bet · H501UU14 · 2018-04-18 00:00:00 — EU är även en samarbetspartner i den globala koalitionen mot Daish, en betydande humanitär aktör m.m. Utskottet konstaterar att en givarkonferens för återuppbyggnaden av ägde rum i den 12–och att EU, som var medarrangör till konferensen, utlovade ytterligare i humanitärt stöd, utvecklingssamarbete och stabiliseringsstöd. engagemang för innebär stöd till långsiktig stabilisering och demokratisk utveckling. En femårig strategi för utvecklingssamarbete med landet antogs . Denna omfattar , och fokus ligger på att främja fredliga och inkluderande samhällen. Ett genomgående tema är jämställdhet. är även en stor humanitär givare. Utskottet framhåller att de humanitära behoven i är stora. Minst elva miljoner irakier bedöms behöva humanitärt stöd. Dessutom beräknas det finnas över tre miljoner internflyktingar. Sidas humanitära stöd uppgick till enligt . är dessutom en av världens största givare av icke-öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . Genom FN:s utvecklingsprograms (United Nations Development Programme, UNDP) stabiliseringsfond för (FFIS) bidrar både bilateralt och genom EU bl.a. till återuppbyggnad och till att underlätta för internflyktingar att flytta tillbaka till sina hem. När det gäller ett motionsyrkande om stöd till Nineveslätten konstaterar utskottet, liksom i exempelvis betänkande 2016/17:UFöU4 och 2017/18:UFöU2, att bidrag till FFIS bl.a. går till stabiliseringsåtgärder i . Detta arbete är grundläggande för att förbättra minoriteters livsvillkor då de är procentuellt överrepresenterade bland de som tvingat fly sina hem. Utskottet framhåller att kvinnor och flickor har varit utsatta för extra stort lidande i områden som har varit under Daishs kontroll men att situationen för kvinnor därutöver är problematisk överlag. Kvinnor är underrepresenterade i t.ex. beslutande församlingar och inom rättsväsendet. Det är enligt utskottet centralt att kvinnor får en bärande roll i det pågående samhällsbyggandet. Utskottet välkomnar att är ett av de länder som prioriterar i den nationella handlingsplanen för genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet och ser positivt på att strategi för utvecklingssamarbetet med särskilt fokuserar på jämställdhet. Utskottet framhåller att nationella handlingsplan för resolution måste implementeras. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2016/17:471 (SD) yrkandena 5–7, motion 2016/17:1738 (V) yrkande 10, motion 2016/17:2893 (SD) yrkande 2, motion 2017/18:529 (V) yrkande 17, motion 2017/18:1599 (SD) yrkande 1 och motion 2017/18:3655 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottet konstaterar att konflikten i är inne på sitt åttonde år och har utvecklats till världens största humanitära katastrof. Trots försök att minska våldet var 2018 några av de blodigaste någonsin i sedan konflikten inleddes. Konflikten är komplex och inblandningen av externa aktörer och terrorism gör att ansträngningarna för att hitta ett fredligt slut på konflikten inte har lyckats. Civila bär den största bördan av konflikten genom stort lidande och dagliga dödsoffer. Den humanitära situationen är mycket ansträngd och de behov som finns har inte mötts. Enligt FN är 13,1 miljoner människor i behov av humanitärt stöd, varav 5,6 miljoner människor har akuta behov. Mer än halva befolkning har drivits iväg från sina hem, många av dem . av befolkningen beräknas leva i extrem fattigdom. konstaterade FN att ca 3 miljoner människor befinner sig i områden som är svåra att nå med humanitära hjälpinsatser. Sedan krisens början beräknar FN att 5,5 miljoner människor har lämnat . Av dessa befinner sig de flesta i grannländerna. Enligt för fanns behov av humanitära insatser till ett belopp av ca , medan de insatser som gjordes uppgick till drygt hälften, ca 1,6 miljarder. Som utskottet gav uttryck för i betänkande 2015/16:UU12 ser utskottet med stark oro på den humanitära situationen i och i de flyktingmottagande grannländerna. Utskottet beklagar att FN:s humanitära appeller med anledning av Syrienkrisen var kraftigt underfinansierade och uppmanar det internationella givarsamfundet att bidra till appeller. Utskottet välkomnar att EU planerar en andra givarkonferens om den 24–i . FN:s humanitära aktörer har återkommande konstaterat att det sker kränkningar av den humanitära rätten i . Detta sker bl.a. genom attacker mot civila, förstörelse av viktig infrastruktur, attacker mot sjukhus, skolor, jordbruksmark och egendomar. Därutöver är det humanitära tillträdet kraftigt begränsat. Utskottet konstaterar att den syriska regimen har satt i system att hindra humanitärt tillträde och stöd till de drabbade. har krävt att alla parter, särskilt de syriska myndigheterna, respekterar den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna och underlättar det humanitära tillträdet. Även EU har vid upprepade tillfällen i rådsslutsatser, , betonat vikten av att den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna respekteras och att det humanitära tillträdet i garanteras. Utskottet instämmer i detta och fördömer alla attacker, övergrepp och våld mot civilbefolkningen. Utskottet välkomnar att EU har uppmanat säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till () i de delar som faller under ICC:s jurisdiktion. Det är angeläget att det humanitära tillträdet förbättras, särskilt i områden som FN anger är särskilt svåra att nå, inklusive områden som varit eller är under belägring. Utskottet välkomnar att kunde enas om resolution (2017) som förlänger mandatet för FN:s gränsöverskridande humanitära leveranser till . Utskottet konstaterar att detta är den enda resolution om som FN kunde enas om och att var ett av länderna som var s.k. pennhållare för resolutionen. Utskottet välkomnar även FN:s säkerhetsråds resolution (2018) från . Resolutionen lades fram av och och uppmanar till eldupphör i syfte att säkra humanitärt tillträde och medicinska evakueringar till de mest behövande i . Resolutionen kräver också att alla parter ska respektera folkrätten, inklusive den humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna, och uppmanar bl.a. till stopp på belägringar och attacker mot civila, sjukhus och skolor. Utskottet delar FN:s säkerhetsråds konstaterande att den förödande humanitära situationen i är ett hot mot fred och säkerhet i regionen och bidrar till att människor tvingas fly. Utskottet konstaterar även att den omfattande förstörelsen i , de grova övergreppen när det gäller mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och den svåra humanitära situationen i och dess grannländer försvårar möjligheterna att uppnå fred, säkerhet och försoning. Mot bakgrund av den humanitära situationen i välkomnar utskottet att är en betydande humanitär givare. uppgick stöd till enligt till , varav utgjordes av humanitärt stöd. Det humanitära stödet till Syrienkrisen, som även innefattar den omkringliggande regionen, var . har initialt utfäst i humanitärt stöd till Syrienkrisen . Utskottet konstaterar även att dessutom är en av världens största givare av icke-öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . Regeringen antog en regional strategi för Syrienkrisen –2020. Strategin ska bidra till att stärka motståndskraften och återhämtnings- och anpassningsförmågan hos den syriska befolkningen och utsatta grupper i grannländer. Vidare ska strategin bidra till stärkt demokrati och jämställdhet och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Strategin omfattar totalt . Utskottet välkomnade i betänkande 2015/16:UU12 strategin och framhöll vikten av att verksamheten genomförs så att den avlastar och kompletterar humanitära bistånd som det humanitära biståndets särart säkerställs. Utskottet upprepar att det utgår från att det finns kontrollmekanismer som säkerställer att svenskt bistånd inte kommer Assadregimen eller terrorlistade grupper till del. Utskottet konstaterar att stöd även har kanaliserats bl.a. genom den s.k. som finansierar återuppbyggnad och samhällstjänster i oppositionskontrollerade områden i och via EU:s s.k. Madadfond. Utskottet konstaterar vidare att EU är den största givaren i . Sedan inbördeskriget bröt ut har EU och dess medlemsstater gemensamt gett nästan i stöd till och regionen runt omkring. Som nämndes tidigare i betänkandet planerar EU för ytterligare en i som ska diskutera både humanitärt stöd och EU:s stöd till den politiska processen. När det gäller ett antal yrkanden som rör återuppbyggnad av olika sektorer och regioner i konstaterar utskottet att ju längre inbördeskriget i pågår, desto svårare blir det att bygga upp såväl fysisk infrastruktur som ett samhälle som vilar på förtroende mellan olika grupper. Konflikten är därmed inte bara förödande i stunden utan kommer att påverka . Utskottet konstaterar att det även under pågående konflikt är av vikt att stödja motståndskraften i det syriska samhället genom att bl.a. tillhandahålla utbildning, skapa arbetstillfällen och se till att förvaltningen av lokalsamhällen kan upprätthållas. Utskottet konstaterar att regeringens regionala strategi för Syrienkrisen –2020 bl.a. syftar till att stärka motståndskraften och hållbar återuppbyggnad. De samarbetsområden som anges i strategin har bl.a. målsättningen att förbättra människors försörjningsmöjligheter, ökad tillgång till samhällstjänster och minskat könsrelaterat våld. Andra områden som prioriteras är stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet står bakom för där det konstateras att EU kommer att vara redo att hjälpa till med återuppbyggnad först när en övergripande, trovärdig och inkluderande politisk övergångsprocess, framförhandlad av de syriska parterna i konflikten på grundval av FN:s säkerhetsråds resolution (2015) och Genèvekommunikén , är på god väg. är den syriska regimen föremål för sanktioner från EU. Utskottet konstaterar att planering för återuppbyggnad och ekonomisk återhämtning redan pågår inom en interinstitutionell FN-arbetsgrupp och att EU har inlett planering för stöd till återuppbyggnad, både på och till tidig återuppbyggnad i områden där våldsamheterna har trappats ned. Utskottet välkomnar att förberedelser och samordning mellan givare, grannländer och andra aktörer pågår redan nu för att processen sedan kan gå snabbare när en övergångsprocess startar. Dessa samtal innefattar även stöd till ett säkert, frivilligt och värdigt återvändande för flyktingar och internflyktingar. Utskottet konstaterar att EU i sin Syrienstrategi nämner en rad möjliga samarbetsområden, såsom säkerhet, infrastruktur, demokratiska reformer, social sammanhållning, försoning, humankapital och ekonomisk återhämtning. Utskottet står bakom dessa områden och vill i sammanhanget framhålla vikten av det lokala ägarskapet i återuppbyggnaden. Utskottet vill understryka att återuppbyggandet måste omfatta alla landets regioner. Utskottet konstaterar att EU och FN genomför behovsanalyser för att bl.a. se till att befolkningens behov beaktas i återuppbyggandet. Utskottet noterar vidare att mobilisering av finansiering för återuppbyggnad kommer att bli en central fråga och delar EU:s ståndpunkt att ett särskilt ansvar för kostnaderna för återuppbyggnaden bör bäras av dem som har underblåst konflikten. Utskottet konstaterar att merparten av de syriska flyktingarna befinner sig i grannländer. Dessa länder har hyst flyktingarna, och påfrestningarna på lokalsamhällena har varit stora. De flesta flyktingar från bor i vanliga samhällen i grannländerna, ofta i fattiga områden. Konkurrens om arbetstillfällen, lägre löner, belastningar på samhällstjänster m.m. har skapat spänningar, och det politiska klimatet har hårdnat i grannländerna och resulterat i begränsningar av rörelsefrihet, boende och möjligheter att arbeta för flyktingar från . Ledamöter i utskottet gjorde en resa till som organiserades av UNDP. Utskottet ser med oro på situationen och konstaterar att begränsningar av inflödet av flyktingar från får allvarliga humanitära konsekvenser som följd. Utskottet konstaterar att både och EU har gett omfattande stöd till grannländerna, bl.a. genom . EU:s stöd omfattar exempelvis humanitära insatser och stöd till utbildning för syriska flyktingar. Utskottet beklagar att 2017 för syriska flyktingar och värdsamhällen i grannländer bara fick finansiering för av de som efterfrågades. När det gäller frågor om uppehållstillstånd faller sådana utanför utrikesutskottets beredningsområde. Frågan om uppehållstillstånd behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2017/18:SfU4. Där framhöll socialförsäkringsutskottet att dess utgångspunkt var att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Utskottet underströk också att målet för utgiftsområdet omfattar en långsiktigt hållbar asylpolitik som värnar asylrätten. I likhet med vad som konstaterats återkommande i resolutioner av , i EU:s rådsslutsatser och av framhåller utskottet att lösningen på konflikten i är politisk. Utskottet stöder, i likhet med vad som anges i EU:s rådsslutsatser och som regeringen konsekvent gett uttryck för, den svensk-italienska FN-medlaren uppdrag att verka för fred i . Utskottet välkomnar att en svensk ambassadör arbetar som rådgivare till de Mistura och fokuserar främst på en kvinnlig rådgivningsgrupp som de Mistura satt samman. Utskottet välkomnar också att har ett särskilt sändebud för att främja en politisk lösning på konflikten i . Utskottet betonar vikten av att det internationella samfundet agerar samfällt för en lösning på Syrienkrisen och understryker att det är oacceptabelt att bombningar i i stor utsträckning har riktats mot oppositionen och drabbat civila i stället för att fokusera helt och hållet på terrororganisationerna Daish och Hayʼat Tahrir al-Sham (tidigare Nusrafronten). Utskottet betonar även att de regionala aktörerna måste bidra positivt till att nå en fredlig lösning på konflikten i . Utskottet har betonat vikten av att tar sitt ansvar för en fredlig lösning i och konstaterar att säkerhetsrådet – framför allt till följd av inställning – har förhållit sig alltför passivt . Mot denna bakgrund är det enligt utskottet fortfarande centralt att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution (2015). I resolutionen uttrycks stöd för en syriskledd och syriskägd politisk transition som bygger på den s.k. Genèvekommunikén[1] och på den färdplan för en fredlig lösning som har identifierats av den internationella stödgruppen för (, ISSG). I resolutionen uttrycker säkerhetsrådet vidare stöd för en politisk process som underlättas av FN och som utmynnar i ett trovärdigt och inkluderande övergångsstyre i , antagande av en ny konstitution och genomförande av fria och demokratiska val. Utskottet beklagar att detta inte uppnåddes som resolutionen stipulerade. I resolution (2015) framhålls vidare vikten av att en vapenvila sluts. Utskottet konstaterar att flera försök har gjorts men att någon hållbar vapenvila inte har kommit till stånd. I samband med ett möte i förband sig ISSG att verka för ett upphörande av fientligheterna för alla parter med undantag för framför allt Daish och Hayʼat Tahrir al-Sham (tidigare Nusrafronten). välkomnade i resolution (2016) ISSG:s överenskommelse om vapenvila . I resolution (2016) välkomnades och ansträngningar för att få till stånd en vapenvila. Dessa ansträngningar fortsatte genom flera samtal i Astana under ledning av , och . enades , och om vapenvila södra . Utskottet konstaterar att Daish och Hayʼat Tahrir al-Sham (tidigare Nusrafronten) inte bör omfattas av ett upphörande av fientligheterna. Utskottets uppfattning är att ett upphörande av fientligheter är en utgångspunkt för fredssamtal som utmynnar i en överenskommelse om en politisk transition i och välkomnar det initiativ som och tog som resulterade i resolution (2018) och som syftar till att det internationella samfundet ska agera samlat för att i ett första skede få till ett eldupphör och säkra tillträde för de humanitära organisationerna. Utskottet understryker vikten av att resolutionen genomförs i praktiken. Utskottet betonar liksom i sitt betänkande 2015/16:UU12 vikten av att alla parter i och relevanta regionala aktörer arbetar för att förverkliga en politisk lösning som i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2015) uppfyller det syriska folkets legitima aspirationer och bevarar sammanhållning, oberoende och territoriella integritet. Utskottet framhåller det angelägna i att fredssamtal förs mellan regimen och den moderata oppositionen. Utskottet står till fullo bakom EU:s position som den uttrycks i rådsslutsatser att en hållbar fred i inte är möjlig under nuvarande ledarskap. Vad gäller ett yrkande om kurdernas deltagande i fredsförhandlingar framhåller utskottet att en viktig förutsättning för att nå en politisk lösning är en så bred oppositionsplattform som möjligt som kan tala med en röst, formulera en vision för landet och ge tillräckliga försäkringar till minoriteter att de har en plats i framtid. Utskottet välkomnar att regeringen har stött oppositionens förhandlingskommitté (, HNC), och stöder dess efterföljare såväl politiskt som genom konkreta projekt. HNC utgör den bredaste plattformen med både politisk och militär opposition, och regeringen uppmuntrar en så inkluderande representation som möjligt. Utskottet konstaterar även att ett av EU:s strategiska mål för är ett mångkulturellt land där alla etniska och religiösa grupper känner att deras identitet skyddas och att alla har lika stort tillträde till offentlig sektor och förvaltning. Utskottet delar denna uppfattning och framhåller vikten av försoningsprocesser för att lägga grund för ett demokratiskt och inkluderande samhälle och förhindra återfall till våldsamheter. Utskottet påminner om bl.a. betänkande 2015/16:UU9 där utskottet framhåller att kvinnors och flickors aktörskap och egenmakt är en central del i freds- och säkerhetsbyggande verksamhet och att kvinnligt deltagande ökar möjligheterna till en hållbar fred. Utskottet betonar att detta även gäller och framhåller därför vikten av att kvinnor och representanter för civilsamhället spelar framträdande roller i fredsförhandlingar och i genomförandet av en politisk transitionsprocess. I detta sammanhang välkomnar utskottet regeringens stöd till oppositionens förhandlingskommittés rådgivande kvinnokommitté. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2016/17:456 (SD) yrkandena 1–5, motion 2016/17:1738 (V) yrkandena 5 och 7, motion 2016/17:2768 (M) yrkande 25, motion 2017/18:529 (V) yrkandena 13, 14 i denna del och 15 samt motion 2017/18:3239 (M) yrkande 26. Minoriteters situation och erkännande av folkmord i och m.m. Utskottet konstaterar att samstämmiga rapporter vittnar om Daishs grova, systematiska och omfattande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten i både och , inklusive när det gäller övergrepp mot minoriteter. Liksom i betänkande 2015/16:UU12 fördömer utskottet övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, inklusive mot personer som tillhör minoriteter, och den internationella humanitära rätten som i och utförs av framför allt Daish och andra terroristorganisationer och i även av den syriska regimen. Av svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:199) framgår att regeringen driver frågan om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i , t.ex. vad gäller utkrävande av ansvar för eventuella brott som har begåtts av Daish. Vidare framgår att var medförslagsställare till 2379, som antogs . Resolutionen omnämner specifikt människorättsöverträdelser med religiösa eller etniska förtecken. Resolutionen uppdrar åt FN:s generalsekreterare att inrätta en undersökningsgrupp för bevisinsamling som ska ledas av en särskild rådgivare. Gruppen ges även globalt mandat att främja ansvarsutkrävande för brott som Daish misstänkts ha begått. Utskottet stöder regeringens arbete på området och förutsätter att regeringen fortsätter att verka för att undersökningsgruppen kan genomföra sitt arbete effektivt. Utskottet välkomnar även det arbete som den internationella, opartiska och oberoende mekanism för som beslutade om gör. Mekanismen ska samla in bevis på brott mot folkrätten och förbereda underlag för rättsprocesser. Utskottet framhåller vikten av ansvarsutkrävande för de fruktansvärda övergrepp som Daish har begått. Utskottet anser att regeringen utifrån resolution bör verka för detta i , liksom för inrättandet av mekanismer, exempelvis en tribunal, som ser till att de som har krigat för Daish ställs inför rätta. Utskottet välkomnar att EU har fördömt övergreppen i och , inklusive övergreppen mot religiösa och etniska minoriteter. Utskottet konstaterar att ett av EU:s strategiska mål för samarbetet med är att främja ett effektivt och oberoende rättsväsende och effektiv brottsbekämpning för att förbättra den övergripande ansvarsskyldigheten, bl.a. för att kunna lagföra de brott som Daish har begått. I för anges att unionen ska arbeta för övergångsrättvisa som bör inbegripa utkrävande av ansvar för krigsförbrytelser. Utskottet konstaterar vidare att och bedöms ligga i framkant i vad gäller nationella rättegångar mot folkrättsbrott enligt organisationen . Utskottet konstaterar med oro att rapporter om kemvapenattacker i fortsätter att komma in. Enligt utskottet är det av stor vikt att utreda de påstådda fallen av användning av kemvapen i . Utskottet beklagar att FN, på grund av veto från , inte har kunnat enas om att förlänga den gemensamma undersökningsmekanismen (Joint Investigative Mechanism). Utskottet välkomnar att , vilket framkommer av interpellationsdebatt 2016/17:506, ger politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd till Organisationen för förbud mot kemiska vapen (, OPCW) och har gett stöd till FN:s och OPCW:s gemensamma undersökningsmekanism som nämns ovan och uppmanar regeringen att fortsätta arbetet för att en ny mekanism kan inrättas så att ansvariga kan ställas till svars. När det gäller frågan om folkmord noterar utskottet att olika organ och instanser har uttalat sig i frågan. konstaterar bl.a. i resolution (2017) att vissa av de handlingar som har begåtts i kan röra sig om krigsbrott eller brott mot mänskligheten. för mänskliga rättigheter () etablerade en oberoende för . Kommissionen har sammanställt ett antal rapporter som dokumenterar övergreppen i . I en rapport som kommissionen publicerade beskrivs de omfattande övergreppen på yazidier som folkmord. Som utskottet beskrev i betänkande 2015/16:UU12 antog en resolution som slår fast att Daishs systematiska övergrepp mot personer som tillhör minoriteter ska klassas som krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord. EU konstaterar i sin strategi för att de kränkningar av lokalbefolkningars och minoriteters mänskliga rättigheter som har skett under konflikten sannolikt rör sig om brott mot mänskligheten. har i flera resolutioner uttalat att brott mot mänskligheten och krigsbrott sannolikt har begåtts i (t.ex. resolution 36/20 ). Utskottet påminner om sitt ställningstagande i betänkande 2012/13:UU8 och 2015/16:UU12 att det i princip inte ankommer på som ett representativt organ att göra folkrättsliga ställningstaganden. Utskottets principiella uppfattning är alltjämt att det är genom forskning, fri debatt och rättsliga prövningar som det avgörs hur historiska händelser och förlopp ska definieras. Utskottet konstaterar att ICC under sin stadga har behörighet att utreda brott som kan utgöra folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott. En stat kan ansluta sig till stadgan eller avge en särskild förklaring som ger ICC behörighet över dess territorium och dess medborgare. kan ge ICC behörighet även utan den berörda statens samtycke. Utskottet välkomnar att EU konsekvent uppmanar säkerhetsrådet att hänskjuta situationen i till ICC, i de delar som faller under ICC:s jurisdiktion, och aktivt uppmanar att ansluta sig till Romstadgan.