bet · H501JuU13 · 2018-04-19 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3544 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 9, 57 och 60, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 20. Vi vill upprätta ett starkt gränsskydd i form av gräns- och id-kontroller vid de delar av gränsen där migranter kan förväntas anlända. All inkommande trafik med buss, lastbil eller personbil ska kunna kontrolleras av en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation. Endast id-kort eller pass från viseringsfria länder ska godtas, och i annat fall ska visum eller annan giltig handling för vistelserätt kontrolleras. Daktningsutrustning tillhörande för att kunna ta fingeravtryck på personer som ansöker om asyl vid gränsen saknas på t.ex. . Om en sådan fanns tillgänglig och skulle ges möjligheter att ta fingeravtryck av personer som ansöker om asyl skulle det underlätta både och polisens arbete. Vi anser också att polisen ska kunna slå i B-fil (med asylsökandes fingeravtryck) efter beviljande av . Regeringen bör således säkerställa att daktningsutrustning finns på alla flygplatser som tar emot internationell trafik samt se till att får möjlighet att ta fingeravtryck och slå i B-fil. Yttre gränskontroll, punkt 24 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 9, 57 och 60, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3544 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 8. Utvecklingen inom Schengen går åt fel håll. Många länder har infört nationella id-kontroller , vilket enligt min mening är ett steg i fel riktning. Jag anser att passfrihet ska gälla i och . Fria gränspassager inom Schengen förutsätter dock att EU har en yttre gränskontroll som är effektiv och rättssäker och garanterar att asylrätten värnas vid alla yttre gränser. bör därför aktivt bidra med personal och kompetens till EU:s nya kust- och gränsbevakningsmyndighet. Länder som systematiskt kränker rättsstatsprinciper och mänskliga rättigheter i den yttre gränskontrollen bör suspenderas ur . Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Automatiska gränskontroller, punkt 25 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 60. Genom automatiska gränskontroller kan en värdering av ett pass äkthet ske genom självbetjäning, och identiteter kan kontrolleras genom bl.a. ansiktsigenkänning. Detta tekniska stöd ger bättre förutsättningar för att kontrollera resenärer vid gränsen och ökar möjligheten att upptäcka missbruk genom s.k. look-alike-användning av pass. Automatiska gränskontroller finns i flera länder i vår närhet, däribland och . Frågan om ett eventuellt införande av automatiska gränskontroller i har diskuterats , men utan att det har lett till konkreta resultat. Ett pilotprojekt skulle ha ägt rum 2015 men sköts i stället . Det bör undersökas om ett system med automatiska gränskontroller kan införas i , och arbetet bör ges hög prioritet. Regeringen bör således återkomma med förslag som tillgodoser det anförda. Informationsutbyte mellan och , punkt 26 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3544 av (SD) yrkandena 3 och 4. är det inte ovanligt att polisen får ett utlänningsärende överlämnat till sig där man inte kan se vad som tidigare hänt i ärendet, t.ex. händelser och information som kan vara av vikt för den fortsatta handläggningen. Polisen är helt beroende av att gör rätt bedömning i fråga om vilken information som polisen ska delges vid överlämnandet. Vidare kan en person ha olika identiteter hos olika myndigheter, vilket försvårar hanteringen av både tillståndsärendet och en framtida verkställighet. Id-problematiken påverkar också rättssystemet i en vidare mening. Personer som döms i allmän domstol och saknar identitetshandlingar registreras med den uppgivna identiteten. Ingen förfrågan sker till om personen redan har ett ärende hos och då med eventuellt andra uppgivna identiteter och vice versa. får inte reda på ändring av namn eller födelsetid om man inte begär ut uppgifterna i efterhand. Därmed kan en person vara dömd i med en identitet och ha en annan identitet hos . Kriminalvårdens nationella transportenhet bör enligt vår mening få tillgång till tjänsteanteckningar avseende berörda personer. Utöver det bör även ges tillgång till ärendehanteringssystem . Det är vidare viktigt att myndigheterna, innan ett överlämnande sker operativt, får möjlighet att diskutera ärendet, även med ett utfall att ärendet inte lämnas över. Detta är inte möjligt med nuvarande lagstiftning. Lagstiftningen bör ändras för att möjliggöra den nämnda sortens kommunikation mellan myndigheterna. Utveckling av Europol, punkt 27 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 61 och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 21. Europol och det polisiära samarbetet inom EU bör vidareutvecklas i syfte att stävja kriminella nätverk och motverka gränsöverskridande brottslighet. EU-samarbetet inom brottsbekämpningen ska dock bygga på ömsesidigt erkännande av och respekt för medlemsländernas rättssystem. Vi vill också fortsatt stärka samarbetet mellan nationella polismyndigheter, åklagare och andra brottsbekämpande myndigheter. Vi motsätter oss däremot en uppbyggnad av nya och stora europeiska organisationer som en europeisk gränspolis eller en europeisk åklagarmyndighet. Regeringen bör verka för att åstadkomma det ovan anförda. Europols analyskapacitet, punkt 28 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 2. En nödvändig åtgärd när det gäller utvecklingen av Europol är att stärka dess analytiska kapacitet. Hos Europol finns spetskompetens kring kreditkortsförfalskning, förfalskning av eurosedlar och produktion av syntetiska droger. Den analysfunktionen bör utökas väsentligt. Här bör vidare några av EU:s främsta experter på t.ex. människohandel och barnpornografi finnas. Regeringen bör verka för en sådan utveckling av Europol. En europeisk åklagarmyndighet m.m., punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3. Genom Lissabonfördraget har rättsliga och inrikes frågor blivit en del av EU:s ordinarie lagstiftningsförfarande, där har stort inflytande. Europol har förvandlats från ett reaktivt mellanstatligt organ till en proaktiv undersökande . Men Europol har till skillnad mot FBI i inte rätt att driva egna förundersökningar eller bedriva operativt arbete runt om i medlemsländerna. Uppgiften är i stället att bistå de nationella polismyndigheterna med information och specialistkompetens samt underlätta samarbete mellan de nationella myndigheterna. Byrån har själv påpekat att det krävs ett operativt mandat för att på allvar kunna bekämpa den organiserade brottsligheten på ett effektivt sätt. Att ge Europol egna operativa befogenheter kräver dock en fördragsändring. Ett Europol med operativt mandat handlar för det första om att stärka samarbetet mellan de nationella poliserna, för det andra om att se till att Europol kan anställa svenska poliser för att tillsammans med kollegor runt om i , inklusive den svenska polisen, bekämpa den grova och organiserade brottsligheten. Ett tänkbart förslag vore att Europol skulle kunna ges möjlighet att runt om i medlemsstaterna anställa nationellt behöriga poliser för tjänst i Europolkontor runt om i medlemsländerna. Det skulle innebära att man exempelvis kunde skapa ett Europolkontor i där de som bedriver den operativa polisverksamheten skulle vara behöriga svenska poliser med samma krav som i den svenska polisen och som skulle följa samma regelverk. Skillnaden vore att dessa poliser skulle vara underställda Europols ledning i i stället för den svenska . På detta vis skulle man säkra att det är svenska poliser med goda kunskaper i exempelvis svenska språket och det svenska rättssystemet som skulle få rätt att ägna sig åt operativt polisarbete i . skulle dessa personer enbart arbeta mot den grova, gränsöverskridande och organiserade brottsligheten i en organisation som vore genuint europeisk. Självklart skulle de också behöva arbeta i nära samverkan med den svenska polisen. Eurojust, det straffrättsliga samarbetet mellan åklagare i EU-länderna, har i likhet med Europol inte någon möjlighet att bedriva någon egen brottsutredande verksamhet, utan arbetar för att främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaterna när det handlar om grov gränsöverskridande brottslighet, genom att t.ex. samordna åtal i flera medlemsstater . Lissabonfördraget gör det möjligt att utveckla Eurojust till en europeisk åklagarmyndighet med rätt att bedriva förundersökningar och beordra spaning och tillslag i flera länder . En sådan åklagarmyndighet skulle vara en viktig förstärkning av det europeiska samarbetet mot grov och gränsöverskridande brottslighet. Ett första steg skulle vara den nu aktuella frågan om att inrätta en med exklusiv behörighet att utreda brott mot EU:s finansiella intressen, t.ex. fusk med EU-bidrag. bör enligt min mening ta initiativ i för att utveckla det befintliga samarbetet i denna riktning. För att stärka beredskap i kampen mot den internationella terrorismen bör dessutom en gemensam underrättelsetjänst inrättas, som underlättar för medlemsländerna att utbyta information. Internationellt polisiärt samarbete, punkt 31 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 2. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna behöver rättsväsendet samarbeta internationellt. Ett exempel på brott med internationell prägel är internetbaserade brott. Eftersom många av dessa brott kan spåras utomlands minskar möjligheterna att klara upp brotten. I de fall då andra stater ligger bakom dataintrång eller annan brottslighet ökar svårigheterna att utreda brotten och väcka åtal ytterligare. Internationellt polisiärt samarbete är därför viktigt för att kunna lagföra dem som står bakom olika typer av internetbaserad brottslighet. Svensk polis deltar redan nu i internationell verksamhet inom ramen för operativa och strategiska avtal med länder och organisationer. EU-samarbetet liksom det nordiska polissamarbetet, , de internationella missionerna samt det arbete som sker via polisens sambandskontor utomlands har hög prioritet. Samarbetet med organisationer som t.ex. Europol, Cepol och är också centralt för den internationella verksamheten. En ökad internationalisering av brottsligheten, framför allt när det gäller brott som begås med internet som redskap, ställer krav på ökat internationellt samarbete på mellanstatlig och polisiär nivå, och en översyn av samarbetet bör därför göras. Vidare är ett ökat samarbete med EU:s grannländer av stor betydelse för insatserna mot grov organiserad brottslighet. Vi ser positivt på att har två avtal om samarbete i fråga om bekämpning av grov brottslighet med , och . Fler liknande samarbetsavtal, särskilt med övriga länder på västra där arbetet är inställt på ett framtida EU-medlemskap, skulle ytterligare förbättra möjligheterna att bekämpa grov och gränsöverskridande brottslighet. En förutsättning för sådana samarbeten är att rättssäkerheten upprätthålls och att de utformas på ett sätt som fullt ut är förenligt med respekten för de individuella fri- och rättigheterna. Regeringen bör sammanfattningsvis göra en översyn av det internationella polisiära samarbetet i syfte att detta ska öka. Pass, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 57–59 och 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 16. Ett mycket stort antal svenska pass anmäls som borttappade eller stulna till polisen. De anmälda passen kommer i vissa fall till användning i illegala syften. Det kan handla om människosmuggling eller om att personer med kopplingar till organiserad brottslighet eller terroristorganisationer använder andras pass för att kunna resa under falsk identitet och kringgå reseförbud. De åtgärder som vidtagits i , däribland den nya lagstiftning som trädde i kraft , har inte varit tillräckliga. Vi vill därför se ytterligare skärpta åtgärder i syfte att motverka missbruket av pass. Passets status som värdehandling måste återupprättas. ska en passansökan, enligt de nya regler som infördes , avslås om det före ansökan har utfärdats tre pass och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. Giltighetstiden för nya pass som utfärdas är . Det gäller även om det tidigare passet har anmälts som borttappat eller stulet. Giltighetstiden på det nya passet bör i stället begränsas till resterande giltighetstid för det pass som har anmälts som borttappat eller stulet. Vi är även öppna för ytterligare begränsningar i passlagstiftningen. Den som saknar möjlighet att skaffa ett giltigt pass kan ansöka om främlingspass eller resedokument hos . Även främlingspass och resedokument kan missbrukas. De begränsningar som infördes för pass 2016 omfattade dock inte dessa resehandlingar. Vi vill att de begränsningar som har införts för pass också ska gälla för främlingspass och resedokument. Detsamma gäller de begränsningar som föreslås här. Ett pass är en handling som bör omgärdas av ett särskilt skydd mot missbruk. För missbruk av urkund utdöms böter eller fängelse . Är brottet grovt utdöms fängelse i högst . Av rättspraxis framgår dock att missbruk av pass vid inresor i landet inte per automatik bedöms som grovt missbruk av urkund. Det krävs försvårande omständigheter. Det vill vi ändra på. Missbruk av pass vid inresor bör alltid bedömas som grovt missbruk av urkund. Detsamma gäller missbruk av främlingspass och av resedokument vid inresor. Pass, punkt 32 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 16 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 57–59. I vårt land finns det personer som systematiskt uppger att de har förlorat sina pass för att gång på gång få nya utfärdade som de sedan kan sälja på den svarta marknaden. Enligt dåvarande har också antalet pass som uppges ha förkommit ökat kraftigt . I proposition 2015/16:81 behandlades frågan om passhanteringen. Genom den skedde vissa förbättringar av passhanteringen. Förslaget innebär att svenska medborgare ska kunna beviljas högst tre vanliga pass , att ett vanligt pass ska återkallas när ett provisoriskt pass utfärdas för passinnehavaren och att giltighetstiden för vanliga pass till barn ska sänkas till . Utskottet föreslog med anledning av motioner ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med ett förslag till om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. Detta har ännu inte skett, varför regeringen skyndsamt bör återkomma med lagändringar i enlighet med tillkännagivandena. Huruvida den nya lagstiftningen får avsedd effekt återstår att se, och eventuellt måste ytterligare åtgärder vidtas. Det av största vikt att åtgärder vidtas för att denna svarta handel med svenska passhandlingar ska förhindras. Vi vill därför att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om detta. Tillgången till id-handlingar, punkt 33 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: 2017/18:709 av och (båda S), 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 24. Jag instämmer i vad motionärerna anför om att det finns anledning att se över antalet godkända svenska identitetshandlingar i syfte att minska antalet bedrägerier och liknande brottslighet. Mot bakgrund av att regeringen så sent som tillsatte en utredning för att utreda de krav och rutiner som gäller för svenska identitetshandlingar anser jag emellertid inte att det finns anledning till något tillkännagivande i frågan. Utredningen bör enligt min mening inte föregripas. Motionerna bör därför avslås. Förebyggande arbete mot it-brottslighet, punkt 34 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3398 av (M) yrkande 2. Krypteringsattacker skapar stora svårigheter för såväl privatpersoner som företag. Risken för att falla offer för sådana brott och andra typer av it-relaterade brott, såsom phishingmejl, där brottslingen försöker få tillgång till lösenordsinformation eller kontokortsnummer, är stor. Den minskar dock om man har rätt kunskaper. Många brott kan undvikas genom att konsumenter och företag ges ökad information om brottsligheten. Flera branscher som berörs av bedrägerier har forum eller branschorganisationer där säkerhetsansvariga träffas för att utbyta erfarenheter, och viss samverkan och utbyte av information sker redan inom näringslivet. Enligt Brå är samordningen viktig för att snabbt identifiera nya brottstrender, och genom att konkurrenter enas om en standard i säkerhetsfrågor blir det lättare att öka intresset för säkerhet hos företagen. Branscher som inte har något samverkansforum och företag som inte ingår i någon branschorganisation har å sin sida mycket att vinna på att inleda samarbeten eller kopiera säkerhetslösningar. I annat fall finns det en risk för att de drabbas hårdare av brottsligheten, eftersom de lättare kan uppfattas som måltavlor. Intervjuer med gärningspersoner talar enligt Brå också för att det snabbt sprider sig vilka företag som ligger efter med säkerhetsarbetet. Näringslivet har det huvudsakliga ansvaret för en ökad samordning av information såväl när det gäller bedrägerier som när det gäller andra typer av it-relaterad brottslighet. Regeringen bör dock se över möjligheten att underlätta ökad samordning av information för att motverka denna typ av brottslighet. Skärpta straff för vapenbrott, punkt 35 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:881 av m.fl. (SD, -) yrkande 14 och 2017/18:1337 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 29. Vi anser att regeringen måste vidta konkreta åtgärder för att ta itu med det stora och växande problem som enhandsvapen och helautomatiska vapen i kriminella sammanhang utgör. Andelen våldsbrott med dödlig utgång då skjutvapen använts ökar. Mord och väpnade uppgörelser i kriminella miljöer har kommit att utgöra ett sådant problem att situationen kan betecknas som akut. Vi vill därför att straffskalan för vapenbrott ska se ut enligt följande: vapenbrott ska ge böter eller fängelse . Brott av normalgraden ska ge fängelse i högst . Grovt vapenbrott ska ge fängelse och max fängelse. Synnerligen grovt vapenbrott ska ge fängelse och högst . Detta tillgodoseddes inte helt genom de senaste straffskärpningarna. Vapensmuggling, punkt 36 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3550 av (SD) och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12. Lagen om straff för smuggling reglerar smuggling av vapen. I lagen finns en särskild straffskala för narkotikabrott, där straffen är högre. Vi anser att en liknande ordning bör införas för vapensmuggling, med en högre straffskala. Vi anser att normalgraden av smuggling av vapen bör ha en straffskala på fängelse och max , ringa brott bör ge fängelse och grovt och synnerligen grovt vapensmugglingsbrott bör ha samma straffskala som narkotikasmuggling. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Vapensmuggling, punkt 36 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 12 samt 2017/18:3550 av (SD). Ett växande problem är att den organiserade brottslighetens tillgång till tung beväpning har ökat, som våldsanvändningen har blivit grövre. Våldet från kriminella aktörer ökar i både omfattning och grovhet. Det är alltså fler personer som är mer benägna att använda våld som våldet blir grövre. Den ökande våldsanvändningen påverkar särskilt situationen för de boende i vissa utsatta områden och stadsdelar. Vapensmuggling och olaglig vapenhandel är en av den organiserade brottslighetens viktigaste inkomstkällor. straffas smuggling av normalgraden med böter eller fängelse i högst , medan grovt smugglingsbrott straffas med fängelse i mellan och . För smuggling av narkotika gäller en särskild straffskala med högre straff, vilket gör att hemliga tvångsmedel som avlyssning är möjliga att använda. Detta är däremot inte möjligt vid annan smuggling, inte ens om den sker i stor skala och innebär betydande samhällsfara, t.ex. omfattande vapensmuggling. Vi vill därför införa en ny bestämmelse om synnerligen grovt smugglingsbrott. Vid bedömning av om ett smugglingsbrott är att betrakta som synnerligen grovt ska det på samma sätt som vid narkotikabrott vägas in om gärningen har ingått som ett led i en verksamhet som utövats i organiserad form i syfte att i stor omfattning bedriva handel med produkter som innebär särskild fara (t.ex. vapen), eller om gärningen på något annat sätt varit av synnerligen farlig art. Genom att minimistraffet läggs högre kommer rättsväsendet att ha bättre möjlighet att besluta om hemliga tvångsmedel, vilket förbättrar förutsättningarna att upptäcka och beivra organiserad och storskalig smuggling. I samband med detta bör det också övervägas om smuggling av vapen ska brytas ut till en särskild brottsbestämmelse, på samma sätt som skett med narkotikasmuggling. Straffskalan för smugglingsbrott är vid, och domstolarna lägger sig vanligen i den lägre delen av straffskalan. Konsekvensen måste vara kännbar för den som bedriver vapensmuggling. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Föraransvar för vapeninnehav i fordon, punkt 37 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.