bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — Detta skulle ytterligare spä på det utanförskap som finns i , där en av sju, trots högkonjunktur, lever på bidrag i stället för att arbeta. Alla som vill och kan arbeta ska få ett jobb. För att höja efterfrågan på arbetskraft bör RUT-avdraget utökas och anställningsstöden förstärkas och förenklas. Matchningen på arbetsmarknaden måste förbättras genom att andra aktörer på marknaden får ta över ansvaret för matchningen från Arbetsförmedlingen. För att värna arbetslöshetsförsäkringens funktion som omställningsförsäkring bör det finnas en bortre parentes i försäkringen och kommunerna ta över ansvaret för personer som varit arbetslösa . Yrkesutbildningar ska ha hög relevans för arbetsmarknaden, för att de som ska ut i arbetslivet eller byta yrke snabbt ska få ett jobb. Det måste bli mer lönsamt att arbeta. Skatterna på låga inkomster bör sänkas och bidragssystemen ses över för att säkerställa att det alltid är mer lönsamt att arbeta än att ta emot bidrag. Ett bidragstak bör införas. Genom att hålla tillbaka bidragskostnaderna ges möjlighet att värna den generella välfärden och stärka tryggheten. Jobb och välfärd ska alltid väljas framför bidrag. De höga marginalskatterna måste sänkas då de har negativa effekter på såväl arbetskraftsutbudet som produktiviteten och medför att utbildningspremien blir låg. Det är möjligt att finansiera skattesänkningar på arbete fullt ut för att resurser inte ska behöva tas från välfärden. Den ekonomiska politiken bör främja ett längre arbetsliv. Därigenom minskar bristen på arbetskraft på kort sikt som välfärdens finansiering stärks på . Incitament för personer att stanna i arbetslivet kan skapas genom sänkningar av skatten för de som jobbar efter att de fyllt . Omställningsmöjligheterna måste också förbättras för att möjliggöra ett längre arbetsliv. Skatten för de som väljer att gå i pension bör sänkas då det för inte finns något egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. Säkerhetsläget i närområde är osäkert, och otryggheten ökar i samhället. För att komma till rätta med situationen bör förstärkas med 10 000 fler polisanställda till 2024, polisyrkets status höjas genom högre löner och polisutbildningen reformeras. Förutsättningarna för att stoppa terrorism och våldsbejakande extremism måste förbättras. Hela rättssystemet bör stärkas och straffen skärpas. Den svenska försvarsförmågan behöver höjas genom långsiktiga förstärkningar av såväl förband som det civila försvaret. försvarsutgifter bör uppgå till av BNP . bör ansöka om medlemskap i . Att varit det land som i förhållande till sin folkmängd tagit emot flest asylsökande i EU har medfört stora påfrestningar på mottagningssystemet, men också på samhället i stort och på förmåga att klara integrationen. Systemet för flyktingmottagning inom EU måste reformeras. I avvaktan på ett nytt europeiskt asylsystem behöver en stram migrationspolitik som är långsiktig och hållbar, där antalet asylsökande ligger på en nivå där de nyanlända kan integreras på ett bra sätt. Tillfälliga uppehållstillstånd bör vara huvudregel, och försörjningskraven för anhöriginvandring bör skärpas. Den som fått ett avslag på sin ansökan ska återvända till sitt hemland. Återvändandearbetet för de som fått avslag på sin asylansökan måste kraftigt förstärkas. Den som har rätt till uppehållstillstånd ska få möjlighet att stanna i . Integrationen måste genomsyras av tydliga krav på individen för att fler nyanlända ska komma i arbete och egen försörjning. Nyanlända bör vara skyldiga att delta i samhällsorientering och andra utbildningsinsatser för att öka integrationen och möjligheterna att komma i arbete. Kunskaper i svenska språket bör vidare vara en förutsättning för permanent uppehållstillstånd, och det bör ställas tydliga krav på nyanländas ansträngningar för att lära sig svenska. Reglerna om medborgarskap bör utformas så att medborgarskapet fungerar som en drivkraft för att främja integrationen. De demografiska förändringarna innebär utmaningar för välfärden. är beredda att tillföra ytterligare resurser till välfärden för att kommuner och landsting ska kunna anställa fler lärare, höja kvaliteten i vården och äldreomsorgen samt förbättra integrationen lokalt. Resurstillskott kan dock bara säkras om kostnaderna sjunker i andra delar av den offentliga sektorn och under förutsättning att stabila statsfinanser aldrig överges. Organiseringen av skola och sjukvård behöver effektiviseras så att man får mer utbildning och sjukvård för pengarna. Statens tillsyn och kvalitetsuppföljning av såväl offentliga som fristående utförare måste förbättras. Välfärdens personal måste få bättre förutsättningar att göra det de är bäst på, bl.a. genom avlastning av administrativt arbete. Elever bör få mer undervisningstid och lärarna möjlighet att hålla ordning och reda i klassrummen. Nationella prov bör återinföras och utökas. För den som inte når målen i bör det finnas en obligatorisk lovskola. Skolor som inte kommer till rätta med kvalitetsbrister bör övergå till statligt huvudmannaskap eller vid behov läggas ned. Köerna inom vården måste kortas, bl.a. genom aktiva ekonomiska åtgärder från statens sida. Det behövs även mer resurser till förlossningsvården och psykiatrin, och det krävs åtgärder för att få fram fler specialistsjuksköterskor. En primärvårdsreform är nödvändig, där den nära vården blir så tillgänglig och bra att den blir det naturliga valet och avlastar sjukhusen. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4161 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:100 punkt 1 och motionerna 2017/18:603 av m.fl. (S), 2017/18:1076 av m.fl. (S), 2017/18:2030 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2296 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2473 av Finn (M), 2017/18:2542 av (M), 2017/18:2546 av (M), 2017/18:2630 av m.fl. (S), 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M), 2017/18:2918 av (M), 2017/18:2931 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 11, 19 och 27, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9, 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:4156 av m.fl. (C), 2017/18:4162 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:4166 av m.fl. (L) och 2017/18:4167 av m.fl. (KD). Mandatperioden har präglats av en långdragen högkonjunktur, där statens utgifter ökat med . Trots det har knappt några av dessa utgifter kommit vanligt folk till del i form av en förbättrad ekonomi. Vi anser att högkonjunkturen är bortslösad och att står illa rustat för en period av sämre ekonomisk utveckling. Den ekonomiska politiken ska därför föras så att den i större uträckning kommer det svenska samhället till del, genom att prioritera rättsväsendet, vården och pensionärerna. behöver en helhetsöversyn av migrationspolitiken. Kopplingen mellan medborgarskap och nationell identitet är en grundbult för samhällsbygget. För att stärka denna är det rimligt med reglerade krav för att beviljas medborgarskap, som t.ex. kunskapskrav samt respekt och lojalitet för . En grundläggande syn på uppehållstillstånd är att de alltid ska vara tidsbegränsade. Vid behov ska det finnas en möjlighet att komplettera den svenska arbetsmarknaden med utländsk arbetskraft. Politiken för arbetskraftsinvandring ska utgå från tre principer: arbetsmarknadens behov, kompetensutbyte och värnandet av arbetstagarens villkor. Den svenska arbetsmarknaden ska vara öppen för kvalificerad arbetskraft vars kompetens efterfrågas, men inte för den som vill konkurrera om arbeten genom lägre löner eller sämre arbetsvillkor. Liksom uppehållstillstånd ska arbetstillstånd vara tillfälliga. Anhöriginvandring och familjeåterförening bör omfattas av och följa ett väluppbyggt regelverk. En del i detta är att ansvaret för den invandrades försörjning och omsorg ska ligga uteslutande på anknytningspersonen och inte det svenska samhället. Asylrätten ska ha fokus på flyktinghjälp med en väl utbyggd bistånds- och utrikespolitik. Länder som geografiskt befinner sig närmast krisområden ska ha ansvar för att säkerställa fysisk möjlighet till mottagande, t.ex. flyktingläger. Asyl i ska endast beviljas om är närmsta nåbara säkra land alternativt via ett organiserat vidarebosättningssystem. Mottagande får aldrig ske på bekostnad av den generella välfärden. Återvandring ska främjas. För att säkra efterlevnaden av regelverken kring migration behövs både kontrollsystem och åtgärdspaket vid överträdelser, bl.a. i form av gränskontroller. Politiken ska vidare inriktas på att bygga ett samhälle som tar hänsyn till människans komplexitet och grundläggande behov. Nationen är den viktigaste, äldsta och mest naturliga mänskliga gemenskapen efter familjen, varför den nationella samhörigheten ska värnas. Välfärdsstaten ska stå stark, och alla ska kunna vara säkra på att det offentliga ställer upp när liv, hälsa och trygghet hotas. Skattemedel ska hanteras ansvarsfullt och med transparens, och kulturen ska synas och vara livskraftig och en naturlig del av samhället. Det övergripande målet ska vara att bygga ett som håller samman med fokus på kulturell gemenskap, utbildning och sysselsättning. Samhällsandan och förståelsen för att samhället är ett gemensamt ansvar som stärks genom plikter är en övertygelse, varför medborgarplikt ska införas genom ökade möjligheter till deltagande i civila samrådsprocesser och genom en generell mönstring och militärtjänstgöring samt civilplikt. Den som söker medborgarskap i ska visa god kännedom om sitt nya hemland innan en ansökan beviljas. Medborgarskapet ska villkoras med språktest och kunskapsprov i samhällsorientering, lagar och regler samt i svensk kultur för en djupare förståelse för nationen, och det ska fastställas genom en medborgerlig avsiktsförklaring. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn. På det fundamentet vilar också synen på vår kultur och kulturpolitik som spelar en central roll för sammanhållning och hållbar utveckling för nationen. Det är därför centralt att synliggöra, tillgängliggöra och levandegöra vårt gemensamma kulturarv. I moderna folkhem är skolan en plats där lärare får utrymme att utföra sitt hantverk och en grund för en sammanhållen nation. Politiken ska därför inriktas på att skapa ett gott samarbete mellan skolan, blåljuspersonal och det lokala näringslivet. Lärare ska ges en hanterbar arbetsbelastning, och elevers deltagande vid skolskötsel ska främjas. I skolan skapas också gemenskap, sammanhållning och grunden för en kulturell förståelse hos framtidens vuxna, varför det bör inrättas en s.k. kulturkanon i skolundervisningen, där svensk kulturhistoria förmedlas. Nyanlända bör inledningsvis gå i en s.k. särskild förberedelseskola innan de går vidare till ordinarie svensk skola som skattefinansierad modersmålsundervisning avskaffas. Gemenskap kan inte bygga på subventionerad segregation eller låtsasjobb. Samhörighet nås inte genom alla former av sysselsättning, utan genom riktiga jobb som redskap för integration. Detta uppnås genom det akademiska utbildningsväsendet, yrkesutbildningar, lärlingssystem och ett starkt folkbildningsväsende. Samhället ska vara tryggt för alla medborgare. Polisen ska finnas tillgänglig i hela samhället, landsbygd som storstad och , varför den polisiära närvaron i samhället ska öka. Poliskåren ska vara professionell med starka resurser. Samhällsplaneringen har en viktig roll i det trygghetsskapande arbetet. Därför ska den fysiska närmiljön förbättras och kameraövervakningen utvecklas. Samhället ska stå upp för insatser som skyddar det, och därför ska hot mot blåljuspersonal bemötas med kännbara konsekvenser. Kriminella handlingar ska resultera i proportionerliga straff, och därefter följas av stöd och hjälp för att bistå individerna med att bli hederliga medborgare. Ungdomar ska inte få sänkta straff. prioriterar brottsofferperspektivet och vill att tryggheten för de som drabbats av kriminalitet ska stå i fokus. har längsta vårdköer som många patienter får vänta än vårdgarantins . Tillgängligheten till sjukvård ska vara i världsklass, och politiken ska därför inriktas på att genomföra bl.a. patienträttsgarantier, omlokalisering, patientinflytande och delaktighet. Politiken ska också inriktas på att utveckla arbetet mot psykisk ohälsa. För att säkerställa en jämlik, tillgänglig sjukvård av hög kvalitet bör staten ha ett tydligare ansvar för styrning och finansiering. Svensk sjukvård ska i första hand finnas till för svenska medborgare. Ingen ska nekas akut vård på grund av bristande betalningsförmåga, men för övrig vård ska det sättas gränser. Genom att ta fram ett regelverk för icke-medborgares rätt till välfärd undviks en orimlig belastning på sjukvården, vilket bidrar till en högre tillgänglighet för dem som ska ha oinskränkt rätt till vård och omsorg. Det bidrar också till att belysa medborgarskapets värde. Som ett resultat av en oansvarsfull politik, som såväl Alliansen som de rödgröna har fört i regeringsställning, förvägrar man nu äldre att gå i pension. Vi vill se en annan inriktning på politiken där frivillighet, flexibilitet, incitament och möjligheter ska stå i fokus. Äldre utgör inte en homogen grupp, varför det är orimligt att höja pensionsåldern för samtliga. Den nuvarande lägsta pensionsåldern ska därför behållas. I stället för piskor ska ekonomiska och andra incitament användas som gör det mer attraktivt för de äldre som vill och kan stanna kvar på arbetsmarknaden , bl.a. genom lägre skatter för individen, sänkta kostnader för företagen att anställa och bättre möjligheter för individen att spara privat till sin pension. Den särskilda löneskatten för äldre ska slopas, jobbskatteavdraget för äldre höjas och skatten på investeringssparkontot (ISK) sänkas. För att ge unga möjligheten att öka sin framtida pension är ett tidigare inträde på arbetsmarknaden än betydelsefullt. Politiken ska därför inriktas på att förkorta etableringstiden på arbetsmarknaden för unga. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2017/18:4156 av m.fl. (C), 2017/18:2296 av (SD) yrkande 1, 2017/18:4162 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:4166 av m.fl. (L) och 2017/18:4167 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2017/18:100 punkt 1 och motionerna 2017/18:603 av m.fl. (S), 2017/18:1076 av m.fl. (S), 2017/18:2030 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2473 av Finn (M), 2017/18:2542 av (M), 2017/18:2546 av (M), 2017/18:2630 av m.fl. (S), 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M), 2017/18:2918 av (M), 2017/18:2931 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 11, 19 och 27, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:4161 av m.fl. (SD) yrkande 1. har tillsammans med , en samsyn kring den ekonomiska politiken. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa sin egen väg och där det gemensamt skapas trygghet och sammanhållning. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunkturen, vilket kräver betydande överskott i en högkonjunktur. Det starka konjunkturläge som befinner sig i motiverar inte längre en expansiv finanspolitik. Regeringens omotiverat expansiva finanspolitik riskerar att leda till att går in i nästa lågkonjunktur med ett för litet handlingsutrymme. I stället för att förstärka den långsiktiga tillväxtpotentialen i svensk ekonomi används reformutrymmet till ökade utgifter samt kortsiktiga och procykliska stimulanser, vilket inte är ansvarsfullt. Vi inom Alliansen är också kritiska till regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken som möjliggör den expansiva ekonomiska politiken. är de så högt satta att den styrande effekten av taken helt gått förlorad, vilket också kritiserat regeringen för. Vi anser därför inte att tillkännagivandet som riktade till regeringen om att utgiftstakets nivå bör sättas så att det återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349) är slutbehandlat. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Den övergripande inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att stärka förmåga att möta en ekonomisk nedgång och som säkerställer att det finns resurser för de reformer som behöver göras. Kommande reformer ska i första hand finansieras genom omprioriteringar, och inte genom att försvaga sparandet. I de fall då statliga bolag till del eller helt säljs får staten in inkomster från försäljningen. I enlighet med gällande regelverk ska de inkomsterna användas för att amortera på statsskulden. Statens totala förmögenhet förändras inte när en tillgång, aktier, byts mot en annan, likvida medel. Intäkterna från en försäljning kan därför inte användas för att finansiera ökad löpande offentlig konsumtion. Denna princip ska gälla oavsett aktuell nivå på statsskulden. Att använda intäkter från försäljning av statliga bolag till sådan offentlig konsumtion är liktydigt med att sänka statens nettoförmögenhet vilket inte bör vara syftet med att sälja statliga bolag. Om regeringen vill göra en sådan försämring av statens finanser måste det motiveras utifrån det finanspolitiska ramverket och finansieras på ett erforderligt sätt. ska fungera för alla, men lämnas alldeles för många utanför. Det främsta problemet är den tudelade arbetsmarknaden och ett utanförskap som biter sig fast. Politiken ska därför inriktas på att göra det mer lönsamt att arbeta, med lägre skatter på arbetsinkomster och bidrags- och transfereringssystem som främjar arbetslinjen. Ett viktigt steg för att stärka arbetslinjen är att reformera systemet för ekonomiskt bistånd, med tydliga krav på aktivitet och motprestation för att få bidrag. Det behöver också öppnas upp fler vägar till jobb, bl.a. genom att göra det enklare att lära sig jobbet på jobbet som anställningskostnaderna för att anställa de som står längst från arbetsmarknaden sänks genom s.k. inträdesjobb, som är en förenklad anställning för unga upp till utan gymnasieexamen och nyanlända asylinvandrare. En trygg välfärd och ett fungerande rättsväsende är en grundläggande uppgift för samhället. Sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Utvecklingen går åt fel håll med växande köer och försämrad tillgänglighet. Reformer som kortar patienternas väntetider är den mest akuta uppgiften. En ny och uppdaterad kömiljard bör därför genomföras. Effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård ska också förbättras. Målet för skolan ska vara att ska ligga i topp tio i Pisamätningarna. Detta ska uppnås genom ett ökat antal undervisningstimmar, fler karriärlärartjänster och utökade resurser till utsatta skolor och svagt presterande elever. Politiken ska också inriktas på att reformera lärarutbildningen med ett ökat fokus på kunskap och inlärning. Lag och ordning ska säkras i hela genom att stärka svensk polis, och straffskalan för brott måste ses över. Villkoren för att starta, driva och utveckla företag ska förbättras. Regeringens politik går i motsatt riktning, med höjda kostnader på arbete och ett ökat regelkrångel. Den statliga inkomstskatten bör i stället omfatta färre än , och skattesystemet bör ändras för att öka drivkrafterna för entreprenörskap. När det gäller tillgången till kompetens krävs en bättre fungerande bostadsmarknad. Politiken bör därför inriktas på att genomföra reformer som frigör mer attraktiv mark att bygga på, förkortar överklagandeprocesser, medför effektivare användning av resurserna inom bostadspolitiken och ökar rörligheten på bostadsmarknaden. ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Det kräver väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan medan skatten i gengäld kan sänkas på jobb och företagande. Den svenska ekonomin är stark, men den nuvarande regeringen är oförmögen att använda högkonjunkturen för att förstärka ekonomi långsiktigt. Avsaknaden av effektiva reformer har lett till att delar av landet inte fått ta del av högkonjunkturens frukter. Orter har avfolkats när det bristande företagsklimatet lett till rationaliseringar, utanförskapsområden har fastnat i utanförskap, vårdköerna har ökat och polistätheten är låg. Trots att mer resurser har lagts på klimatpolitiken har utsläppsminskningarna avstannat och utsläppen har i stället ökat. vill föra i en annan riktning. Det finns ett stort behov av reformer för att bryta den allvarliga klyvning av arbetsmarknaden som trots det starka konjunkturläget råder . Den goda utvecklingen på arbetsmarknaden måste komma fler till del. Det måste bli lägre trösklar in på arbetsmarknaden så att de som står långt ifrån den, särskilt nyanlända och ungdomar utan gymnasieutbildning, kan få ett jobb i stället för att fastna i permanent utanförskap. Det bör skapas förutsättningar för fler jobb utan utbildningskrav och fler lärlingsanställningar. Matchningen mellan arbetssökande och jobb måste också fungera. Det krävs en reformerad arbetsmarknadspolitik med förenklade anställningsstöd och möjlighet för arbetssökande att välja sin arbetsförmedlare. Utbildningssystemet måste bli bättre på att svara upp mot arbetsmarknadens efterfrågan. Genom att förbättra företagsklimatet skapas förutsättningar för fler att starta företag, vilket medför fler arbetstillfällen. Arbetet med regelförenkling måste därför återupptas. Det måste bli billigare att anställa, men det måste också löna sig att arbeta, bl.a. genom att fokus på jobb ökar i trygghetssystemen. Arbetsutbudet behöver stimuleras genom lägre skatter på arbete, särskilt vid låga inkomster. Arbete måste vara mer lönsamt än bidrag. Lägre skatter gör det möjligt att klara sig på sin lön som det ger enskilda ett ökat självbestämmande. Marginalskatterna bör sänkas för att öka incitamenten att utbilda sig och för att öka antalet arbetade timmar. För att få äldre att arbeta längre upp i åldrarna bör särskilda skattesänkningar riktas till yrkesverksamma personer . förespråkar en ansvarsfull migrationspolitik som kännetecknas av en kombination av medmänsklighet och ordning och reda. I grunden måste EU och dess medlemsstater ta ett betydligt större gemensamt ansvar för flyktingmottagandet. Rätten att söka skydd och återförenas med sin familj måste försvaras, men de som har störst skyddsbehov bör prioriteras. Genom att öka antalet kvotflyktingar kan säkrare vägar in skapas och de mest utsatta kan få skydd. Den som sökt asyl på plats i landet och efter prövning fått avslag på sin ansökan ska lämna landet. Ytterligare åtgärder för att förbättra återvändandet kan bli nödvändiga. Mottagningen och integrationen av de nyanlända som får stanna i behöver effektiviseras genom att fler gemensamt finansierade välfärdstjänster görs arbetsbaserade och vissa ersättningar görs om till etableringslån. För att öka långsiktigheten i mottagningen och skapa en mer lokal etablering bör ansvaret för mottagandet föras över på kommunerna. Trösklarna in på arbetsmarknaden kan sänkas genom arbetsmarknadspolitiska verktyg, anpassade ingångslöner, en mer flexibel arbetsmarknad och underlättat egenföretagande. Samhället måste också bli bättre på att ta till vara de kompetenser som nyanlända har. tillväxt är beroende av utländsk kompetens. Dagens regler för arbetskraftsinvandring bör därför värnas och utvecklas så att arbetsgivares och arbetskraftsinvandrares möjligheter att anställa respektive arbeta förbättras.