bet · H501UbU9 · 2018-02-08 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att prao ska kunna tillgodoses i annan form. Jämför reservation 3 (M, C, L). I kommittémotion 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 2 anförs att regeringens förslag om att varje skola måste anordna minst tio dagars praktik på en arbetsplats är alldeles för snävt. Skolor bör enligt motionärerna tillåtas att tillgodose elevernas praktiska arbetslivsorientering genom exempelvis studiebesök om de anser att så är lämpligt. Därmed bör också begräsningen om att prao måste ske under minst under årskurs 8 och 9 tas bort och i stället bli en rekommendation till skolhuvudmännen. Utskottet anser att såväl prao som andra former av arbetslivsorienterande insatser är värdefulla för att ge eleverna erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Avsikten är därmed inte att prao ska ersätta andra former av arbetslivsorienterande insatser utan i stället komplettera sådana insatser. Regeringen framhåller i propositionen att många skolhuvudmän väljer att tillhandahålla prao. Detta tycks dock inte ha hämmat utvecklingen av andra former av arbetslivsorienterade insatser. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det finns ett värde med en bredd av arbetslivsorienterande insatser. På så sätt kan eleverna utveckla kunskaper för att kunna granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3913 (L, M, C) yrkande 2. Samverkan med arbetslivet under skolgången Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att samverkan och kontakt med arbetslivet ska genomsyra hela skolgången. Jämför reservation 4 (KD). Att samverkan ska ske med arbetslivet framgår enligt nuvarande reglering dels av förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, dels av förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Ett led i en utbildning av hög kvalitet är enligt läroplanerna att eleverna får underlag för att välja fortsatt utbildning. Detta förutsätter också en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. I kommittémotion 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att formerna för kontakt med arbetsliv och lokalt näringsliv ska genomsyra hela elevens skolgång. Formerna för detta skulle enligt motionärerna kunna vara studiebesök och kontakter med företag, offentlig verksamhet samt det civila samhällets organisationer. Utskottet kan konstatera att läroplanernas bestämmelser när det gäller rektorns ansvar för samverkan mellan skola och arbetsliv inte enbart avser årskurs 8 och 9 i respektive årskurs 9 och 10 i specialskolan, utan hela skolgången. Av läroplanerna framgår att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet och andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Vidare ska alla som arbetar i skolan bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund och bl.a. verka för att utveckla kontakter med arbetslivet. Läraren ska bidra med underlag för varje elevs val av fortsatt utbildning och bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som har motsvarande uppgifter, ska informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, och vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Utskottet anser att den nuvarande regleringen är väl avvägd och ser inget behov av att vidtar några åtgärder. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3913 (KD) yrkande 4. Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt för elever på lärlingsutbildningar i gymnasieskolan. Jämför reservation 5 (M, C, L) och 6 (KD). För att det ska bli tydligt för eleven och den som tillhandahåller det arbetsplatsförlagda lärandet när eleven ska vistas på arbetsplatsen anser regeringen att förslaget om att det i utbildningskontraktet ska anges hur många veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen varje termin ska kompletteras med att det i utbildningskontraktet även ska anges vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen. Det finns inget som hindrar att det också anges i kontraktet över hur många kalenderveckor det arbetsplatsförlagda lärandet fördelas. Det innebär att vistelse på arbetsplatsen på lov, eller utanför de tider som anges i kontraktet sker utanför den gymnasiala lärlingsutbildningen och därmed inte heller kan anses utföras inom ramen för en gymnasial lärlingsanställning. Regeringen framhåller att ett utbildningskontrakt som omfattar lärlingens tider gör det tydligare både för lärlingen och för den som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen när vistelsen på arbetsplatsen är en del av den gymnasiala lärlingsutbildningen. I kommittémotion 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att det bör finnas utrymme för flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt. Alltför strikta detaljregleringar riskerar enligt motionärerna att höja trösklarna för företag som vill ta emot lärlingar. När förutsättningarna för ett företag ändras kan det vara svårt att exempelvis på förhand ange exakt vilka tider som ska gälla på arbetsplatsen. Motionärerna föreslår att lagen ska ändras så att utbildningskontrakt även i fortsättningen ska kunna tecknas med viss flexibilitet och inte innehålla ett krav på att på förhand specificera exakt vilka tider som ska gälla för eleven. I kommittémotion 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 3 anförs att det bör finnas utrymme för flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt. Motionärerna föreslår vidare att tillämpningen av lagen utvärderas så att utbildningskontrakt även i fortsättningen ska kunna tecknas med viss flexibilitet och inte innehålla ett krav på att på förhand specificera exakt vilka tider som ska gälla för eleven. Utskottet anser att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet för att inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet kunna hantera vissa moment i utbildningarna som sällan förekommer på en arbetsplats. Utskottet instämmer därför i regeringens bedömning att det inte bör uppställas krav på att det av utbildningskontraktet ska framgå när under terminen det arbetsplatsförlagda lärandet ska genomföras. För att det ska bli tydligt för eleven och den som tillhandahåller det arbetsplatsförlagda lärandet när eleven ska vistas på arbetsplatsen anser regeringen att förslaget om att det i utbildningskontraktet ska anges hur många veckor av lärlingsutbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen varje termin ska kompletteras med att det i utbildningskontraktet även ska anges vilka tider som ska gälla för utbildningen på arbetsplatsen. Det finns inget som hindrar att det också anges i kontraktet över hur många kalenderveckor det arbetsplatsförlagda lärandet fördelas. Det innebär att vistelse på arbetsplatsen på lov, eller utanför de tider som anges i kontraktet sker utanför den gymnasiala lärlingsutbildningen och därmed inte heller kan anses utföras inom ramen för en gymnasial lärlingsanställning. Genom att lärlingens tider ska anges i utbildningskontraktet blir det tydligare både för lärlingen och för den som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen när vistelsen på arbetsplatsen är en del av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Utskottet instämmer i denna bedömning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3913 (KD) yrkande 3 och 2017/18:3915 (L, M, C) yrkande 3. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att lagen ska träda i kraft . Därmed bifaller proposition 2017/18:24 och motion 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 1. Kopplingen mellan skola och arbetsliv behöver stärkas. Det är positivt för elever att komma i kontakt med arbetslivet, att få en inblick i vad det innebär att arbeta, att förstå vilka kunskaper som krävs inom olika yrken och att lära sig mer om arbetsmarknaden. Regeringens proposition innehåller dock några frågeställningar som behöver besvaras innan lagen träder i kraft. Bland annat handlar det om arbetsmiljöregler som hindrar företag från att ta emot praoelever. Det är också viktigt att det finns en tydlig struktur för samverkan mellan skolhuvudmännen och den närliggande arbetsmarknaden. Ansvaret för elevernas prao ska inte enbart ligga på den enskilda skolledaren utan bör även vara ett ansvar för skolhuvudmannen. Detta bör klargöras innan lagstiftningen träder i kraft. Mot ovanstående bakgrund bör därför ikraftträdandet av lagen skjutas fram till , dvs. till dess att möjligheterna för företag att ta emot praoelever har utretts, strukturer för samverkan finns på plats och huvudmannens ansvar har klargjorts. Prao och arbetsmiljöregler, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1443 av (M), 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 1. Genom läroplan försvann praktisk arbetslivsorientering (prao) som obligatorium i . En av anledningarna till att prao kan vara svårt för skolor att genomföra är att många arbetsplatser inte kan ta emot elever med hänsyn till olika arbetsmiljöregler. Efter att stramat upp reglerna som gäller arbetsmiljön har företag blivit mer restriktiva med att ta emot praoelever. Även skolor har kritiserats för att de enligt inte kunnat garantera elevernas säkerhet på praoplatserna, och krav på att skolan ska göra en riskbedömning på varje praoplats har framförts. Då skolor varken har resurser eller kompetens att göra sådana riskbedömningar har praoperioderna i flera kommuner tagits bort. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som skyndsamt ser över hur reglerna kring arbetsmiljön samspelar med regelverket kring prao och hur dessa kan anpassas för att möjliggöra för fler företag att ta emot praoelever. Denna utredning bör även innefatta relationen mellan skola och arbetsplats när det gäller utbildningskontrakt på gymnasial lärlingsutbildning. Prao ska kunna tillgodoses i olika former, punkt 3 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), i (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 2. Det finns kommuner som anser att de traditionella praoveckorna spelat ut sin roll, och de har i stället infört arbetsplatsbesök där eleverna får besöka olika arbetsplatser och ställa frågor om yrken, lön, utvecklingsmöjligheter och jobbtillgången. En sådan ordning kan bidra till att eleven får en bredare bild av arbetsmarknaden och dess möjligheter. Så länge alla skolor har samma syfte och mål med olika typer av arbetsplatsförlagt lärande bör det finnas möjlighet till en viss flexibilitet. Liberalerna, och anser därför att regeringens förslag om att varje skola ska anordna minst tio dagars praktik på en arbetsplats är alldeles för snävt. Skolor bör tillåtas att tillgodose elevernas praktiska arbetslivsorientering genom exempelvis studiebesök om de anser att så är lämpligt. Därmed bör också begränsningen om att prao måste ske under minst under årskurs 8 och 9 tas bort och i stället bli en rekommendation till skolhuvudmännen. Skolhuvudmännen bör ha ett ansvar för att organisera praktisk arbetslivsorientering med målet att eleverna ska få en allsidig bild av svensk arbetsmarknad och dess möjligheter. Många skolor arbetar med arbetslivsanknytning i fler årskurser än 8 och 9 och bör kunna fortsätta med det så länge läroplanens mål uppfylls. Liberalerna, och anser också att det bör övervägas om det finns behov av fler mål i läroplanen som stärker elevernas kunskaper om arbetsmarknaden och framtida yrkesval. Detta bör regeringen låta utreda och sedan återkomma till med förslag. Samverkan med arbetslivet under skolgången, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 4. vill utöver införandet av obligatorisk prao att kontakterna med arbetsliv och lokalt näringsliv genomsyrar hela elevens skolgång. Formerna för detta skulle kunna vara studiebesök och kontakter med företag, offentlig verksamhet och det civila samhällets organisationer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anges ovan. Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt, punkt 5 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), i (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 3. Vi föreslår att tillämpningen av lagen utvärderas så att utbildningskontrakt även i fortsättningen ska kunna tecknas med viss flexibilitet och inte innehålla ett krav på att på förhand specificera exakt vilka tider som ska gälla för eleven. Regeringen föreslår också ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Regeringen vill att det ska framgå av skollagen att det i ett utbildningskontrakt ska anges hur många veckor av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats varje termin och vilka tider som ska gälla för eleven på arbetsplatsen. Vi anser precis som flera av remissinstanserna att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet för att inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet kunna hantera vissa moment i utbildningarna som sällan förekommer på en arbetsplats. Alltför strikta detaljregleringar riskerar att höja trösklarna för företag som vill ta emot lärlingar. När förutsättningarna för ett företag ändras kan det vara svårt att exempelvis på förhand ange exakt vilka tider som ska gälla på arbetsplatsen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anges ovan. Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 3. Jag föreslår att lagen ändras så att utbildningskontrakt även i fortsättningen ska kunna tecknas med viss flexibilitet och inte innehålla ett krav på att på förhand specificera exakt vilka tider som ska gälla för eleven. Regeringen föreslår ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Regeringen menar att det ska framgå av skollagen att det i ett utbildningskontrakt ska anges hur många veckor av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats varje termin och vilka tider som ska gälla för eleven på arbetsplatsen. Jag anser att det är viktigt att det finns utrymme för flexibilitet för att inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet kunna hantera vissa moment i utbildningarna som sällan förekommer på en arbetsplats. Alltför strikta detaljregleringar riskerar att höja trösklarna för företag som vill ta emot lärlingar. När förutsättningarna för ett företag ändras kan det vara svårt att exempelvis på förhand ange exakt vilka tider som ska gälla på arbetsplatsen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anges ovan. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi tycker att regeringens förslag om obligatorisk prao och om att förtydliga omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för lärlingar är positivt. Prao är mycket viktigt för att eleverna ska få en insyn i arbetsmarknaden inför framtida yrkesval. Det är därför bra att prao nu blir obligatoriskt i hela landet. Vi vill i detta sammanhang framhålla vikten av att underlätta för företagen att ta emot praoelever, vilket är det stora problemet . Problemet för skolor som vill erbjuda elever prao är att gällande arbetsmarknadsregler gör det svårt och ibland riskabelt för företag att ta emot elever. Därför ser vi ett behov av regelförenklingar för att underlätta för företag att ta emot dessa elever. Vi vill därför fästa uppmärksamheten på att initiativ för att se över hur man kan förenkla de regler som gäller på arbetsmarknaden är den viktigaste åtgärden för att säkerställa prao för samtliga elever. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:3913 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen beslutar att den nya lagen ska träda i kraft först . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt utreda hinder för prao kopplade till arbetsmiljöregler och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt för elever på lärlingsutbildningar i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samverkan och kontakt med arbetslivet ska genomsyra hela skolgången och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hinder för prao kopplat till arbetsmiljöregler och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prao ska vara kopplat till läroplanens mål och riktlinjer och kunna tillgodoses i annan form som skolan anser vara lämplig och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt för en elev på en lärlingsutbildning i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:1443 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för skolhuvudmän att erbjuda prao och tillkännager detta för regeringen. Jag har många bra minnen från ganska många olika praktiker som jag har haft. Min allra första var i den lokala bokaffären i mitt under den stora årliga bokrean. Det var väldigt mycket att göra och riktigt kul. Jag fick inte stå i kassan, och jag fick inte jobba natt när bokrean började. Men jag fick stapla, bära, sortera och sätta på enorma mängder prislappar på all litteratur. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Ett av mina första jobb fick jag tack vare det som jag kunde visa upp att jag hade gjort under två veckors prao. Det var ett jobb som på flera sätt också gjorde det enklare för mig att få mitt andra jobb. På sätt och vis kan man säga att det har fått mig hit där jag är som riksdagsledamot. Jag praoade nämligen på centrala kansli. Jag fick rensa, kopiera handlingar, sammanställa pressklipp och registrera en mängd medlemmar. Jag var där tidigt, och jag gick hem relativt sent. Jag fick vänner som jag har kvar för livet. ska vi debattera och votera om den proposition som regeringen har lagt fram, som mestadels handlar om just prao. Propositionen heter Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. Titeln låter väldigt bra, tycker jag, för vi skulle verkligen behöva en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. Tyvärr räcker det inte med fina ord i en titel. Jag, och vi från , tror att denna proposition tyvärr riskerar att bli ett tomt slag i luften. Regeringen vill i sitt förslag att alla elever i årskurserna 8 och 9 ska ha minst tio dagars prao. Man vill också reglera att det i de kontrakt som skrivs för elever som går en gymnasielärlingsutbildning redan i förväg ska skrivas in när eleverna ska ha sin arbetsplatsförlagda utbildning, APL. Vi från och Alliansens sida ser några problem och nackdelar med detta. För det första tror vi att det riskerar att bli för fyrkantigt om man i förväg i detalj behöver specificera exakt vilka tider en elev ska ha APL. Om detta görs för tidigt och om man behöver skriva ut exakta tider och klockslag redan vid denna kontakt finns risken att dessa APL-tillfällen inte blir av. Vi tror att det vore bättre med en lite mer flexibel lagstiftning, där det självklart ska vara så att alla har rätt till den arbetsplatsförlagda tid som de ska ha men där man inte i förväg i detalj behöver ha bestämt exakt vilka tider det ska röra sig om. Vi känner en oro för detta och har därför en reservation om det. För det andra: Prao är mycket bra - det vet jag som sagt själv - men det är inte det enda sättet att lära sig arbetslivsorientering. Vi har besökt många skolor som jobbar mer med studiebesök som ett komplement eller ett alternativ till prao. För det tredje, vilket har att göra med det som jag just sa, är detta något som skolorna gör för att det är väldigt svårt att hitta bra praoplatser. Många företag - och även skolor - är rädda för att inte kunna leva upp till de säkerhetskrav som bland andra ställer. Många skolor får också hård kritik för att de inte kan garantera att alla platser är säkra för eleverna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Det gör att det blir orimligt att ställa krav på minst tio dagars prao i en situation då detta kanske inte kan bli av och då det kanske är helt omöjligt att fixa dessa platser. Att kunna göra det kräver enormt mycket tid och administration från redan hårt belastade lärare. Vi från Alliansen har gjort prioriteringen att detta inte är det som våra lärare och skolor främst ska lägga mycket tid på. Det är viktigt och bra, men det finns också andra sätt att göra detta. Man måste framför allt se över och röja undan dessa hinder innan man kommer med skarp lagstiftning. Vi önskar att man hade gjort det från första början. Regeringen hade också kunnat göra det, men tyvärr har man inte gjort så. Vad gäller de praktikplatser som jag själv har haft tror jag inte att jag hade kunnat arbeta på dessa platser , och om jag hade gjort det hade det med största sannolikhet inte varit lagligt. Jag jobbade - det får man inte. Jag bar tungt - det får man inte. Jag bar dessutom repetitivt - det får man definitivt inte. Jag tror inte att jag fick någon genomgång av brandskyddsregler och andra säkerhetsföreskrifter. Jag stod inte i kassan - det fick jag inte - men jag fick testa. Det får man definitivt inte göra som 14-åring. Den typ av prao som är viktig och som ger effekt går inte att få till i dagens system. Detta behöver vi rätta till först, och därför har vi tyvärr behövt yrka bifall till våra reservationer. Jag önskar att vi inte hade behövt göra det och att vi i stället hade kunnat stå eniga bakom detta förslag, för i grunden är vi överens om att vi behöver en mycket starkare koppling mellan arbetsliv och skola. Alla elever ska kunna ha förutsättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.