bet · H501NU13 · 2018-05-08 00:00:00 — Motionärerna konstaterar att uran är ett grundämne som är vanligt förekommande i jordskorpan, och de anser att det kan verka märkligt att förbjuda prospektering efter och utvinning av ett i vanligt förekommande grundämne. De menar vidare att det är svårt att se ett behov av en förändrad lagstiftning på området eftersom uranbrytning inte har förekommit i . Motionärerna konstaterar att trots att det inte finns något problem och att tillståndsprocessen för den som vill bryta uran är omfattande, lägger regeringen fram det nu aktuella förslaget om ett förbud mot uranutvinning. Härutöver påminner motionärerna om att Lagrådet i sitt yttrande säger sig ha svårt att se vad regeringens lagförslag tillför den reglering som redan finns och att förslaget inte heller motiveras närmare. Motionärerna slår fast att har en stor andel kärnkraft i sin energimix och därmed även ett behov av uran. Att förbjuda utvinning av uran i och i stället förlita oss på uranbrytning någon annanstans är, enligt motionärerna, principiellt fel. De menar att den rimliga positionen för ett kärnkraftsland är den som lagstiftningen bygger på , nämligen att under kontrollerade former tillåta prospektering efter och brytning av uran i . Motionärerna anser att det är viktigt att en nation har kontroll över sin energiförsörjning och förespråkar därför en hög grad av självförsörjning. De konstaterar att inte har några problem att importera tillräckligt med uran och att det inte råder något underskott på produktion av uran i världen. är uran en strategisk vara, och det kan inte uteslutas att det vid en framtida handelskonflikt kan uppkomma en tillgångsstörning på uranmarknaden. Detta är ännu ett skäl till att inte bör avstå från möjligheterna till en framtida inhemsk uranbrytning, inte minst mot bakgrund av att de yngsta svenska kärnkraftverken har en livslängd som är planerad . kommer således att vara en stor konsument av uran fram till den tidpunkten. I skenet av detta verkar det ännu märkligare att föreslå ett stopp för möjligheten att bryta uran i landet. Utöver detta anser motionärerna att regeringens förslag riskerar att ge en negativ bild av som gruvnation. Det skapar även en politisk osäkerhet för de företag som redan är etablerade i vårt land samt äventyrar potentiella etableringar i . Allmänt om bestämmelser på mineralpolitikens område Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av mineraler: markägarmineraler och koncessionsmineraler. Markägarmineraler utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa mineraler markägaren. De flesta markägarmineraler är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineraler är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom . Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineraler, dvs. mineraler som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bestämmelserna om koncessionsmineraler utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Uran är ett koncessionsmineral. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Som har nämnts tidigare är det bergmästaren som beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner samt utövar tillsyn enligt lagen. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten som är en organisatorisk enhet inom SGU. Malmproduktion, undersökningstillstånd och gruvor I finns en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen, och den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU. Den svenska malmproduktionen ökade till efter en tillfällig minskning 2015. Enligt SGU låg bl.a. en återhämtning av många metallpriser bakom utvecklingen. av minskade prospekteringsinsatser och dramatiskt fallande antal gällande undersökningstillstånd sågs en svag ökning av inkomna ansökningar (totalt 139 ansökningar). Denna trend vände ytterligare uppåt , och efter ett par svaga år har antalet ansökningar om undersökningstillstånd kommit upp i ungefär samma nivå som åren närmast (227 stycken). Antalet gällande undersökningstillstånd är enligt Bergsstaten dock fortfarande förhållandevis litet. /17 fanns 604 gällande undersökningstillstånd. Motsvarande siffra för /18 var 608. Bergsstaten konstaterar att intresset har ökat för några av de mineraler som är förknippade med batteritillverkning och ny teknik. Som exempel kan nämnas att angavs kobolt som ett av de mineraler som eftersöktes i 10 av de beviljade undersökningstillstånden. Motsvarande siffra var 48. En drivkraft bakom detta ökade intresse är utvecklingen inom fordonsindustrin mot en ökad produktion av elbilar. Detta har i sin tur fått priserna på specialmetaller som litium och kobolt – som båda används för att tillverka litiumjonbatterier – att öka kraftigt. Litiumpriset steg , medan koboltpriset steg med . Prisstegringen beror dels på ökad efterfrågan, dels på ökade förväntningar på expansion inom batteriindustrin. /18 fanns det 15 gruvor med koncession och brytning i . Av dessa var 14 metallgruvor. De flesta metallgruvorna är underjordsgruvor, men det förekommer även dagbrott. Regeringspartiernas överenskommelse om mineralpolitiken slöt Socialdemokraterna och en överenskommelse om vissa fundamenta för deras gemensamma regerande. I överenskommelsen berördes även gruvnäringen, vilket också återspeglades i finansplanen i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 s. 46). Följande sas i överenskommelsen: ska vara en föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, som är viktig för . Vi vill skapa nya modeller för att utveckla samhällets och gruvnäringens ansvar för att finansiera de investeringar som krävs för en miljömässigt hållbar gruvnäring och samhällsutveckling. Miljökraven vid prospektering och provborrning ska skärpas. Turistnäringens och andra lokala näringars intresse ska beaktas. En analys av framkomliga vägar ska göras inom . ska inte öppna upp för utvinning av uran, olja eller gas. presenterade SGU en rapport om energimetallerna uran och torium (Mineralmarknaden – Tema: Energimetaller, Periodiska publikationer 2016:2). Av rapporten framgår bl.a. att några av världens största tillgångar av uran finns i , bl.a. i (kommun, ), (kommun, ) och Häggån (Åre kommun, ). Som framgår av propositionsreferatet förekommer majoriteten av tillgångarna dock i form av låghaltiga, men väldigt stora, mineraliseringar som bedöms som okonventionella, dvs. inte lönsamma att bryta. I kan prospekteringen efter uran sägas ha startat efter , när kunskapen om såväl kärnenergi som kärnvapen blev tillgänglig. Under framför allt genomförde SGU omfattande prospektering efter uran i urberget, huvudsakligen i den norra halvan av . fasades den statligt finansierade uranprospekteringen ut. Vid utgången av 2017 fanns det tre tillstånd som specifikt avsåg prospektering efter uran. Samtliga dessa omfattade områden i . Världsmarknadspriset på uran, säkerhetsläget, infrastruktursituationen och det aktuella opinionsläget är utöver uranhalten faktorer som allmänt sett också kan påverka intresset för att prospektera efter uran. Även förutsättningarna för att utvinna andra värdefulla mineraler med eventuell uranutvinning kan påverka intresset. var priset på uran ca per pund (). Priset har pendlat , men var priset nere per pund. Detta kan jämföras med när priset låg per pund, vilket innebär att det därefter har sjunkit med . Uranpriset styrs till stor del av den globala kärnkraftskonjunkturen. Det råder emellertid stor osäkerhet om den globala utvecklingen när det gäller efterfrågan på kärnkraftsel och den därtill knutna gruvproduktionen av uran. Utskottet har vid åtskilliga tidigare tillfällen under både innevarande och tidigare mandatperioder behandlat förslag om förbud mot brytning av uran i (se bl.a. bet. 2012/13:NU14, 2013/14:NU14, 2014/15:NU14, 2015/16:NU14 och 2016/17:NU17). Vid det senaste tillfället avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna med hänvisning till att regeringen hade meddelat avsikten att överlämna den nu aktuella propositionen om ett uranutvinningsförbud (bet. 2017/18:NU10). Utskottet såg ingen anledning för att föregripa behandlingen av förslagen i den aviserade propositionen eller de förslag som kunde komma att väckas i eventuella följdmotioner. I den svenska berggrunden finns det ansenliga urantillgångar. är emellertid världsmarknadspriset på uran lågt, vilket bidrar till att intresset för att exploatera dessa tillgångar är begränsat. Utvinning av uran medför dessutom betydande miljö- och hälsorisker, och den nuvarande regleringen är därför mycket restriktiv när det gäller möjligheterna för någon aktör att få tillstånd för sådan utvinning. Läget kan dock förändras om kärnkraftsproduktionen får ett globalt uppsving och de länder som svarar för utbudet av uran på världsmarknaden av någon anledning kan möta efterfrågan. Följden kan bli prisökningar på uran och ett därtill knutet ökat intresse för att exploatera de svenska tillgångarna. Utskottet anser att de miljö- och hälsorisker som är intimt förknippade med utvinning av uran och den oro som dessa risker skapar i de bygder där det kan bli aktuellt med uranutvinning måste tas på allra största allvar. Även om dagens bestämmelser gör tröskeln hög för den som har planer på att utvinna uran i (däribland en vetorätt) finns vissa möjligheter att få nödvändiga tillstånd för sådan utvinning. Utskottet delar regeringens uppfattning att dessa möjligheter ska elimineras. När det gäller det som sägs om lagförslagens konsekvenser i de motioner som har väckts i anslutning till propositionen delar utskottet inte motionärernas oro för att förslagen kommer att hämma gruvnäringens utveckling i . Utskottet konstaterar att den sammanfattande bedömningen är att de eventuella negativa ekonomiska konsekvenser som förslaget kan ha för enskilda och företag kan anses vara acceptabla. Utskottet konstaterar också att regeringen gör bedömningen att förslagen inte bör medföra några negativa konsekvenser för status som prospekterings- och gruvnation. Utskottet anser vidare att förslaget inte heller bör medföra några negativa konsekvenser för energiförsörjning eftersom det förefaller mycket osannolikt att i ett förändrat säkerhetspolitiskt läge skulle kunna undvika effekterna av ett importstopp av uran genom att bli självförsörjande på kärnbränsle genom att själva kontrollera hela produktionskedjan från prospektering till färdigt kärnbränsle. Härutöver konstaterar utskottet att verksamhetsutövare som utvinner andra mineraler än uran inte bedöms drabbas av någon ökad utrednings- och bevisbörda, och förslaget inverkar inte heller på möjligheten att prospektera, med undantag för sådan provbrytning som utgör en kärnteknisk anläggning som kräver tillstånd enligt kärntekniklagen. Efterfrågan väntas öka på s.k. innovationskritiska metaller och mineraler till följd av att dessa metaller är nödvändiga för att utveckla grön energi, ny miljöteknik och miljöinnovationer. Utskottet noterar att regeringen har gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheterna att utvinna innovationskritiska metaller och mineraler i och att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen av denna fråga i förhållande till nu aktuella lagändringar och vid behov överväga näringspolitiska åtgärder. Vidare framhåller regeringen att en mer omfattande utvärdering av de nu föreslagna ändringarna i förhållande till utvinning av innovationskritiska metaller och mineraler ska genomföras senast . Denna utfästelse välkomnas av utskottet. Avslutningsvis har utskottet observerat en mindre felaktighet i propositionen som har verifierats av både SSM och och som för tydlighetens skull bör uppmärksammas. Det som sägs i första stycket på s. 15 i propositionen om SSM:s förslag till reviderade föreskrifter om användningen av ett materials fissila och fertila egenskaper ska ha innebörden att sådan verksamhet inte är undantagen från tillståndsprövning. Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottet bakom det som regeringen anför i propositionen om att införa ett förbud i mot utvinning av uran, inklusive det förslag till ändring i som innebär att regeringen efter förbudets införande inte längre behöver tillåtlighetspröva ansökningar om tillstånd för uranbrytning. Utskottet delar också regeringens uppfattning när det gäller förslaget om att utesluta uran från de mineraler som åtnjuter en särskild status som s.k. koncessionsmineraler och som därmed omfattas av bestämmelserna i minerallagen. Det anförda innebär sammantaget att utskottet tillstyrker proposition 2017/18:212 och avstyrker förslagen i motionerna 2017/18:4110 (M, L, KD) respektive 2017/18:4096 (SD) om att ska avslå propositionen. Innovationskritiska mineraler och gruvindustrins konkurrenskraft Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör återkomma med ett nytt lagförslag som inte hämmar möjligheten att utvinna viktiga och innovationskritiska mineraler och som värnar den svenska gruvindustrins konkurrenskraft. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen i propositionen har meddelat att en mer omfattande utvärdering av de föreslagna lagändringarna i förhållande till utvinning av innovationskritiska metaller och mineraler ska genomföras senast . Jämför reservation 2 (M, L). I kommittémotion 2017/18:4110 av m.fl. (M, L, KD) betonas vikten av att värna miljön och en hållbar utveckling, som den ekonomiska utvecklingen i form av konkurrenskraft och möjliggörande av innovationer också måste beaktas. Enligt motionärerna är det viktigt att miljöarbetet och näringsklimatet går hand i hand. Utöver det som har refererats från motionen tidigare i betänkandet om att förslagen i propositionen bör avslås vill motionärerna att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med ett nytt lagförslag som inte hämmar möjligheten att utvinna viktiga och innovationskritiska mineraler och som värnar den svenska gruvindustrins konkurrenskraft (yrkande 2). Kartläggning av metaller och mineraler för teknikinnovationer Inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri har Tillväxtanalys kartlagt behovet av metaller och mineraler för miljö- och teknikinnovationer. Tillväxtanalys redovisade uppdraget i rapporten och från brytning till produkt – hur kan staten stödja utvecklingen? (Tillväxtanalys, rapport 2017:03). I rapporten beskriver Tillväxtanalys det framtida behovet av innovationskritiska metaller och mineraler. Vidare redovisas vad den svenska staten kan göra för att skapa bättre förutsättningar för att en hel produktionskedja, från utvinning av innovationskritiska metaller och mineraler till färdiga produkter, ska kunna utvecklas i . I Handlingsplan 2 för Smart industri som regeringen presenterade anges en ny åtgärd som benämns Utökad insats för kartläggning av innovationskritiska metaller och mineraler samt stärkt efterfrågan på hållbar utvinning. Det framgår vidare att medel tillförs för att växla upp arbetet med att identifiera mineraler och metaller som är nödvändiga för bl.a. miljö- och klimatomställningen. Tillgången till råvaror av hög kvalitet ska säkerställas genom ansvarsfull och miljömässigt hållbar utvinning från primära källor och återvinning från sekundära källor (gruvavfall). Potentialen för att utvinna kritiska metaller och mineraler i Regeringen har gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheter att utvinna sådana metaller och mineraler som krävs för tillverkning av nya miljö- och teknikinnovationer. Uppdraget innefattar kartläggning och kunskapsuppbyggnad om både primära och sekundära källor av dessa metaller och mineraler. Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas . I anslutning till delredovisningen beslutade regeringen om en satsning på för att fördjupa kartläggningen i Bergslagen. Det handlar om att råvaror från primära och sekundära källor i Bergslagen ska identifieras och inventeras. SGU har också ett pågående projekt med fördjupad kartläggning i vissa s.k. nyckelområden som löper 2017–2018, där myndigheten satsar ca av sitt ordinarie anslag. I delrapporteringen gjorde SGU bedömningen att det finns betydande geologisk potential för att hitta mineraliseringar med innovationskritiska metaller och mineraler i , något som visas av att det finns ett flertal kända malmberäknade fyndigheter där dessa metaller och mineraler ingår. Flera av dessa fyndigheter, och även andra intressanta prospekteringsobjekt, ligger utanför de klassiska malmförande regionerna i områden där tidigare prospektering varit mindre omfattande. Noterbart är att uran inte är att betrakta som en innovationskritisk metall enligt Tillväxtanalys eller ett kritiskt enligt SGU och att det inte heller finns med på EU:s lista över kritiska mineraler. Som har nämnts kan uran dock användas för att indikera förekomst av andra mineraler eller metaller, inklusive vissa innovationskritiska sådana. Många tekniska innovationer innehåller metaller som kan vara mer eller mindre ovanliga. Det är inte bara hemelektronik som är beroende av dessa insatsvaror, utan även den miljö- och energitekniska utvecklingen vilar i många stycken på tillgång till metaller av olika slag. Flera av dessa – som ibland betecknas som innovationskritiska – förekommer i den svenska berggrunden. I motion 2017/18:4110 (M, L, KD) efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett nytt lagförslag som inte hämmar möjligheten att utvinna viktiga och innovationskritiska mineraler och som värnar den svenska industrins konkurrenskraft. Utskottet konstaterar inledningsvis att det inte framgår av motionen vad det efterfrågade nya lagförslaget mer konkret ska ta sikte på. Med tanke på att motionärerna i samma motion föreslår avslag på propositionen sluter sig dock utskottet till att det nya lagförslaget inte ska innehålla något förbud mot uranbrytning. Vad motionärerna vill att förslaget ska omfatta i övrigt är dock oklart. Enbart av det sistnämnda skälet bör avslå yrkandet. Utskottet vill dock även passa på att påminna om att regeringen har vidtagit flera åtgärder som syftar till att kartlägga behovet av metaller och mineraler för miljö- och teknikinnovationer och möjligheterna att utvinna sådana metaller och mineraler i . I sammanhanget bör det också påminnas om att regeringen i den nu aktuella propositionen har redovisat avsikten att följa utvecklingen av denna fråga i förhållande till de föreslagna aktuella lagändringarna och vid behov överväga näringspolitiska åtgärder. Vidare anför regeringen att en mer omfattande utvärdering av de föreslagna lagändringarna i förhållande till utvinning av innovationskritiska metaller och mineraler ska genomföras senast . Med det anförda avstyrks motion 2017/18:4110 (M, L, KD) i den aktuella delen. Förbud mot uranutvinning, punkt 1 (M, SD, L) av (M), (M), (SD), (M), (SD), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2017/18:4096 av m.fl. (SD) och 2017/18:4110 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:212 punkterna 1 och 2. Uran är vanligt förekommande i den svenska berggrunden, och eftersom det är ett radioaktivt ämne är de regler som omgärdar uranutvinning av förklarliga skäl strikta. För att bryta uran i krävs tillstånd enligt tre separata lagar, och i en av dessa – – finns dessutom en lagfäst vetorätt mot uranbrytning. Uranutvinning har inte förekommit i , och ingen har heller ansökt om att få utvinna uran i . Utöver detta kan tilläggas att Lagrådet i sitt yttrande sa sig ha svårt att se vad förslaget i propositionen om ett uranutvinningsförbud skulle tillföra den reglering som redan finns. Vi instämmer med Lagrådet och flera tunga remissinstanser som menar att dagens lagstiftning om brytning av uran är tillräcklig. Vi anser också att den svenska gruvindustrin är välfungerande och ansvarstagande. är gruvverksamhet förknippad med komplicerade och utdragna ansökningsprocesser som begränsar möjligheterna att etablera nya gruvor. Förslagen i propositionen skulle sannolikt bidra till att försvaga den svenska gruvindustrins konkurrenskraft. Att plötsligt ändra regelverket genom att förbjuda ett kommer även att skada internationella rykte som gruvnation. Det skapar dessutom en politisk osäkerhet för de företag som redan är etablerade här samt äventyrar potentiella etableringar i . Ett uranutvinningsförbud riskerar också att försvåra prospektering efter och utvinning av innovationskritiska mineraler. Med det anförda föreslår vi att avslår proposition 2017/18:212. Innovationskritiska mineraler och gruvindustrins konkurrenskraft, punkt 2 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4110 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 2. Innovationskritiska metaller och mineraler kommer att bli allt viktigare i samhället eftersom tillgången på dessa är avgörande för att moderna energi-, miljö- och teknikinnovationer ska fungera. Uran förekommer inte sällan tillsammans med sällsynta jordartsmetaller och metaller som används vid batteritillverkning. Uran används därför ofta som vägvisare för att hitta dessa och andra innovationskritiska metaller och mineraler. Att förbjuda utvinning av uran skulle allvarligt försämra möjligheterna att prospektera efter och utvinna dessa viktiga ämnen. Eftersom lagförslagets effekter på den eventuella brytningen av sådana innovationskritiska mineraler som är associerade med uran är otillräckligt utredda är det svårt att bedöma om vissa prospekteringsåtgärder är tillåtna eller inte. För att inte riskera att bryta mot svensk lag är det rimligt att anta att potentiella prospektörer därför väljer andra länder för sin prospektering. Den svenska gruvindustrin är en välfungerande och ansvarstagande bransch som är viktig för jobben och för den svenska ekonomin. är gruvverksamhet förknippad med komplicerade och utdragna ansökningsprocesser som begränsar möjligheten att etablera nya gruvor. Ett förbud mot uranbrytning skulle ytterligare försämra möjligheterna att få tillstånd för gruvverksamhet som inkluderar utvinning av innovationskritiska metaller och sådana metaller som används för batteritillverkning. Förslagen i propositionen kommer därför sannolikt att bidra till en försvagning av den svenska gruvindustrins konkurrenskraft. Med hänvisning till det anförda anser vi, i likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:4110 (M, L, KD), att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att återkomma till med ett nytt lagförslag som värnar möjligheten att utvinna viktiga och innovationskritiska mineraler och därmed även den svenska gruvindustrins konkurrenskraft. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. Förbud mot uranutvinning, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Utöver det vi anför i reservationen vill vi lyfta fram uranets centrala roll som insatsvara för den svenska elproduktionen. har en stor andel kärnkraft i sin elproduktion – – och kärnkraften kommer att vara en bärande kraftproduktionskälla under åtskilliga decennier till, och då alldeles oavsett de energipolitiska överenskommelser som har slutits mellan vissa riksdagspartier . Kärnkraftens fundamentala roll i den svenska energimixen gör helt enkelt att har ett behov av uran. Att i det läget förbjuda utvinning av uran i vårt land för att i stället förlita oss på uranbrytning någon annanstans är enligt vår uppfattning både principiellt och moraliskt fel. Den rimliga positionen för ett kärnkraftsland är den som lagstiftningen bygger på , dvs. att under kontrollerade former tillåta prospektering efter och brytning av uran i .