bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — lämnade sin slutrapport om delningsekonomin till . I rapporten beskrivs såväl erfarenheter som tillämpningsproblem från pågående kontroller inom delningsekonomin. Kontrollerna omfattar bl.a. transport av privatpersoner och uthyrning av privatbostäder. Rapporten innehåller också resonemang och modeller för att beräkna hur delningsekonomin påverkar skatteintäkterna. När det gäller hur skattesystemet påverkas drar slutsatsen att befintliga skatteregler fungerar. I motion 2017/18:583 av (S) anförs att globaliseringen ständigt ställer nya krav på reformer och samarbete för att motverka skatteflykt och skattefusk. Insatser för att motverka skattefusk och andra därmed sammanhängande brott bör förstärkas. I motion 2017/18:809 av (M) yrkas att det bör göras en översyn av vilka skatter och regler som gäller för den som anlitar en annan privatperson för enklare sysslor. Beloppsgränserna för den enskilde när det gäller att rapportera till , betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på personens lön har gällt , varför det är tid att se över dem. I motion 2017/18:1944 av (M) anförs att man bör göra en översyn av möjligheten att samköra adressregistreringen för , och . I motion 2017/18:2883 av (M) anförs att möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft bör ses över (yrkande 1). Vidare bör regeringen överväga att ta fram en handlingsplan för hur man ska bekämpa den olagliga arbetskraften (yrkande 2). Straffskalorna för brott som gäller utnyttjande av olaglig arbetskraft bör ses över (yrkande 3). Slutligen bör regeringen överväga att studera hur andra länder i EU har löst problem med olaglig arbetskraft och vad man vidtagit för åtgärder (yrkande 4). I motion 2017/18:3294 av m.fl. (M) anförs att regeringens insatser mot skattefusk är otillräckliga. och arbete med att bekämpa skattefusk bör därför stärkas. Ett prioriterat uppdrag för bör vara att identifiera nya länder som används för skatteflykt (yrkande 1). En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska (yrkande 2). Vidare anförs att det med dagens teknik finns bättre möjligheter att kontrollera hur reseavdraget används. Minskat fusk skulle sannolikt minska miljöpåverkan. bör därför få i uppdrag att effektivisera uppgiftsinlämning och kontroll av reseavdraget (yrkande 4). I motion 2017/18:3352 av m.fl. (M) anförs att bör få i uppdrag att kraftigt effektivisera kontrollen av reseavdraget genom bättre användning av ny teknik (yrkande 10). I motion 2017/18:3592 av m.fl. (M) anförs att man bör ge bättre förutsättningar för delningsekonomin att verka; bl.a. ska delningsplattformar kunna certifiera sig hos i de fall de tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. Vidare bör man även utreda möjligheten till skattefria köp mellan privatpersoner om (yrkande 21). I motion 2017/18:3670 av m.fl. (M) yrkas att ska få i uppdrag att förenkla företagarnas redovisning till genom digitala lösningar (yrkande 2). Vidare bör det tas fram en åtgärdsplan hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov (yrkande 3). Myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter bör hålla säkerhetsperspektivet överordnat alla andra prioriteringar (yrkande 4). Man bör möjliggöra för delningsplattformarna att certifiera sig hos (yrkande 5). Vidare bör skattefria köp mellan privatpersoner om utredas (yrkande 6). Man bör även utreda möjligheten till ett enklare företagande med mindre administration och lägre beskattning för företag med relativt låg omsättning (yrkande 7). Slutligen bör man minska skatteundandragandet i delningsekonomin (yrkande 9). I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) anförs att det finns ett behov av europeisk harmonisering på skatteområdet, men i detta bör svenska intressen värnas. Den svenska skattebasen bör skyddas (yrkande 2). Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Regeringen har i sitt regleringsbrev till angett att myndigheten i årsredovisningarna –2020 ska redovisa hur myndigheten har arbetat, både på egen hand och i samverkan med Ekobrotts- myndigheten, för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått. Vidare ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla samverkan med på detta område. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och andra länder och drar undan resurser från den gemensamma välfärden. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande, på både nationell och internationell nivå, är därför även i fortsättningen en hög politisk prioritering för . Det pågår således ett kontinuerligt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar också kontinuerligt med enhetligheten i beskattningen och rättssäkerhet för medborgarna. Med hänvisning till detta, och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om tillkännagivanden på detta område, avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om information och ansökan om bostadstillägg i samband med deklarationen, om digitala lösningar för delningsplattformar för att förenkla rapporteringen till , om en förenklad deklarationsprocess för småföretagare och om olika förenklingar av bestämmelser kring bokföring i samband med deklarationen. Jämför reservation 7 (M). I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektro-nisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I motion 2017/18:1817 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör se över möjligheten att i samband med deklarationen informerar om bostadstillägg för pensionärer och erbjuder möjligheten att göra ansökan. Enligt motion 2017/18:3292 av m.fl. (M) bör få i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar (yrkande 2). bör få i uppdrag att ta fram digitala lösningar som möjliggör för delningsplattformarna att enkelt och effektivt rapportera till (yrkande 5). I motion 2017/18:2070 av (SD) anförs att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som syftar till en enklare och eventuellt mer förmånlig hantering av bokföring för småföretagare (yrkande 1). Vidare bör småföretagare få en förenklad deklarationsprocess (yrkande 2). Man bör dessutom se över möjligheten till en förenklad bokföringstjänst kopplad direkt till (yrkande 3). När det gäller önskemål om enklare hantering av bokföring, deklaration och kommunikation för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats har tidigare i regleringsbrevet bl.a. fått i uppdrag att undersöka möjligheten att tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem på sin webbplats. I en rapport från bedöms den bästa lösningen vara att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisningen och deklarationen integreras i billiga och enkla program. Utskottet finner vidare att kontinuerligt arbetar med utveckling och implementering av ny teknik när så är möjligt. Något tillkännagivande med de angivna inriktningarna är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker motionerna. Frivillig inbetalning av skatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheter till frivillig inbetalning av skatt. Allmänna arvsfonden bildades när beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ung-domar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Arvsfonden har bl.a. finansierat föregångarna till barnbidraget, den allmänna förskolan, studiestödet, barnavårdscentralerna och mödravårds-centralerna. Därefter tog staten, kommunerna och landstingen över ansvaret. Även , , färdtjänsten och personlig assistans är exempel på verksamheter som startade som arvsfondsprojekt. Om en person avlider utan att efterlämna make eller maka eller närmare släktingar än kusiner blir arvsfonden arvinge. Förutsättningen är att den avlidne inte har testamenterat till någon annan. Allmänna arvsfonden kan även få egendom genom gåvor, testamenten eller förmånstagarförordnande i försäkringsavtal. En tiondel av de medel som betalas in läggs till fonden. Resten får delas ut till olika projekt tillsammans med årets direktavkastning. I motion 2017/18:2707 av (M) anförs att man bör utreda möjligheten att göra frivilliga skatteinbetalningar. I motion 2017/18:2996 av (M) anförs att man bör se över möjligheten att inrätta ett separat konto för inbetalning av frivillig värnskatt. Utskottet vidhåller (se bet. 2016/17:SkU26) att de principer som gäller för uttag av skatt till staten och kommunerna inte lämnar något utrymme för den enskilde att själv bestämma hur mycket skatt som ska betalas eller att frivilligt betala in extra skatt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om frivilliga skatteinbetalningar utan vill i stället peka på möjligheten att lämna bidrag till Allmänna arvsfonden. Många av de förmåner som ges i eller statlig regi har startat som arvsfondsprojekt. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att förändra regler om omprövning och efterbeskattning för . Jämför reservation 8 (M). Huvudregeln för omprövning till nackdel på initiativ är att ska meddela beslut från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (tvåårsfristen). får inom tvåårsfristen ompröva sina beslut till nackdel på oförändrat utredningsmaterial (RÅ 1996 ref. 102). Det förutsätter dock att det inte finns några uttryckliga begränsningar. får i vissa fall ompröva beslut efter tvåårsfristen men från utgången av det kalenderår då beskattningsåret gick ut (efterbeskattning), även om det inte finns någon oriktig uppgift. kan beslut få fattas ännu senare, t.ex. vid följdändring. Enligt 66 kap. 3 § skatteförfarandelagen (SFL) får inte ompröva ett beslut i frågor som har avgjorts av allmän förvaltningsdomstol. får dock på begäran av den som beslutet gäller ompröva en fråga som har avgjorts av förvaltningsrätt eller kammarrätt genom beslut som har fått laga kraft om beslutet avviker från rättstillämpningen i ett avgörande från som har meddelats . Reglerna om efterbeskattning när en oriktig uppgift har lämnats innebär att även efter de ordinarie omprövningsfristerna (66 kap. 21 SFL och 66 kap. 22 §§ SFL) får ompröva ett beslut om skatt eller sådan avgift som avses i 2 kap. 2 § SFL och meddela ett beslut som är till nackdel för den som beslutet gäller. En förutsättning för ett sådant efterbeskattningsbeslut är att den uppgiftsskyldiga personen har lämnat en oriktig uppgift till ledning för den egna beskattningen och att ett tidigare beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av den oriktiga uppgiften (orsakssamband). får även meddela ett efterbeskattningsbeslut om den uppgiftsskyldiga personen har lämnat en oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning. Efterbeskattningsbeslut får enligt huvudregeln meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Från denna regel finns undantag som kan innebära förlängd eller förkortad tid för efterbeskattning eller att efterbeskattning inte får beslutas. I motion 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkas att man bör begränsa möjligheten för att fatta beslut retroaktivt sedan tolkningen av skatteregler har förändrats men inga nya omständigheter framkommit i det enskilda fallet (yrkande 3). Skillnaden mellan ett ordinärt omprövningsbeslut och ett beslut om efterbeskattning är att i det första fallet inte behöver bevisa att en oriktig uppgift har lämnats och att det finns ett orsakssamband mellan den oriktiga uppgiften och det felaktiga eller uteblivna beslut som ska omprövas. Inte heller finns det, till skillnad från efterbeskattning, något som hindrar att omprövar samma fråga . Efterbeskattning får ske om ett beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av att den uppgiftsskyldige inte har lämnat en deklaration eller låtit bli att lämna en begärd uppgift. Lagstiftaren har genom denna uppdelning mellan ordinär omprövning och efterbeskattning beaktat möjlighet att utreda och fatta korrekta beslut. Lagstiftaren har också genom sitt ställningstagande i 66 kap. 3 §, trots att omprövning enligt huvudregeln inte är möjlig, öppnat för en omprövning till förmån för den skattskyldige om tolkningen av skattereglerna ändrats i högsta instans. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande med den inriktning som anges av motionärerna. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om minskad skatteadministration. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att dagens skatteadministration innebär en påtaglig börda för många företag. bör därför få i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen (yrkande 4). arbete med att förbättra och förenkla för skattskyldiga och minska administrationen för företagare och privatpersoner på skatteområdet pågår ständigt. Utskottet finner därför inte anledning att ställa sig bakom ett tillkänna-givande i enlighet med motionen. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ändringar i regelverket för skattekontot. Den första helgen gör en avstämning av skattekontot. Om det uppstått ett underskott kan den skattskyldige få en betalningsuppmaning eller ett betalningskrav. En enskild person får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. Det går ut ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om betalningskrav gått ut och det fortfarande finns ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. Företag får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. Företaget får ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om företaget har fått ett betalningskrav och fortfarande har ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. tar ut en grundavgift i varje mål för att täcka kostnaderna för ett ärende. Avgiften läggs till när målet registreras i Kronofogdens register. Det är regeringen som beslutar om storleken på avgifterna. Kostnadsräntan på skattekontot räknas dag för dag på det aktuella saldot fr.o.m. dagen efter det att underskottet har uppstått på kontot. Kostnadsräntan registreras på skattekontot en gång . är intäktsräntan 0 på skattekonton. Denna ändring genomfördes genom en ändring i lagtexten. anges att när räntegolvet enligt sista meningen i 65 kap. 3 § skatteförfarandelagen är tillämpligt för basräntan, ska intäktsräntan i stället vara 0. Intäktsräntan kommer alltså att bli 0 vid nuvarande ränteläge, men kommer att följa med det allmänna ränteläget upp när det stiger. Den kommer dock att ligga lägre än räntan i traditionella sparformer. I motion 2017/18:2015 av (M) anförs att ränta vid skuld på skattekontot bör ses över. I motion 2017/18:2263 av (M) anförs att det finns många skatteskulder som är på obetydliga belopp och som kan bero på felskrivningar eller missade databokningar men som kan medföra förseningsavgift på . Förseningsavgiften vid mindre skattebetalningar bör ses över. I motion 2017/18:2901 av (M) anförs att möjligheten till rättvisa skattekonton bör ses över där tillgångar respektive skulder som understiger varken betalas ut eller krävs in . I motion 2017/18:60 av och (båda KD) anförs att betalning av skatt är en grundpelare för att samhället ska fungera, men det måste vara tydliga enkla regler för hur och när betalningar ska ske, tidsfrister och konsekvenser. bör därför ställa sig bakom det som anges i motionen om förändring av betalning av skatter, så det blir tydligt vilket belopp, vilka betalningsdatum och vilka tidsfrister som gäller för varje enskild deklaration. Dessa regler bör vara i paritet med andra lagar i samhället (yrkande 1). Vidare anförs att ändringen som föreslås i motionen blir så att det för inbetalning av skatt är deklarationsdag, senaste betalningsdag och senaste dag innan obetald skatt förs över till och att detta ska gälla för varje enskild skatt/deklaration (yrkande 2). Det finns inga indikationer på att skattekontosystemet är i behov av de förändringar som föreslås, varför utskottet inte finner skäl att ställa sig bakom motionerna. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för F-skatt och näringsverksamhet. Jämför reservation 10 (C) och 11 (V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verk-samhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan närings-verksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man lämnade synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. förtydligade redan i ett ställningstagande 2008 (, dnr 131 751308-08/111) hur en ansökan om F-skatt bör bedömas efter de förändringar som genomfördes för att göra det möjligt för fler att få F-skatt. I ställningstagandet klargörs att exempelvis följande kategorier kan anses bedriva näringsverksamhet: • Den som hyr ut sig själv för kortare uppdrag (kortare än ) till flera olika uppdragsgivare i syfte att ersätta ordinarie anställda till följd av tillfälliga behov av arbetskraft, t.ex. på grund av sjukfrånvaro eller arbets-toppar, kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det framgår att det är uppdragstagarens avsikt att bedriva uthyrningsverksamheten som näringsverksamhet. Detta gäller även om förmedlingen av uppdrags-tagaren sker via ett bemanningsföretag. • En säljare som arbetar på provisionsbasis och som har sitt tjänsteställe i bostaden eller i egen lokal kan anses bedriva näringsverksamhet eftersom han eller hon inte är inordnad i verksamheten. • Dagbarnvårdare som tar hand om andras barn (regelmässigt tre barn eller fler) kan anses uppfylla kraven på näringsverksamhet om tillsynen sker i egen regi. • Konsulter, t.ex. ekonomi- eller it-konsulter, som påbörjar sin närings-verksamhet med bara enstaka kunder och där den tidigare arbetsgivaren är en av kunderna kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det handlar om avgränsade uppdrag. • Arbete som styrelseledamot, som inte är hänförligt till eget eller närståendes ägande i bolaget, bör kunna utgöra näringsverksamhet, antingen som ett led i en bedriven konsultverksamhet eller som egen verksamhetsgren om det fortlöpande finns minst tre sådana uppdrag. Däremot kan, enligt ställningstagande, även efter förändringen följande verksamheter inte anses uppfylla kraven på näringsverksamhet: • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för längre uppdrag i syfte att ersätta ordinarie anställda kan normalt inte anses uppfylla kraven för näringsverksamhet även om parterna kommit överens om att uppdrags-tagaren ska utföra arbetet som näringsidkare. Det kan exempelvis gälla lärarvikarier, vikarierande sjukvårdspersonal eller chaufförer som ställer sin arbetskraft till förfogande till en och samma uppdragsgivare för (eller mer). • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för kortare uppdrag räknas inte som näringsverksamhet om det sker till endast enstaka uppdragsgivare. • En barnflicka eller au pair som arbetar åt en familj och utför merparten av arbetet i familjens bostad kan inte anses bedriva näringsverksamhet. I de fall där det klart framgår att uppdragstagaren är beroende av uppdrags-givaren och inordnad i uppdragsgivarens verksamhet på liknande sätt som uppdragsgivarens ordinarie personal kan kravet på näringsverksamhet inte anses vara uppfyllt trots att partsviljan ger uttryck för att den beskrivna verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. anförde i ett tillkännagivande till regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbets-marknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör bedrivas skyndsamt (bet. 2011/12:SkU17). lämnade (dnr 131-165148-13/113) en rapport till regeringen om effekterna av det förändrade näringsbegreppet. I rapporten anförs bl.a. följande. Av utvärderingen har framkommit att tillämpning av reg-lerna började förändras i en mindre restriktiv riktning innan lagändringen genomfördes. En anledning till detta var ett antal domar som signalerade att näringsbegreppet tolkades väl snävt i vissa avseenden. Som en följd av dessa domar utfärdade tydligare riktlinjer som innebar att kraven för att få F-skatt sänktes. En grupp som efter detta lättare fick F-skattsedel var personer som endast hade en eller ett fåtal uppdragsgivare. förändrades arbetssätt även på andra sätt.