bet · H501SfU14 · 2018-02-02 00:00:00 — om kommunersättningar för migration och integration Utskottet föreslår att avslår två motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten för migration och integration – ett ogenomtänkt system. Regeringen hänvisar till den pågående och till det nya ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn och unga som trädde i kraft . I betänkandet finns en reservation (C). Skrivelse 2017/18:33 om kommunersättningar för migration och integration. Ett yrkande i en följdmotion. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommunersättningar (C) Kommunersättningar (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:3922 av (C) samt lägger skrivelse 2017/18:33 till handlingarna. Reservation (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (C), (MP), (S), (L), (KD), (S), (S), (S), (SD), (V), (SD) och (M). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:33 om kommunersättningar för migration och integration. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning och sina åtgärder med anledning av granskningsrapporten (RiR 2017:10). Vidare behandlar utskottet en följdmotion och en motion från den allmänna motionstiden /18. överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten för migration och integration – ett ogenomtänkt system vid utskottets sammanträde . En redovisning av behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att verka för mer schabloniserade bidrag till kommunerna utan ansökningskrav och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (C) och det särskilda yttrandet (SD). Enligt finns det inte någon lagreglering av kostnadsfördelningen för mottagandet mellan stat och kommunsektor. har inte heller uttryckt någon entydig princip för vad som ska gälla. Däremot finns vissa uttalanden bl.a. i budgetpropositionen som anger att staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet och ersätter kommunerna för kostnader för mottagandet av nyanlända flyktingar (prop. 2015/16:1 utg.omr. Vad gäller mottagande av asylsökande anges i propositionen Mottagande av asylsökande m.m. (prop. 1993/94:94) att staten har det övergripande ekonomiska ansvaret. rekommenderar regeringen att förtydliga vilken överordnad princip som ska gälla för kostnadsfördelningen för mottagandet mellan stat och kommun. konstaterar att regeringen inte har gjort någon systematisk återkommande uppföljning av kommunernas faktiska kostnader för mottagandet sedan lades ned 2007. De underlag som finns ger endast en fragmentarisk bild av kostnaderna. rekommenderar därför att regeringen återkommande och systematiskt följer upp kommunernas faktiska kostnader för mottagandet och föreslår att det kan ske genom uppföljningar i ett representativt urval av kommuner. granskning visar att utformningen av ersättningssystemet medför betydande administrationskostnader för såväl stat som kommuner, eftersom flera av ersättningarna kräver ett ansökningsförfarande där de faktiska kostnaderna ska redovisas. Ersättningssystemet ger kommunerna dåliga planeringsförutsättningar bl.a. eftersom regelverket uppfattas som svårt och flera av ersättningarna inte har betalats ut . Flera ersättningar motsvarar var och en för sig en liten andel av den totala utgiften för statliga ersättningar till kommunerna, t.ex. ersättning för vissa hyreskostnader, ekonomiskt bistånd samt kostnader för äldre, sjuka och personer med funktionsnedsättning. För flera av dessa ersättningar är det dessutom en betydande andel av ansökningarna som avslås. rekommenderar därför att regeringen ser över avvägningen mellan träffsäkerhet och enkelhet i ersättningssystemet. Schablonersättningar bör användas i så hög utsträckning som möjligt eftersom schabloner innebär väsentligt mindre administration för kommunerna som de ger kommuner starkare incitament till kostnadskontroll. Nackdelarna, t.ex. sämre träffsäkerhet mellan faktisk kostnad och ersättning, innebär dock att det är mindre lämpligt att använda schablonersättning för utgifter där det finns en omfattande variation i kostnaderna och då ersättningen avser betydande belopp men relativt få ärenden. Vidare kan enligt flera ersättningar tas bort eller betalas ut automatiskt. Staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet med utgångspunkt i de resonemang som fördes i de propositioner som låg till grund för det nuvarande ersättningssystemet. Regeringen anser därför att det finns uttalade principer för kostnadsfördelningen mellan stat och kommun för mottagandet av såväl asylsökande som nyanlända. Regeringen anser att det kan finnas skäl att följa upp kommunernas kostnader. Utformningen av en eventuell uppföljning hänger i viss utsträckning samman med hur ersättningssystemet utformas. Flera rapporter har dock visat på svårigheter att följa upp kommunernas kostnader då det t.ex. saknas uppgifter om kostnader för olika typer av tjänster fördelade på olika grupper av individer och kommunerna har olika system för uppföljning och redovisning. Regeringen delar bedömning att ersättningssystemets nuvarande utformning medför betydande administrativa kostnader för kommuner och landsting. Regeringen anser dock att det kan finnas ett fortsatt behov av att tydligt rikta medel till vissa verksamheter. Träffsäkerheten i systemet behöver avvägas mot ett enklare system som i högre grad är baserat på schabloner. Sammantaget instämmer regeringen i rekommendation att ersättningssystemet ses över utifrån en avvägning mellan träffsäkerhet och enkelhet. Regeringen delar också bedömning att schablonersättningar bör användas i så hög utsträckning som möjligt. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen beslutade att tillsätta , som bl.a. ska lämna förslag om hur den statliga ersättningen till kommuner och landsting bör utformas i syfte att effektivisera och förenkla systemet (dir. 2015:107). Utredningen, vars uppdrag ska redovisas , ska också föreslå hur schablonersättning kan användas i större utsträckning. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att förenkla och effektivisera delar av ersättningssystemet samt för att i större utsträckning använda schablonersättningar genom det nya ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn och unga som trädde i kraft . Regeländringarna innebär förenklingar av regelverket, minskad administration och bättre planeringsförutsättningar för såväl kommuner som . När slutbetänkandet från har överlämnats avser regeringen att se över behovet av förändringar i ersättningssystemets utformning. Utgångspunkten är att schablonersättningar bör användas i så hög utsträckning som möjligt och att det behöver göras en avvägning mellan systemets träffsäkerhet och enkelhet. Eventuell uppföljning av kommunernas kostnader ses över med inriktningen att eventuell påverkan på kommunernas administration ska begränsas och att uppgiftsinsamlingen så långt som möjligt ska bygga på befintliga strukturer. Genom skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2017/18:3922 av (C) begärs ett tillkännagivande om att verka för mer schabloniserade bidrag till kommunerna utan ansökningskrav. Motionären delar syn på att ansökningsförfaranden bör minimeras och att ersättningssystemen behöver ses över bredare. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 19 ett tillkännagivande om att se över hur man kan schablonisera särskilda bidrag. Av framgår att staten ersätter kommunerna för mottagandet genom ett trettiotal ersättningar. betalade 2016 ut till kommunerna för asylsökande och för nyanlända. Cirka 130 årsarbetare hanterade ersättningarna hos och ca 490 årsarbetare hos kommunerna. Av rapporten kan utläsas att flertalet ersättningar kräver ett ansökningsförfarande med olika krav på detaljeringsnivå och att kommunerna uppfattar regelverket som svårt och krångligt. Detta leder i sin tur till fördröjda utbetalningar eftersom ansökningarna i många fall är behäftade med fel eller måste kompletteras. Enligt utskottet är det med hänsyn till komplexiteten i ersättningssystemet inte förvånande att kommunerna anser att systemet är svårt att tillämpa. Det finns därför all anledning för regeringen att vidta åtgärder för att underlätta för kommunerna. Utskottet ser positivt på att regeringen i samband med beredningen av kommande förslag avser att se över behovet av förändringar i ersättningssystemets utformning och i möjligaste mån införa schabloniserade ersättningar utan ansökningsförfarande. Även frågan om uppföljning av kommunernas kostnader är angelägen. Däremot anser utskottet inte att det finns skäl att förtydliga principerna för kostnadsansvaret för mottagandet av asylsökande och nyanlända. Med det anförda får motionerna 2017/18:3922 (C) och 2017/18:3787 (C) yrkande 19 anses delvis tillgodosedda och avstyrks därmed. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Kommunersättningar (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:3922 av (C) samt lägger skrivelse 2017/18:33 till handlingarna. anser att ersättningssystemet ger kommunerna dåliga planeringsförutsättningar eftersom systemet uppfattas som svårt. För att schabloniseringen ska få ett reellt genomslag måste också regelbördan för kommunerna ses över. Hela ersättningssystemet bör därför ses över med inriktning på mer schabloniserade bidrag till kommunerna utan ansökningskrav. Kommunersättningar (SD) (SD) och (SD) anför: är av åsikten att staten ska ansvara för konsekvenserna av den politik som förs på nationell nivå. Med denna utgångspunkt är det rimligt att kostnadsfördelningen för mottagandet mellan stat och kommunsektor i största möjliga utsträckning faller på staten. Medan vi välkomnar att de faktiska kommunala kostnaderna för mottagandet lyfts samt att systemets effektivitet utvärderats är det vår mening att små förändringar i nuvarande regelverk inte är lösningen på dagens problem. Även om således belyser viktig problematik är det enligt oss inte med rapporten som grund som framtidens politik bör utformas. ståndpunkt är och har varit tydlig. En svensk regering ska agera ansvarsfullt, konsekvent och långsiktigt hållbart gentemot landets kommuner och invånare. Vi menar att det krävs åtgärder som löser problematiken med skenande kostnader till följd av ett stort antal asylsökande snarare än en översyn av ersättningssystemen. Med hänvisning till våra andra förslag på området har vi valt att inte lämna något förslag avseende skrivelsen om kommunersättningar för migration och integration. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:33 om kommunersättningar för migration och integration. 2017/18:3922 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för mer av schabloniserade bidrag till kommunerna utan ansökningskrav och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:3787 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan schablonisera särskilda bidrag och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till socialförsäkringsutskottets förslag i betänkandet om om kommunersättningar för migration och integration och yrkar avslag på reservationen från . Staten ersätter kommunerna för mottagandet genom ett trettiotal ersättningar. betalade 2016 ut till kommunerna för asylsökande och för nyanlända. Ca 130 årsarbetare hanterade ersättningarna hos , och ca 490 årsarbetare gjorde detsamma hos kommunerna. Av rapporten kan utläsas att flertalet ersättningar kräver ett ansökningsförfarande med olika krav på detaljnivå och att kommunerna uppfattar regelverket som svårt och krångligt. Det leder i sin tur till fördröjda utbetalningar, eftersom ansökningarna i många fall kan innehålla fel eller måste kompletteras. Eftersom ersättningssystemet är komplicerat är det inte förvånande att kommunerna anser att systemet är svårt att tillämpa. Det finns därför all anledning för regeringen att vidta åtgärder för att underlätta för kommunerna. Det är därför positivt att regeringen tillsatte . Den ska bland annat lämna förslag om hur den statliga ersättningen till kommuner och landsting bör utformas, i syfte att effektivisera och förenkla systemet. Den ska också föreslå hur schablonersättningar kan användas i större utsträckning. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser också att det kan finnas skäl att följa upp kommunernas kostnader. Utformningen av en eventuell uppföljning hänger i viss utsträckning samman med hur ersättningssystemet är utformat. Flera rapporter har dock visat på svårigheter att följa upp kommunernas kostnader då det till exempel saknas uppgifter om kostnader för olika typer av tjänster och hur de är fördelade på olika grupper. Kommunerna har också olika system för uppföljning och redovisning. Regeringen delar också bedömning när det gäller att ersättningssystemets nuvarande utformning medför betydande administrativa kostnader för både kommuner och landsting. Regeringen anser dock att det finns ett fortsatt behov av att tydligt rikta medel till vissa verksamheter. Träffsäkerheten i systemet behöver avvägas mot ett enklare system som i högre grad än nu är baserat på schabloner. Men det behöver alltså också fortsättningsvis vara riktade insatser. Det är där svårigheten ligger när det här ska sammanvägas. Regeringen har redan nu vidtagit åtgärder för att förenkla och effektivisera delar av ersättningssystemet. Det handlar bland annat om det nya ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn och unga, som trädde i kraft . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om kommun-ersättningar för migra-tion och integration Det ska också sägas i sammanhanget att har skickat ut en enkät till kommunerna. Svaren visar att majoriteten av kommunerna bedömer att ersättningarna , året som man alltså har sett över, sammantaget motsvarade eller översteg kostnaderna för mottagandet. Skillnaderna är dock stora mellan olika kommuntyper. En majoritet av kommunerna i storstadsområdena bedömer att ersättningarna sammantaget var lägre än kostnaderna, medan motsatsen gällde bland glesbygdskommuner och mindre städer. Det kan vara intressant att utreda varför bedömningen är olika i storstadsområden och i glesbygd och mindre städer. kommer inte att delta i omröstningen i den här frågan. Bakgrunden till det är egentligen ganska enkel. Det här handlar om en skrivelse. har gjort en granskning av kommunersättningssystemet. Som så ofta när gör sina granskningar utgår man från hur direktiv och politik är utformade , från syftena och från hur det skulle kunna effektiviseras. uppfattning skiljer sig något från övriga partiers när det gäller hur ersättningssystemet ska utformas över huvud taget, vilka kostnader som är rimliga att ersätta och vem som ska bära huvudansvaret. På det sätt som politiken har förts, att man på statlig nivå har beslutat om storlek på mottagandet i praktiken genom de regler som har satts, menar vi att staten bör bära alla kostnader. Hela mottagandesystemet bör byggas om radikalt. Att i ett sådant läge gå in och peta i detaljer om hur man effektiviserar kommunersättningen, om man ska schablonisera det ena eller det andra, är att fokusera på fel uppgifter. Det som behövs är en ordentlig översyn av politiken på migrations- och integrationsområdet. Vad väljer man att lägga svenska skattemedel och resurser på? Hur vill vi att vår migrationspolitik ska se ut? Om hade haft mer makt i det här landet och om vår politik hade präglat det här området hade det inte funnits behov av den sortens massiva ersättningssystem över huvud taget. Då hade vi haft en migrationspolitik som fungerade och som innebar att man kom in i samhället på ett helt annat sätt, och stora ersättningar för skulder som byggs upp till följd av ansvarslöshet hade helt enkelt inte behövts. Om det blir votering i den här frågan, vilket jag misstänker eftersom det finns en reservation från ett annat parti, kommer som sagt att avstå. Det finns ingen mening med att peta i smådetaljer. Det behövs en helhetsöversyn. I detta anförande instämde (SD). Vi diskuterar ju kommunersättningar. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i betänkandet. visar att utformningen i ersättningssystemen har medfört betydande administrativa kostnader, och det påverkar både statens och kommunernas kostnader. Ansökningsförfaranden har också medfört ökade kostnader. vill i stället se mer schabloniserade ersättningar och att det inte ska finnas några ansökningskrav - detta för att man ska få bort mycket av den administrativa bördan och för att skapa bättre planeringsförutsättningar för kommunerna. om kommun-ersättningar för migra-tion och integration Med detta vill jag yrka bifall till vår reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)