bet · H501NU14 · 2018-05-07 00:00:00 — I ett sådant fall har innehavaren av EU-varumärket en viss på sig att väcka talan om intrång i varumärket vid den domstol som prövar varumärkesintrång (medlemsstatens domstol för EU-varumärken). Ändringarna innebär också att det i en sådan process är varumärkesinnehavaren som har bevisbördan för vilken marknad som varorna är avsedda att marknadsföras och säljas på. Det är i stället den misstänkta intrångsgöraren som ska bevisa att varumärkesinnehavaren inte kan hindra att varorna släpps ut på marknaden i det andra landet. Om han eller hon misslyckas med att bevisa detta, blir följden att varorna anses utgöra intrång i EU-varumärket. En effekt av att varumärkesförfalskade varor i transitsituationer kan utgöra intrång i ett EU-varumärke är att varumärkesinnehavaren kan begära att varorna förstörs, vilket anges vara den största vinsten med regleringen. Varumärkesinnehavaren har också en möjlighet att begära andra typer av civilrättsliga sanktioner på grund av intrånget, t.ex. skadestånd. Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar beslutade regeringen att ge PRV och Verket för innovationssystem () i uppdrag att göra insatser för att utveckla kunskapen om och förståelsen för immateriella tillgångar hos offentliga aktörer, näringsliv och allmänhet (N2016/02167/IF). Uppdraget ska skapa förbättrade förutsättningar att hantera immateriella tillgångar som en del i affärs-, forsknings- och utvecklingsstrategier. PRV:s informationsspridande och kunskapshöjande insatser 2016–2019 ska enligt uppdraget särskilt belysa immaterialrättens och de immateriella tillgångarnas betydelse för värdeskapande och konkurrenskraft kopplat till regeringens fokusområden export, öppen innovation, digitalisering, upp-handling och tillämpad forskning. Uppdraget ska utföras i dialog och genom erfarenhetsutbyte med professionella aktörer inom immaterialrättsområdet: näringslivet, det offentliga innovationssystemet och lärosäten med tillhörande innovationskontor. Satsningen ska stödja utvecklingen av den marknadskompletterande roll som det offentliga stödsystemet har inom rådgivning och finansiering. Även informationsinsatser som stärker allmänhetens förståelse för immaterialrätten och dess innebörd och principer ska genomföras. PRV ska också göra en kartläggning av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Med den som grund ska lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten genomföras för att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön och öka intresset för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Vidare ska enligt uppdraget bidra till att stärka utvecklingen av kunskap om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt samt användningen av patentinformation som strategiskt verktyg. ska även ta fram en forskningsöversikt för att identifiera områden för utlysningar. ska också förstärka det ekonomiska stödet till företag som arbetar fram strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hanteringen av immateriella tillgångar. Det civilrättsliga sanktionsdirektivet (även kallat Ipreddirektivet) syftar till att närma medlemsstaternas lagstiftning till varandra när det gäller att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter, för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att domstolarna har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavaren information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). Genom att man införde ett informationsföreläggande skapades en möjlighet för domstolarna att ålägga en internetleverantör att ge rättighetshavaren information om vem som har det abonnemang som har använts för att begå ett intrång via internet. Ett likalydande motionsyrkande om Ipreddirektivet som det som framförs i motion 2017/18:2292 (SD) avstyrktes av ett enhälligt utskott (bet. 2016/17:NU23). Utskottet anförde bl.a. att det inte fanns något skäl till ett riksdagsuttalande eftersom frågan var föremål för en översyn på EU-nivå. har diskussioner pågått på EU-nivå om huruvida Ipreddirektivet behöver revideras. Kommissionen har genomfört ett antal offentliga samråd och presenterat meddelanden där det indikerats att man eventuellt avser att återkomma med lagstiftningsåtgärder. arbetar dock kommissionen alltmer med ”mjuka åtgärder” för att motverka intrång i immateriella rättigheter. Bland annat har den s.k. följ-pengarna-strategin lanserats, som går ut på samförståndslösningar mellan marknadsaktörer för att få bort inkomstkällorna (t.ex. annonsintäkter) för de som i begår intrång i kommersiell skala. presenterade kommissionen två meddelanden och därtill hörande arbetsdokument. Det handlar om dels meddelandet Ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar (KOM[2017] 707), dels en vägledning om vissa aspekter av det civilrättsliga sanktionsdirektivet (SWD[2017] 430). I meddelandet konstateras att Ipreddirektivet alltjämt är ändamålsenligt, och några lagstiftningsåtgärder aviseras inte längre. Meddelandet går i stället ut på att beskriva hur kommissionen avser att arbeta vidare på området med mjuka åtgärder. Det andra meddelandet är en icke-bindande vägledning riktad till rättstillämparen, som syftar till att förenkla tolkningen och tillämpningen av direktivet. Frågorna bereds på EU-nivå. Övrigt om brott mot upphovsrätten När det gäller frågan om att brott mot svensk upphovsrätt ska straffa sig oavsett om förövaren har sin verksamhet i eller utomlands kan nämnas att svensk domsrätt inte är beroende av om förövaren har sin verksamhet i eller i något annat land, utan av att den brottsliga handlingen (till någon del), eller fullbordandet av brottet, kan anses ha skett i . När ett brott begås med hjälp av internet kan det faktum att webbplatsen riktar sig till en svensk kundkrets, är på svenska eller tar emot betalning med svensk valuta vara av relevans för den bedömningen. Även när svensk domsrätt föreligger kan polis och åklagare behöva internationell rättslig hjälp för att utreda gränsöverskridande intrång. uppger att en effektiv bekämpning av it-brott kräver ett välfungerande internationellt samarbete och att därför stöder att it-brottskonventionen (den s.k. cyberkonventionen), som skapar bättre förutsättningar för rättslig hjälp vid gränsöverskridande brottslighet, ska bli det ledande globala instrumentet inom kampen mot it-brott på global nivå. Förslaget om att ska ratificera konventionen bereds inom . Utredning om beslag och husrannsakan gav regeringen en särskild utredare (hovrättsrådet ) i uppdrag att föreslå moderniserade regler för beslag och husrannsakan. Utredaren lämnade över sitt betänkande Beslag och husrannsakan – ett regelverk för dagens behov (SOU 2017:100) till regeringen. Utredaren föreslår bl.a. att ett nytt tvångsmedel ska införas (kopiering) som gör det möjligt att kopiera elektroniskt lagrad information i stället för att beslagta informationsbäraren (t.ex. en dator). Vidare föreslår utredningen att det ska bli möjligt att undersöka och kopiera information på distans (t.ex. på en server eller en kommunikationstjänst). Förslagens genomförande kan komma att innebära förenklingar för polis och åklagare att t.ex. säkra bevisning vid gränsöverskridande brottslighet. Utredarens förslag bereds inom . När det gäller frågan om en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet, vilket lyfts fram i motion 2017/18:3405 (M), avstyrkte ett enhälligt utskott liknande motionsyrkanden , 2015 och 2016 (bet. 2013/14:NU15, 2014/15:NU11 och 2015/16:NU22). Utskottet såg inget behov av en undersökning om omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet och hänvisade till att det ingår i det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför. Observatoriet samlar information och statistik om immaterialrättsintrång för att bl.a. studera effekterna av intrång. uppger emellertid att det enhetliga europeiska patentsystemet kommer att innebära ökade möjligheter att framöver samla in statistik om konstaterade intrång i enhetliga patent. I mål om patentintrång är det normalt enskilda som tvistar inom ramen för en civilprocess. Patentintrång kan dock även behandlas inom ramen för en straffprocess där den som uppsåtligen eller av oaktsamhet begått ett patentintrång kan dömas till böter eller fängelse. En förutsättning för att en åklagare väcker åtal för brottet är att målsäganden gör en åtalsanmälan och att åtal är påkallat från allmän synpunkt (57 § patentlagen). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till (dir. 2014:67) som bl.a. innebar att utredaren också skulle kartlägga och analysera tillämpningen av patentlagens straffbestämmelse och vid behov lämna författningsförslag. Utredaren redovisade betänkandet Ny patentlag (SOU 2015:41), där frågan om åtalsprövning ingår. Det kan nämnas att utredarens förslag, som innebär att åtalsprövningsregeln inte bör ändras, får stöd av näst intill alla remissinstanser (bl.a. , och Företagarna). Utredaren hittar inga belägg för att antalet patenträttsliga åtal borde vara större. Att under sådana förutsättningar utöka åklagarens möjlighet att föra straffrättslig talan skulle, enligt vad uppger, kunna minska incitamenten till att skapa ny innovation och till nya investeringar. Utredarens förslag bereds inom . inrättades två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden. Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. I betänkandet Ett enhetligt patentskydd i EU (bet. 2013/14:NU21) framhöll utskottet att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. Vidare uppger att arbetar aktivt för att skapa ett gemensamt och effektivt stödsystem för små och medelstora företag på EU-nivå, som uppmuntrar till att använda immateriella tillgångar och rättigheter. I åtgärdspaketet ingår t.ex. förslag om privata immaterialrättsförsäkringar på europeisk nivå m.m. PRV:s handläggningstider för ansökningar om patent I motion 2017/18:1177 (M) anförs att PRV:s handläggningstider för patent är alltför långa. Utskottet har avstyrkt identiska motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att handläggningstiderna i detta avseende är internationellt konkurrenskraftiga och att handläggningstiden är satt för att det inte ska uppstå hinder i det fortsatta innovationsarbetet. Utskottet har framhållit att tillgången till relevant information i handläggningen måste säkerställas så att myndigheten inte meddelar patent som inte skulle hålla för en prövning i domstol. Enligt uppgifter från har PRV ambitionen att anställa ytterligare ingenjörer för handläggning av patent för att handläggningstiderna även framöver ska kunna vara konkurrenskraftiga. Utskottet vill först och främst framhålla att de immaterialrättsliga skydden skapar viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. Utskottet har i det följande att ta ställning till olika förslag på upphovs-, varumärkes- och patenträttens områden. När det först gäller olika upphovsrättsliga frågor och åtgärder för att stärka upphovsrätten vill utskottet inledningsvis nämna att det pågår förhandlingar på EU-nivå om ett nytt ramverk för upphovsrätten. Som framgår av det föregående motiveras förändringsarbetet av den snabba tekniska utvecklingen som ändrat det sätt på vilket kreativt innehåll skapas, produceras, distribueras och används, som nya affärsmodeller och aktörer uppstår. Som redovisats är syftet med det nya ramverket bl.a. att åstadkomma en välfungerande inre marknad för upphovsrätt och att stärka upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. I motionerna 2017/18:1617 (M) och 2017/18:3405 (M) förordas olika tillkännagivanden om strängare straff och utökat straffansvar för upphovsrättsbrott. Som redovisats i det föregående tillsatte regeringen en utredning som bl.a. fick i uppgift att överväga skärpta straff för de allvarligaste fallen av upphovsrätts- och varumärkesintrång. Utredningen har överlämnat sina förslag i betänkandet Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott (SOU 2018:6). Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utskottet kan vidare konstatera att även andra förslag som kan bidra till att minska den upphovsrättsrelaterade brottsligheten bereds inom . Här kan nämnas förslag som rör ökade möjligheter för polis och åklagare att t.ex. säkra bevisning vid gränsöverskridande brottslighet samt ett svenskt tillträde till den s.k. cyberkonventionen. Mot bakgrund av det pågående beredningsarbetet är utskottet inte berett att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i de nämnda motionerna och därigenom riskera att föregripa pågående processer. I motionerna 2017/18:2791 (C, MP) och 2017/18:3074 (M) framförs att upphovsrättslagen behöver moderniseras och bli teknikneutral så att bilder på offentlig konst fritt kan delas online utan restriktioner. Argumentationen som framförs i de båda motionerna har sin bakgrund i olika domstolsavgöranden som pekar i motsatt riktning. Utskottet kan konstatera att i en dom slagit fast att rätten att fritt avbilda upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats inte innefattar en rätt för en ideell organisation att även publicera sådana avbildningar digitalt i en databas. Patent- och har därefter i en dom uttalat att inte heller privatpersoner har rätt att publicera bilder av upphovsrättsligt skyddade konstverk på offentlig plats. Då den sistnämnda domen är ett underrättsavgörande med ett begränsat prejudikatvärde finns det enligt utskottet inte tillräckliga skäl att förorda några tillkännagivanden i linje med vad som föreslås i de nämnda motionerna. När det gäller frågan om att riva upp det civilrättsliga sanktionsdirektivet, vilket föreslås i motion 2017/18:2292 (SD), vill utskottet påminna om att ett likalydande motionsyrkande avstyrktes av ett enhälligt utskott så sent som (bet. 2016/17:NU23). Utskottet framhöll då att frågan är föremål för en översyn på EU-nivå och att utskottet därför inte anser att det finns något skäl för ett riksdagsuttalande. Utskottet kan konstatera att frågan är föremål för förhandlingar på EU-nivå och ser inga skäl att ändra uppfattning i frågan. Den sista frågan på upphovsrättens område som behandlas i detta avsnitt rör det internationella avtalet om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer som är blinda, synsvaga eller har något annat läshandikapp (Marrakech-fördraget). I motion 2017/18:290 (MP) anförs att genom ett tillkännagivande bör ge regeringen en stark signal om att det bör vara prioriterat att genomföra Marrakechfördraget. Utskottet ser dock inget behov av något sådant tillkännagivande eftersom regeringen lämnat en proposition på området som ska behandla . Mot bakgrund av det anförda avstyrks samtliga nämnda motioner på upphovsrättens område i berörda delar. Förslag som rör varumärkesrätt och piratkopierade varor framförs i motionerna 2017/18:1560 (SD) och 2017/18:3532 (SD). Hållningen är att den svenska lagstiftningen bör skärpas på flera områden för att motverka piratkopieringen. Utskottet kan konstatera att antog ett förslag som gör det möjligt för att ingripa mot misstänkta varumärkesförfalskningar i vissa fall, även om förfalskningarna inte ska släppas ut på EU:s marknad (prop. 2015/16:123, bet. 2015/16:NU18). De nya reglerna innebär också att det blivit lättare för varumärkeshavaren att begära att varorna förstörs. Utskottet noterar också att det pågår arbete hos flera av de berörda statliga myndigheterna för att informera allmänheten om risker med piratkopierade varor och den illegala marknadens baksidor. Exempelvis har PRV fått i uppdrag att genomföra insatser för att öka kunskapen hos allmänheten. De nämnda motionerna avstyrks därmed. Utskottet har vidare att ta ställning till fyra motionsyrkanden på det patenträttsliga området. I motion 2017/18:3405 (M) föreslås tillkännagivanden dels om att det bör utredas i vilken omfattning svenska patent blir föremål för intrång i andra länder, dels om att villkoren för att åklagare ska kunna väcka straffrättsligt åtal för patentintrång ska ses över, dels om att processtider och kostnader i civilrättsliga mål om patent behöver ses över. När det gäller det första förslaget har utskottet, som redovisats, behandlat liknande yrkanden vid tidigare tillfällen. Utskottet vill åter peka på att detta är en del av det arbete som Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter utför. Observatoriet samlar information och statistik om immaterialrättsintrång för att bl.a. studera effekterna av intrång. Utskottet vill utöver detta framhålla att det enhetliga europeiska patentsystemet kommer att innebära ökade möjligheter att framöver samla in statistik om konstaterade intrång i enhetliga patent. Det andra förslaget om en ändring av åtalsprövningsreglerna har, som framgår av det föregående, varit föremål för utredning inom ramen för . Utredaren kom fram till att reglerna inte bör ändras, vilket även fick stöd av näst intill alla remissinstanser. Utredarens förslag bereds inom . När det gäller det tredje förslaget vill utskottet påminna om att det har genomförts förändringar som enligt utskottets uppfattning bör leda till att handläggningstiderna förkortas och processkostnaderna minskar. Det har t.ex. inrättats särskilda patent- och marknadsdomstolar som innebär ökad förutsebarhet och minskade kostnader för patenthavarna. Utskottet noterar även att arbetar på EU-nivå för att s.k. patentförsäkringar ska bli verklighet. De ovannämnda förslagen bör av de anförda anledningarna således inte motivera några tillkännagivanden från sida. Avslutningsvis framförs i motion 2017/18:1177 (M) att PRV:s handläggningstider för ansökningar om patent är alltför långa. Som redovisats har utskottet avstyrkt identiska motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till att handläggningstiderna i detta avseende är internationellt konkurrenskraftiga. Handläggningstiden är satt för att det inte ska uppstå hinder i det fortsatta innovationsarbetet. Tillgången till relevant information i handläggningen måste säkerställas så att myndigheten inte utfärdar patent som inte skulle hålla för en prövning i domstol. Utskottet noterar även att PRV arbetar med rekrytering för att handläggningstiderna ska kunna hållas så korta som möjligt. Utskottet ser därför ingen anledning att ompröva tidigare ställningstaganden i frågan. Härmed avstyrks samtliga nämnda motioner på patenträttens område i berörda delar. Streamning från olovlig källa, punkt 3 (M, C, L) av (M), (M), (M), (L), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7, 2017/18:1173 av (M) och 2017/18:917 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Inledningsvis vill vi framhålla att stärkta förutsättningar för att värna immateriella rättigheter är en prioriterad fråga för oss i den politik för företagande och innovationer som vi vill driva. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. En del av de immateriella skydden är upphovsrätten, som är grundläggande för att uppmuntra och stimulera kreativt skapande. Vi vill understryka att denna rätt måste värnas och respekteras även på internet. Tyvärr kan vi konstatera att förekomsten av piratkopiering och olovlig spridning av upphovsrättsskyddade verk påverkar upphovsmännen och de kreativa näringarna mycket negativt. Förutom att utvecklingen går åt fel håll innebär mängden piratkopior stora förluster för upphovsmännen, företagen och staten. En viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar vad som gäller vid streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor. Detta är något som vi anser att bör tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut från blir motion 2017/18:3420 (M, C, L, KD) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Dessutom får motion 2017/18:1173 (M) anses bli delvis tillgodosedd och tillstyrks följaktligen i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Streamning från olovlig källa, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:917 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1173 av (M) och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. Den digitala tekniken har medfört att antalet upphovsrättsrelaterade brott har ökat. När det gäller piratkopiering av film och musik är det relativt enkelt att via olika streamningstjänster och nedladdningssidor få tillgång till upphovsrättsskyddat material som sprids utan rättighetshavarens tillstånd. Till följd av detta går rättighetshavarna miste om stora intäkter . Vi ser allvarligt på förekomsten av piratkopiering och menar att arbetet för att förhindra denna typ av brottslighet bör intensifieras. Vi anser dock att arbetet inte ska inriktas på att jaga enskilda fildelare, som ofta är ungdomar, utan att resurserna i stället bör användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. Det kan exempelvis handla om att stänga ned de streamnings- och nedladdningssidor som olovligen tillhandahåller upphovsrättsskyddat material på internet. Vi menar att ett sådant arbete med fördel bör drivas genom internationella samarbeten och avtal. Vi vill dock framhålla att den viktigaste faktorn för att minska piratkopieringen är att skapa bättre förutsättningar för lagliga digitala tjänster så att de kan utvecklas och användas av allt fler konsumenter. Därmed blir marknaden mer delaktig i att piratkopieringen minskar. Detta är något som också efterfrågas av många branschaktörer som lagligt tillhandahåller upphovsrättsskyddat material. De menar att det behövs reformer för att underlätta för lagliga innehållstjänster som det behöver bli svårare för de illegala sajterna att sprida sådant material. Vi anser därför att en utredning bör tillsättas för att uppdatera och reformera relevant lagstiftning på området. Det som vi här har anfört bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:917 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1617 av (M) och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 32, 33 och 35–37 samt 2017/18:290 av (MP), 2017/18:1177 av (M), 2017/18:1560 av (SD), 2017/18:2292 av (SD), 2017/18:2791 av och (C, MP),