidrag. Det krävs reformer för fler i arbete, minskat bidragsberoende och en betydligt bättre kostnadskontroll och prioritering så att man får mer välfärd för varje skattekrona. En del av detta kräver nya lagar och regler från regering och riksdag, annat ligger på nivå och kräver modiga och tydliga kommunpolitiker. Om det är något konkret jag skulle vilja slå ett slag för i detta anförande är det personalförsörjningen inom vård och omsorg. Vi vet att personalen blir allt äldre och att det är svårt med nyrekrytering. Ska vi klara bemanningen måste vi förbättra arbetsvillkor, arbetsmiljö, schemaläggning, personaltäthet, löner och ob-ersättning. och budget ger kommuner och landsting möjlighet att ta viktiga steg i denna riktning. Man kan också konstatera att en betydande del av orsakerna till den ansträngda situationen i våra kommuner är direkt kopplad till det omfattande mottagandet av nyanlända . Det visar hur viktigt det är att inte gå tillbaka till den tidigare, ohållbara migrationspolitiken. De partier som driver på för att vi ska backa tillbaka till det gamla regelverket tar inte ansvar för välfärden. Det måste vi vara mycket tydliga med i debatten. När jag kom in i 2006 var en av de första frågorna jag engagerade mig i att införa en möjlighet till resultatutjämningsreserv för kommuner och landsting där man kunde spara överskott från goda år för att täcka kostnader när tiderna blev sämre. Som kommunpolitiker hade jag själv sett hur det blev hoppigt mellan åren när man var tvungen att göra panikbesparingar för att få ekonomin att gå ihop. Jag fick till slut se mitt förslag bli verklighet. finns denna möjlighet, och SKL berättar i sin rapport att det är 139 kommuner som har sammanlagt 13 miljarder i resultatutjämningsreserv. Dessa reserver kan bli mycket värdefulla för att trygga välfärden och motverka panikbesparingar när tiderna blir sämre. Med en klok politik finns det möjlighet att fler kommuner kan avsätta mer pengar och därmed klara kommande lågkonjunktur bättre än man annars skulle ha gjort. Vår budget lägger en god grund för detta. Med dessa ord tackar jag för ordet och önskar talmansstaben, inte minst finansutskottets fantastiska personal och mina utskottskollegor en riktigt god jul och ett gott nytt år! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vi upplever stora problem i välfärden och har gjort så . Äldre i stort behov av en äldreboendeplats får, trots att det finns ett biståndsbeslut, vänta alldeles för länge på den platsen. Vi har kommuner som känner sig tvingade att satsa mycket på väktare för att vi har stor polisbrist som gör att utredningar läggs på hög. Inte minst har vi över 93 000 personer som har stått olagligt länge i vårdkö i väntan på behandling eller operation. Det är den verklighet vi har. Som inte minst pekar på börjar människor känna försvagad tillit till välfärden. Det tror jag är djupt problematiskt för att hålla ihop samhället . Därför måste vi nu göra stora satsningar för att förbättra välfärden. Det är också ett skäl till att vi valde att gå fram med ett gemensamt budgetförslag - för att få reformer och resurser på plats för att kunna påbörja en vändning av utvecklingen inom omsorgen och inte minst inom vården. Vi tillför nu stora resurser till välfärden. tillför vi 3 ½ miljard extra till landets 290 kommuner. Åren därefter ökar det till 7 miljarder . Det är naturligtvis oerhört viktigt. Det kommer att göra skillnad på riktigt för alla som jobbar hårt i välfärden och för alla äldre och barnfamiljer som behöver välfärden för att livet ska fungera. Detta kommer också de ytterligare satsningar vi gör på att minska barngrupper att göra. Vi höjer stödet för att minska barngrupper så att fler som vill det kan göra insatser för att få ned barngruppernas storlek så att alla barn blir sedda. Vi satsar därutöver en äldreboendemiljard för att fler äldre ska få möjlighet att få en plats i särskilt boende eller trygghetsboende med gemenskapsmöjligheter för att också kunna bryta den ensamhet som är utbredd bland äldre. Vi stärker pensionärers möjlighet att efterfråga den typen av boende genom sänkt skatt på pensioner men också genom höjt bostadstillägg. Vi gör stora satsningar på vården. tillförs 5 miljarder, 1 ½ miljard i generellt stöd för kvalitetsförbättring och därutöver två kömiljarder för att återigen sätta fokus på att korta vårdköerna, som inte bara är skadliga för de personer som inte får vård utan också påverkar företags och offentlig sektors möjlighet att få tillbaka duktiga medarbetare. Vi satsar också på att påbörja en strategi för jämlik vård. Vi ser att vården är väldigt ojämlik, att det kan vara livsavgörande i vilket landsting eller vilken region du råkar bo. Det måste vi nu komma till rätta med. Vi förlänger och förbättrar cancerstrategin, och vi satsar på att primärvården ska få förstärkning kommande år just för att den första linjens sjukvård ska förbättras, vilket är en nyckel till en överlag förbättrad hälso och sjukvård. Vi ser också kommunernas behov av kompetensförsörjning, som är så viktig för att de ska klara sitt uppdrag. Det blir fler utbildningsplatser. Regional yrkesutbildning tillförs resurser. Vi gör ett sjuksköterskelyft så att vi underlättar för den vidareutbildning till specialistsjuksköterska som är så viktig. Vi sänker också skatten så att det lönar sig bättre att genomgå den typen av utbildning. Det kommer också att vara mycket viktigt för att fler behandlingar och fler operationer ska bli av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vi tar också bort den särskilda löneskatt som den rödgröna regeringen införde på äldre personer som arbetar. I stället får arbetsgivaren större möjligheter att erbjuda dessa personer bättre villkor i slutet av arbetslivet så att de väljer att stanna kvar till. Det kan vara en del av lösningen att få erfarna socialsekreterare, sjuksköterskor och lärare att vilja stanna kvar på arbetsmarknaden extra när vi har så stora kompetensbehov inom kommun och landstingssektorn. Inte minst skapar vi långsiktigt bättre förutsättningar för kommuner, landsting och regioner. Vi tillför dessa resurser, vilket dämpar kraven på höjningar av kommunalskatten. Vi vet att den är mycket skadlig för arbetade timmar. Därför behöver den dämpas genom statsbidrag och inte minst genom att vi sänker skatten för alla som arbetar så att vi gynnar arbete, så att det blir lite mer lönsamt att jobba. Därmed stärker vi kommunernas förutsättningar att klara sitt oerhört viktiga uppdrag . Vi har stora problem i välfärden, som jag inledde med. Men jag är glad att faktiskt fattar beslut om resurstillskott men också kloka reformer för att påbörja arbetet med att vända utvecklingen inom välfärden. Det behöver vi göra , och det är det arbetet som vi nu - oavsett vilken regering det blir - får bättre förutsättningar att göra. Vi tillför historiskt stora resurser till hälso- och sjukvård och välfärd, och det gör vi för att det är detta som spelar roll i människors vardag: att man får vård , att man kan få assistans när man behöver, att man får en plats på äldreboende och att det faktiskt finns tid för förskolans personal att se varje barn som lämnas . I detta anförande instämde Acko Ankarberg , , , och (alla KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 10.)