bet · H601JuU1 · 2018-12-13 00:00:00 — Anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Orsaken till detta är att renodlingen av verksamhet har inneburit att vissa av myndighetens uppgifter på djurområdet flyttats till länsstyrelserna , vilket framgick av budgetpropositionen (2017/18:1). Vidare föreslås att anslaget ökas med . Anslaget 1:11 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med motsvarande belopp. Bakgrunden är beslut om att de ändamål och verksamheter som avser samordning för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). Enligt en dom från ska beslut om tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation fattas av en domstol eller en oberoende myndighet. För att bidra till finansieringen av arbetet med rättssäkrare beslut i brottsbekämpande underrättelsebeslut minskas anslaget med 2019. minskas anslaget med . Anslaget 1:3 ökas med motsvarande belopp. Ändringar i lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall börjar gälla (prop. 2017/18:215, bet. 2017/18:SoU36, rskr. 2017/18:416). Ändringarna innebär bl.a. att berörda förvaltningsmyndigheter ska genomföra tillsyn av den egna verksamheten som berörs av lagen. För att finansiera denna uppgift hos föreslås en ökning av anslaget med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2018/19:2936 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 2–7 föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att påtagligt öka antalet poliser för att ska klara sitt kärnuppdrag att förebygga samt ingripa mot och utreda brott. Målet är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024. Tillskottet ska även möjliggöra en höjning av polisernas löner, förstärka Nationellt forensiskt centrum samt till att modernisera och komplettera polisens utrustning, främst för poliser i yttre tjänst. Vidare ska tillskottet användas till att stärka hantering av vapentillstånd i syfte att korta handläggningstiderna samt ge myndigheten bättre förutsättningar för att använda sig av kamerabevakning. Motionärerna uppger även en önskan om att förstärka polisens hundresurser med målet att dessa ska användas som sökhundar för att hitta vapen och narkotika. Ett yrkande om att öka antalet anställda inom framställs även i kommittémotion 2018/19:2868 av m.fl. (M) yrkande 3. I samma motion yrkande 5 framställs även ett yrkande om att höja polisernas löner. I kommittémotion 2018/19:2871 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om en särskild satsning på polisens hundresurs för att se till att antalet sökhundar med förmåga att söka efter vapen blir fler. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att påtagligt öka antalet poliser och målet är att ytterligare 7 000 poliser, utöver tidigare utbildningsprogram, ska utbildas samt att ytterligare 1 500 civilanställda ska anställas . Enligt motionärerna ska tillskottet även möjliggöra en höjning av polisernas löner i syfte bl.a. att göra polisyrket mer attraktivt. Vidare ska tillskottet finansiera en ökning av personalstyrkan hos Nationellt forensiskt centrum, en upprustning av polisens utrustning och ett succesivt införande av kroppskameror som en del av standardutrustningen. Motionärerna framför även att tillskottet ska bidra till att modernisera datasystem, förstärka polisens förmåga att agera mot terrorism samt till att återinföra beredskapspolisen. I kommittémotion 2018/19:132 av m.fl. (SD) framställs begäran om fler poliser (yrkande 1), fler utbildningsplatser (yrkande 7), höjda polislöner (yrkande 8), ett utrustningslyft för polisen (yrkande 12), införande av kroppskameror som del av standardutrustningen (yrkande 14) samt återinförande av beredskapspolisen (yrkande 25). Även i kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. (SD) framställs en begäran om att ska anställa fler civila samt att det ska utbildas fler poliser (yrkandena 5 och 6). I kommittémotion 2018/19:2621 av m.fl. (C) föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att öka antalet polisanställda samt till att genomföra en riktad lönesatsning för dem. I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att öka antalet anställda vid . Målet är att ytterligare 10 000 fler poliser ska anställas . Hälften av dessa ska enligt förslaget utbildas som vanligt och resterande 5 000 ska gå en ny ettårig utbildning. Motionärerna föreslår att de nya polistjänsterna ska finansieras av både kommun och stat. Tillskottet ska även användas till en rejäl lönesatsning för poliser i allmänhet men framför allt till poliser i yttre tjänst. Även i kommittémotion 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 1 framförs ett yrkande om att anställa fler poliser enligt den modell som redovisas ovan. I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att kraftigt öka antalet anställda hos . Målet är att det ska finnas minst 25 000 poliser och totalt minst 30 000 polisanställda. Tillskottet ska vidare användas till att höja polisernas löner, polisernas kompetensutveckling, förstärka verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum samt till att förstärka polisens arbete i den lokala samverkan med kommuner m.m. Ett yrkande om att öka antalet anställda inom polisen framställs även i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 20. I samma motion yrkande 21 framställs en begäran om en särskild lönesatsning riktad mot poliser. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:2 Säkerhetspolisen sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:2 Säkerhetspolisen. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsuppgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att Säkerhetspolisen tillförs medel enligt tidigare beräkningar. Enligt regeringen kan dock nödvändig verksamhet inte upprätthållas med oförändrad anslagsnivå. Anslaget föreslås därför öka med 2019. beräknas för detta ändamål. De förändringar av anslaget som föreslås utöver detta är följande. Anslaget ökas med 2019, i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen . Ökningen av anslaget bedöms nödvändig mot bakgrund av att den nya lagen (2018:585) om säkerhetsskydd, som träder i kraft , innebär utökade uppgifter för Säkerhetspolisen. Enligt en dom från ska beslut om tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation fattas av en domstol eller en oberoende myndighet. För att bidra till finansieringen av arbetet med rättssäkrare beslut i brottsbekämpande underrättelsebeslut minskas anslaget med 2019. Anslaget 1:3 ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att anställa mer personal, möjliggöra ett effektivare informationsutbyte mellan FRA och Must samt till ökade resurser till personskyddet. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:3 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att den anslagsnivå som regeringen föreslår väsentligen motsvarar den fastställda nivån . Enligt en dom från ska beslut om tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation fattas av en domstol eller en oberoende myndighet. För arbetet med rättssäkrare beslut i brottsbekämpande underrättelsebeslut ökas anslaget med samt . Anslaget 1:1 och anslaget 1:2 Säkerhetspolisen minskas med motsvarande belopp. Ändringar i lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall börjar gälla . Ändringarna innebär bl.a. att berörda förvaltningsmyndigheter ska genomföra tillsyn av den egna verksamheten som berörs av lagen. För att finansiera denna uppgift hos föreslås en ökning av anslaget med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2018/19:2936 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 8 föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att ge rätt förutsättningar att utreda och lagföra brott. Satsningen på fler poliser medför att ärendemängden kan väntas öka i resten av rättskedjan och dessutom kräver många brott alltmer komplicerade och tidskrävande utredningsåtgärder. För att ska vara rätt krävs att myndigheten har långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. För att full effekt ska uppnås för anslagsökningen till krävs enligt motionärerna att ett flertal myndigheter inom rättsväsendet får mer resurser. Tillskottet till ska ge myndigheten möjlighet att hantera den ökade belastningen som, förutom ökade resurser till , är en följd av mer komplicerad brottslighet och stora förundersökningar. behöver därför anställa mer personal. I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del samt yrkande 2 föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Satsningarna på är viktiga, men hela rättskedjan behöver enligt motionärerna stärkas. Tillskottet till ska rusta myndigheten för att kunna hantera alltmer komplexa brottsutredningar, en växande befolkning, grövre brott och mer omfångsrika förundersökningar. I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:3 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att behöver ökade resurser för att möta det ökande ärendeflöde som blir följden av satsningarna på . Vidare förutses att det svenska rättsväsendet kommer att behöva hantera fler komplicerade ärenden med internationell anknytning. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:4 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 hade en anslagskredit om utnyttjats. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:4 ökas med i förhållande till regeringens förslag. För att full effekt ska uppnås för anslagsökningen till krävs enligt motionärerna att ett flertal myndigheter inom rättsväsendet får mer resurser, bl.a. . I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:4 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen beror på motionärernas förslag om att pris- och löneomräkningen ska justeras ned . Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:5 Domstolar sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 1:5 Domstolar. Anslaget får användas för utgifter avseende de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , , samt verksamhet. Vidare får anslaget användas för utgifter avseende den regionala avdelningen vid den enhetliga patentdomstolen. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att den anslagsnivå som regeringen föreslår väsentligen motsvarar den fastställda nivån . I propositionen redogör regeringen för ett antal förändringar av anslaget som regeringen bedömt vara nödvändiga. En viss ökad målstillströmning för domstolarna förväntas till följd av att rätten att överklaga de särskilda befogenheterna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga har utökats (prop. 2017/18:169, bet. 2017/18:SoU30, rskr. 2017/18:307). Anslaget föreslås därför ökas med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Även beslut om nya skatteregler för företagssektorn (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398) förväntas medföra en ökning av antalet mål i domstolarna. Anslaget ökas därför med , dock först . I budgetpropositionen minskades anslaget engångsvis med för att bidra till finansieringen av en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd och med för att bidra till finansieringen av insolvensregister enligt EU-förordningen om insolvensförfaranden. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att anslaget 2020 ökas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2018/19:2936 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 9 föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att satsningarna på fler poliser och åklagare kommer att öka måltillströmningen i betydande omfattning vilket ställer krav på förstärkta resurser. Tillskottet ska användas till bl.a. moderna it-lösningar och ökad säkerhet i domstolarna. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet är enligt motionärerna nödvändigt för att möta ett ökande flöde av inkomna mål vid domstolarna och mot bakgrund av övriga satsningar på rättsväsendet kan utvecklingen förväntas öka ännu mer. I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del samt yrkande 3 föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Satsningarna på är viktiga, men hela rättskedjan behöver enligt motionärerna stärkas. Tillskottet till Domstolar ska täcka upp ökad måltillströmning och möjliggöra förbättrad säkerhet i form av fasta säkerhetskontroller i allt fler domstolar. Dessutom vill motionärerna att det ska finnas domstolar på fler platser i än det gör . I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:5 Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att domstolarna kommer att behöva möta ett ökande ärendeinflöde i takt med att fler brott kan utredas och lagföras. Motionärerna vill dessutom att rekryteringen av nämndemän i första instans breddas, så att fler nämndemän har annan bakgrund än partipolitisk och att nämndemännen i hovrätt och kammarrätt successivt ska avvecklas. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:6 Kriminalvården sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 8 till anslaget 1:6 Kriminalvården. Anslaget får användas för Kriminalvårdens förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för utgifter för övervakningsnämnderna, övervakare, biträdande övervakare, förtroendemän och statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att den anslagsnivå som regeringen föreslår väsentligen motsvarar den fastställda nivån . Som en följd av de principer som har tillämpats i denna proposition genomförs inte de beräknade ökningar och minskningar av anslagsnivån som har redovisats. Det tidigare beräknade tillskottet på till Kriminalvården för ett fortsatt utvecklat arbete med återfallsförebyggande insatser samt ytterligare åtgärder för att minska isolering i häkte uteblir. Den sänkta anslagsnivån, mot bakgrund av en lägre beläggningsnivå, kvarstår och ökas därmed inte anslaget i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. Ändringar i lagen om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall börjar gälla . Ändringarna innebär bl.a. att berörda förvaltningsmyndigheter ska genomföra tillsyn av den egna verksamheten som berörs av lagen. För att finansiera denna uppgift hos föreslås en ökning av anslaget med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. I kommittémotion 2018/19:2936 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 10 föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att satsningarna på polis, åklagare och domstolar kommer att leda till att fler brott upp och kan därför fler väntas bli frihetsberövade och fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Även föreslagna kriminalpolitiska skärpningar kommer att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården med ökad beläggning på både häkten och anstalt. Därutöver anför motionärerna att det behöver vidtas åtgärder för att korta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet. Fler nödvändiga åtgärder är bl.a. att säkerställa att permissioner genomförs utan ytterligare avvikelser och rymningar och att Kriminalvården ska få ett större ansvar för de unga lagöverträdare som har begått allvarliga brott eller som agerar i kriminella miljöer. I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna kommer föreslagna straffskärpningar samt satsningarna på en mer effektiv poliskår leda till att fler människor kommer att spendera tid på anstalt eller häkten. Tillskottet är därför nödvändigt för att kunna öppna stängda anstalter samt för att kunna bygga ut kapaciteten på befintliga anstalter. I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att det enligt Kriminalvårdens egen bedömning kommer att krävas en ökning till minst 5 000 anstaltsplatser och 2 400 häktesplatser till 2025. Tillskottet ska därför användas för att möta behovet av ökade antal platser men även till att möjliggöra en bra miljö i Kriminalvården, vilket är en förutsättning för rehabilitering av de intagna. I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna pekar på att Kriminalvården har påtagliga kapacitetsbrister som myndigheten behöver ges bättre förutsättningar att hjälpa den dömde att bryta med en kriminell livsstil. Tillskottet ska användas till behandlingsprogram samt bättre möjligheter att lära sig ett yrke eller läsa in grundskole- eller gymnasiekompetens i fängelset. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:7 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 . Anslaget får användas för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:7 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska användas till att utöka statistiken gällande invandrarrelaterad brottslighet och till att uppfylla myndighetens önskan i budgetunderlaget. Även i kommittémotion 2018/19:135 av m.fl. (SD) framställs ett liknande yrkande. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:8 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:8 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Som har angetts ovan vill motionärerna stärka polisens utredningsverksamhet. För att polisen ska ha en effektiv utredningsverksamhet är det enligt motionärerna av stor vikt att stödfunktionerna fungerar, däribland snabb tillgång till analyser inom rättsmedicin. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:9 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:10 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att den anslagsnivå som regeringen föreslår väsentligen motsvarar den fastställda nivån . I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att regeringen föreslår att anslaget minskas med till följd av att finansieringen av en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd upphör. I kommittémotion 2018/19:2936 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del samt yrkande 11 föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna begär vidare att nivåerna på den kränkningsersättning som ett brottsoffer har rätt till fördubblas (yrkande 12). Det är alltjämt gärningsmannen som ska betala kränkningsersättning som en del av skadestånd på grund av brott, men reformen kommer även att medföra ökade kostnader för brottsskadeersättning. Reformen kräver lagändringar och enligt motionärerna bör dessa kunna vara på plats . bör dock påbörja arbetet med att genomföra reformen. Det är för detta arbete som anslaget föreslås ökas med . I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget föreslås användas för att stödja brottsofferjourer runt om i landet. I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Avsikten är att ska fördela dessa medel direkt till de lokala brottsofferjourerna. Motionärerna vill genom anslagsökningen stärka brottsofferjourernas arbete som utförs med ideella resurser och knappa medel. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till Ersättning för skador på grund av brott (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Anslaget får användas för utgifter för ersättningar för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2018/19:2359 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag.