bet · H501SoU34 · 2018-04-27 00:00:00 — Vissa förslag på assistansområdet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken (SFB) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att det i SFB ska införas bestämmelser som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet föreskrifter om att assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet ska betalas ut på annat sätt än . Regeringen ska enligt förslaget också bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala en del av kostnader för de 20 första assistanstimmarna på annat sätt än dröjsmålsränta på en sådan skuld till . I LSS ska det enligt förslaget införas en bestämmelse som innebär att en kommun som har tagit emot ett beslut från om att en enskild saknar rätt till assistansersättning utan dröjsmål ska informera den enskilde om förutsättningarna för insatser enligt LSS. Detta ska dock inte gälla om det är uppenbart obehövligt att lämna sådan information. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att avslår två yrkanden i en följdmotion. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2017/18:175 Vissa förslag på assistansområdet. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa förslag på assistansområdet Informationsskyldighet, punkt 2 (SD) Regeringens lagförslag, punkt 1 (C, V, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Därmed bifaller proposition 2017/18:175 punkterna 1 och 2. 2017/18:4126 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (MP), (S), (L), (S), (M), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:175 Vissa förslag på assistansområdet och två yrkanden i en följdmotion. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Propositionen innehåller förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken (SFB) och i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. I SFB ska det enligt förslaget införas bestämmelser som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet föreskrifter om att assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet ska betalas ut på annat sätt än . Det föreslås också att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om skyldighet för en kommun att betala en del av kostnader för de 20 första assistanstimmarna på annat sätt än dröjsmålsränta på en sådan skuld till . I LSS ska det enligt förslaget införas en bestämmelse som innebär att en kommun som har tagit emot ett beslut från om att en enskild saknar rätt till assistansersättning utan dröjsmål ska informera den enskilde om förutsättningarna för insatser enligt LSS. Detta ska dock inte gälla om det är uppenbart obehövligt att lämna sådan information. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Vissa förslag på assistansområdet Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår motionsyrkanden om informationsskyldighet. Jämför reservationen (SD) och det särskilda yttrandet (C, V, L, KD). Utbetalning av assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet har infört en rutin med efterskottsutbetalning av assistansersättning fr.o.m. . En rutin med efterskottsutbetalning bör enligt regeringen inte innebära försämringar för försäkrade som har beviljats assistansersättning med högre belopp än schablonbeloppet. Regeringen gör bedömningen att när assistansersättning med högre belopp än schablonbeloppet har betalats ut i efterskott bör ersättningens storlek beräknas slutligt med hänsyn till hela den sammanhängande tidsperiod för vilken ersättning med högre belopp har beviljats. Tid efter utgången av beviljandeperioden för assistansersättning bör inte ingå i beräkningen. En bestämmelse om beräkningen bör tas in i förordningen om assistansersättning. Regeringen föreslår att en bestämmelse i SFB ska upplysa om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet. När assistansersättning har beviljats med högre belopp än schablonbeloppet och ersättningen har betalats ut i efterskott bör enligt regeringens bedömning göra en slutlig avstämning som avser beviljandeperioden för assistansersättning. Regeringen gör också bedömningen att om ersättning med högre belopp än schablonbeloppet endast har beviljats för en del eller delar av beviljandeperioden, bör avstämningen i stället avse varje sammanhängande tidsperiod med rätt till högre ersättning . Om den försäkrades godkända kostnader för personlig assistans överstiger den assistansersättning som har beslutats , bör betala ut det överskjutande beloppet till den försäkrade. Slutligen bedömer regeringen att bestämmelser om avstämningen och utbetalningen bör tas in i förordningen om assistansersättning. Regeringen föreslår att en bestämmelse i SFB ska upplysa om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att utbetalning av assistansersättning med ett högre belopp än schablonbeloppet ska göras på annat sätt än . Regeringen gör vidare bedömningen att bestämmelser om avstämnings- och utbetalningsförfarandet bör tas in i förordningen om assistansersättning. Regeringen bedömer även att bör bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter om avstämnings- och utbetalningsförfarandet. Av 51 kap. 22 § SFB framgår att kommunen ska ersätta kostnader för den försäkrades 20 första timmar med assistansersättning . ska underrätta kommunen om det belopp som kommunen ska betala till . Om kommunen har betalat ett för högt belopp ska återbetala det (51 kap. 23 § SFB). kan debitera kommunen i förskott eller efterskott. Det behövs således enligt regeringen en lagändring som gör det möjligt för att debitera kommunen efter utgången av en period med högre ersättning, dvs. på annat sätt än . Regeringen ska enligt propositionen bemyndigas att meddela föreskrifter om att kommunen ska ersätta en del av kostnader för de 20 första assistanstimmarna på annat sätt än . Regeringen ska även bemyndigas att meddela föreskrifter om kommunens skyldighet att betala dröjsmålsränta på en sådan skuld som avses. Regeringen gör bedömningen att bestämmelser om debiteringen och om skyldigheten att betala ränta bör tas in i förordningen om assistansersättning. Kommunens informationsskyldighet enligt LSS Ansvaret för personlig assistans är delat mellan kommunen och . Ansvarsfördelningen är beroende av hur omfattande den enskildes grundläggande behov är. Enligt 51 kap. 12 § SFB ska rätten till assistansersättning omprövas under vissa förutsättningar. Omprövningen kan innebära att assistansersättningen dras in. Ett beslut från om indragning av assistansersättning eller avslag på en ansökan om assistansersättning innebär att kommunens ansvar enligt LSS träder in, förutsatt att den enskilde omfattas av lagens personkrets och har behov av stöd. Av 51 kap. 21 § andra stycket SFB framgår att ska sända ett beslut om assistansersättning till kommunen. Av 15 § 1 LSS framgår att kommunen fortlöpande ska följa upp vilka som omfattas av lagen och vilka deras behov av stöd och service är. Enligt 15 § 2 ingår det vidare i kommunens uppgifter att verka för att personer som omfattas av lagen enligt 1 § får sina behov tillgodosedda. Enligt 15 § 3 ska kommunen informera om mål och medel för verksamheten enligt lagen. En situation där frågan om kommunens ansvar enligt 15 § LSS aktualiseras är när personer som omfattas av lagens personkrets får ett beslut från som innebär att de saknar rätt till assistansersättning enligt 51 kap. SFB. Enligt regeringens mening finns det ett behov av att konkretisera kommunens skyldigheter i den aktuella situationen. Kommunen tar inte alltid kontakt med den enskilde när den får information om indragen assistansersättning från . Insatserna enligt LSS är frivilliga och lämnas endast om den enskilde eller dennes företrädare har begärt det. Det är enligt regeringen av stor vikt att enskilda inte går miste om insatser enligt LSS på grund av okunskap om de möjligheter som lagen erbjuder. Regeringen föreslår att en kommun som har tagit emot ett beslut från som innebär att en enskild saknar rätt till assistansersättning utan dröjsmål ska informera den enskilde om förutsättningarna för insatser enligt LSS. Detta ska dock inte gälla om det är uppenbart obehövligt att lämna sådan information. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är enligt regeringen att öka förutsättningarna för att personer som omfattas av lagens personkrets får sina behov tillgodosedda. Syftet är däremot inte att kommunen ska styra den enskilde bort från den statliga assistansersättningen. Av propositionen framgår att en av remissinstanserna, , ansåg att det bör framgå av den föreslagna bestämmelsen i LSS att informationsskyldigheten ska fullgöras genom en personlig kontakt och att informationen även ska avse insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Regeringen anför att det i en av de promemorior som ligger till grund för propositionen inte finns något formkrav för informationen. anser, som nämnts ovan, att informationen ska lämnas genom en personlig kontakt, och även andra remissinstanser förordar detta. Regeringen instämmer i att detta är en naturlig utgångspunkt men anser inte att det finns tillräckliga skäl att införa ett formkrav för informationen i bestämmelsen. När det gäller frågan om att informationen även ska avse insatser enligt SoL anför regeringen inledningsvis att två remissinstanser, och frivilliga samhällsarbetare, anser att kommunens informationsskyldighet enligt LSS även bör avse insatser enligt SoL och att information enligt bestämmelsen i LSS därför också ska lämnas till enskilda som inte omfattas av personkretsen för LSS. Regeringen delar inte denna uppfattning. Det är enligt regeringen inte en lämplig ordning att kommunens skyldigheter när det gäller SoL anges i LSS. En annan sak är emellertid att information som grundas på kommunens ansvar enligt SoL i många fall lämpligen kan lämnas med informationen enligt LSS. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen gör bedömningen att ändringarna i förordningen om assistansersättning bör träda i kraft . Tid före ikraftträdandet bör inte ingå i en avstämningsperiod för assistansersättning med högre belopp än schablonbeloppet. Om en tidsperiod med rätt till högre ersättning än schablonbeloppet pågår vid ikraftträdandet, bör avstämningen avse tiden från ikraftträdandet till utgången av beviljandeperioden. Om tidsperioden med rätt till högre ersättning löper ut före beviljandeperioden, bör avstämningen i stället avse tiden från ikraftträdandet till utgången av perioden med rätt till högre ersättning. I kommittémotion 2017/18:4126 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det i den föreslagna bestämmelsen i LSS bör framgå att informationsskyldigheten ska fullgöras genom en personlig kontakt. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att informationsskyldigheten även ska avse insatser enligt SoL. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser således att av de skäl som anges i propositionen bör anta regeringens lagförslag. När det gäller motionsyrkanden om informationsskyldighet konstaterar utskottet inledningsvis att regeringen instämmer i synpunkterna från några remissinstanser att det är en naturlig utgångspunkt att informationen ska lämnas genom en personlig kontakt. Regeringen anser dock inte att det finns tillräckliga skäl att införa ett formkrav för informationen i bestämmelsen. Vidare konstaterar utskottet att det enligt regeringen inte är en lämplig ordning att kommunens skyldigheter när det gäller SoL anges i LSS. Utskottet noterar också att regeringen i detta sammanhang lämnar en redogörelse för vilket övergripande ansvar som en kommun har för att se till att SoL får genomslag. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar och finner inte skäl att föreslå någon åtgärd från . Motion 2017/18:4126 (SD) yrkandena 1 och 2 bör därför avslås. Informationsskyldighet, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4126 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att det i den föreslagna bestämmelsen i LSS bör framgå att informationsskyldigheten ska fullgöras genom en personlig kontakt. Vi anser också att informationsskyldigheten även ska avse insatser enligt SoL. Regeringens lagförslag, punkt 1 (C, V, L, KD) (KD), (C), (L) och (V) anför: Vi har inte något att invända mot förslagen i propositionen, men anser att de föga bidrar till att avhjälpa de stora brister som finns i den gällande tillämpningen av lagstiftningen. Vi vill här framhålla att vi inte är nöjda med regeringens hantering av frågan om personlig assistans. Vi vill inledningsvis peka på att det i regleringsbrev för angavs som mål för assistansersättningen att ska bidra till att bryta utvecklingen av antalet timmar inom assistansersättningen. Därefter har tillämpningen av lagstiftningen inneburit att antalet personer som är berättigade till statlig assistansersättning har minskat kraftigt trots att antalet utifrån demografiska faktorer snarare borde ha ökat om rättstillämpningen fortsatt att vara densamma. Förutom indragningar har andelen som får avslag vid nyansökan minskat drastiskt. Bifallsfrekvensen låg tämligen stabilt på . halverades denna frekvens till . Enligt de senast tillgängliga uppgifterna som gäller har bifallsfrekvensen sjunkit ytterligare till strax . Enligt ansvarig myndighets bedömning har andelen som tillhör personkretsen bland de sökande ökat , och därför är sammansättningen av de sökande inte rimligen orsaken till att fler får avslag. Vi vill även peka på att det i kommittédirektivet (dir. 2016:40) till Utredningen om översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (S 2016:03, ) bl.a. framgår att finansiering ska ske med besparingar inom assistansersättningen. Detta anser vi är oacceptabelt. Avslutningsvis anser vi att de åtgärder som regeringen nu har vidtagit både är otillräckliga för att kunna återställa grundintentionen med lagstiftningen och har dröjt alldeles för . Vi avstår nu från att reservera oss men anser att det finns anledning att mycket noga följa utvecklingen på området och förbehåller oss rätten att återkomma i frågan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:175 Vissa förslag på assistansområdet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 2017/18:4126 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i den föreslagna bestämmelsen i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade bör framgå att informationsskyldigheten ska fullgöras genom en personlig kontakt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att informationsskyldigheten även ska avse insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) och tillkännager detta för regeringen.