bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Hänsyn till närhet, lokalkännedom samt tillgång till lokala och regionala nätverk borde i högre grad än vad som är fallet ha betydelse vid valet av investeringsobjekt i en riskkapitalverksamhet. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3788 (C) i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riskkapital, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2017/18:545 av (SD), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:1951 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 2, 2017/18:3161 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3274 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 11, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 2. För ett dynamiskt näringsliv är en väl fungerande kapitalförsörjning av avgörande betydelse. Kapitalförsörjningen är ofta ett stort problem för småföretagare, inte minst vid nystart av företag. Småföretag på landsbygden möter enligt undersökningar två särskilda problem när de behöver skaffa kredit. Det ena är att fasta objekt, som fastigheter, har så låga värden att det är svårt att belåna dem för annan verksamhet. Det andra är att ju längre från kreditgivare småföretagaren befinner sig, desto svårare är det att skaffa kredit. Därför anser jag att regeringen behöver se till att de statliga aktörerna blir bättre än på att redovisa sina investeringars geografiska spridning, dvs. visa om deras investeringar sker främst i städerna eller på landsbygden. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:2941 (V) i den berörda delen. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riskkapital, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 11 samt 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:545 av (SD), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:1951 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 2, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3161 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3274 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 8. Många saknar de medel som krävs för att kunna starta ett företag. Jag förordar därför en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns för privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling. Syftet med en sådan översyn är att underlätta för att kapital investeras eller reinvesteras på landsbygden. Vad gäller idéburna verksamheter vill jag framföra att de generellt sett har det svårare med kapitalförsörjning, eftersom de vanligtvis bedrivs som ideella eller ekonomiska föreningar, kooperativa företag eller i stiftelseform. Den ideella sektorns och de sociala företagens tillgång till kapital för både etablering och utveckling är inte tillräcklig och behöver förstärkas. Att skapa möjligheter att få tillgång till kapital oavsett associationsform är enligt min åsikt viktigt för att uppnå mångfald i näringslivet. Det är väsentligt för utvecklingen, inte minst inom vård och omsorg i hela landet, att även kooperativ och stiftelser kan få hjälp att investera i fastigheter, inventarier m.m. För att råda bot på investeringsproblemen anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3747 (KD) att kreditföreningar och mikrofonder bör främjas för ett hållbart företagande inom den sociala ekonomin samt att statens riskkapital i än högre grad än vad som är fallet ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. I likhet med vad som anförs i nyssnämnda motion anser jag dessutom att det är viktigt att främja nya finansieringsmodeller exempelvis genom gräsrotsfinansiering (även benämnt crowdfunding). Regeringens utredning om gräsrotsfinansiering (dir. 2016:70) ska analysera vilka regler som är tillämpliga på andels- och lånebaserad gräsrotsfinansiering, deltagarnas och plattformarnas roll, funktion och incitamentsstruktur och i förekommande fall utarbeta nödvändiga lagförslag. Jag anser att utredningen även borde belysa och ta hänsyn till hur gräsrotsfinansiering regleras i andra länder, eftersom kapitalförsörjning och investeringar sker över landsgränserna. Avslutningsvis vill jag instämma i vad som anförs i motion 2017/18:3791 (KD) om vikten av att det finns långsiktiga spelregler för det statliga riskkapitalet. Stabila förutsättningar stimulerar också privat riskkapital att våga investera i nystartade innovativa företag, inte minst inom de gröna näringarna. Sammanfattningsvis tillstyrker jag motionerna 2017/18:3747 (KD) och 2017/18:3791 (KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Mål för handläggningstider, punkt 11 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Vi anser att det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv då jobb skapas av företag som växer och anställer. En viktig förutsättning för att företag ska kunna fortsätta växa och anställa är att det inte finns fler regler än nödvändigt och att de regler som finns är förutsägbara och tydliga. Det är också av största vikt att myndigheter intar ett kundperspektiv och håller en god service till företagen. Av den anledningen vill vi att regeringen undersöker möjligheten att alla myndigheter ska sätta mål för de vanligast förekommande handläggningstiderna och löpande redovisa måluppfyllnaden på sin hemsida. Det är vår övertygelse att detta skulle underlätta för företagen, och dessutom att målen kommer att pressa myndigheterna att hålla en god service. bör enligt vår mening ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:921 (SD) och 2017/18:3408 (M) i berörda delar. Tydliga tidsgränser för handläggningstider, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. Regeringen har aviserat att förenklingsarbetet kommer att inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenliga regler, där det ena målet för bättre service är att handläggningstider ska kortas. Enligt vår uppfattning har regeringen satt tydliga mål och vidtagit en rad åtgärder för att minska handläggningstiderna för företagen. Regeringen har bl.a. gett flera myndigheter i uppgift att följa upp och arbeta gentemot målen för förenklingsarbetet i syfte att bl.a. minska handläggningstiderna och gett i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om myndigheters handläggningsprocesser med konkreta förslag på hur handläggningstider kan minskas. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Vi anser att tydliga tidsgränser kan hjälpa företagen att få en överblick över hur deras ärende maximalt kommer att ta vilket underlättar för företagen att planera sina verksamheter. Vi menar dock att det finns en risk för att allt för rigida tidsgränser kan leda till suboptimering i ärendehanteringen och vill därför lyfta fram att det finns andra sätt att minska handläggningstider, t.ex. genom att minska den genomsnittliga handläggningstiden. Vi ser mot bakgrund av tidigare tillkännagivande och de pågående insatserna inte att det finns något skäl för att göra ett nytt tillkännagivande till regeringen om tydliga tidsgränser för handläggningstider så som förespråkas i de aktuella motionerna. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker vi motionerna 2017/18:900 (SD), 2017/18:3212 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M). Förenklat uppgiftslämnande, punkt 13 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Jobb skapas av företag som växer och anställer. Under alliansregeringen togs flera viktiga steg för att göra till ett bättre land för företag och företagsamma personer; bl.a. blev det både billigare och enklare att driva företag. Vi anser att reformerna har gett resultat. Den positiva utvecklingen bröts dock . Det är nu angeläget att utvecklingen vänds så att fler väljer att starta och driva företag. Vår slutsats är att behöver genomföra fler reformer som gör det enklare för företag att växa och anställa. ”En dörr in” är en plattform där företagare bara lämnar uppgifter en gång på en plats och där uppgifterna sedan slussas till aktuell myndighet. Vi menar att ett sådant förenklat uppgiftslämnande påtagligt skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Vi anser därför, i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3420 (M, C, L, KD), att regeringen bör införa en garanti för företag så att de bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheter och se till att ”en dörr in” kommer på plats på berörda myndigheter. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motionerna 2017/18:3212 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) i här berörda delar. placering, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkande 1. För svenska företag medför regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Det är därför av största vikt att man eftersträvar förenklingar och tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Detta kräver i sin tur ett aktivt arbete och styrning från regeringens sida, möjlighet till ansvarsutkrävande samt kompetens, relevanta analysverktyg och beräkningsmodeller för att regelgivare ska kunna genomföra bra konsekvensutredningar. är en organisation inom . Vi ser ett värde i att stärka kompetens och mandat. Vi anser i enlighet med vad som föreslås i motion 2017/18:921 (SD) att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att flytta från till Statsrådsberedningen. Detta skulle ge en större tyngd och inflytande och möjlighet att komma in tidigare i processen när nya regler tas fram. Därmed blir motion 2017/18:921 (SD) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Utredning om placering och uppdrag, punkt 15 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. yttrar sig över kvaliteten på regeringens och andra myndigheters konsekvensutredningar som görs i anslutning till förslag om nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företag. är ett särskilt beslutsorgan inom . I framkommer det att en majoritet av de konsekvensutredningar som lämnade till rådet för granskning inte höll måttet. Av de 43 konsekvensanalyser som skickade till uppfyllde inte kraven. stod för ungefär hälften av konsekvensanalyser varav endast 2 godkändes. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) att regeringen bör utreda organisatoriska placering och uppdrag. Vidare anser vi att en sådan utredning bör se över hur roll kan stärkas. Till dess att utredningen är klar bör regeringen tillse att får tillräckliga, oberoende och egna resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Med det ovan anförda föreslår vi att bifaller motionerna 2017/18:3408 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3723 (C, M, L, KD) i här aktuella delar. Därmed tillstyrks samtliga motionsyrkanden i berörda delar. Övrigt om , punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del och 2017/18:1487 av och (båda C) yrkande 3, 2017/18:1615 av (M), 2017/18:2059 av (SD) yrkande 2, 2017/18:3244 av (M) och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 31. För att kunna möta framtidens utmaningar behövs en ambitiös företagspolitik som gynnar företag och entreprenörer. Ett stort hinder, särskilt för småföretag, är regelkrångel och byråkrati. Regelkrånglet utgör både en kostnad för företagare och medför tidskrävande administration vilket försvårar för företag att starta och växa. Vi kan konstatera att ungefär hälften av samtliga konsekvensutredningar som granskade 2016 godkändes. Nya regler och lagar som införs bör alltid vägas mot dess konsekvenser. Om ska kunna ta ställning till nya lagar och regler behövs gedigna konsekvensanalyser. Vi anser att bör stärkas i sin roll så att färre undermåliga konsekvensutredningar ligger till grund för beslut. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3416 (M) vill vi därför att regeringen ser över hur kan stärkas i sitt arbete. Vidare anser vi att mandat bör breddas så att i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag och inte enbart företagens administrativa kostnader. Vi anser att bör ställa sig bakom det ovan anförda och tillkänna det för regeringen. Därmed blir motionerna 2017/18:3408 (M) och 2017/18:3416 (M) tillgodosedda i de berörda delarna och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om , punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2017/18:1487 av och (båda C) yrkande 3, 2017/18:1615 av (M), 2017/18:2059 av (SD) yrkande 2, 2017/18:3244 av (M), 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 4 i denna del. Goda villkor för företagande är viktigt då det är de små företagen som skapar de flesta jobben. Många småföretagare önskar enklare och tydligare regler och lagar. som inrättades 2008 är ett led i regeringens arbete med regelförenkling för företag. 2015 bedömde att det endast var av samtliga granskade utredningar som uppfyllde förordningskraven för konsekvensutredningar. Vidare visade det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar särskilt stora brister i analyserna av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden. konstaterade att dessa aspekter är av stor betydelse för företagens förutsättningar att arbeta och växa. Jag anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3747 (KD) att uppgift och ställning ska stärkas genom att det blir obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga lagar och regler blir så ändamålsenliga som möjligt. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkänna ge det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3747 (KD) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Information till om regelförenklingsarbetet, punkt 17 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. skattesystem upplevs av många som komplicerat. För att upprätthålla förtroendet för skattesystemet menar vi att det är avgörande att kontinuerligt arbeta med att förenkla för skattebetalarna. har i sin rapport om att hantera ett komplicerat skattesystem redogjort för sin granskning av hur och regeringen arbetar för att hantera den komplexitet i skattesystemet som berör företagen. slår fast att regeringens regelförenklingsarbete sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta är av begränsad omfattning. riktade därför ett tillkännagivande till regeringen om att regelförenklingsarbetet går för långsamt och är av för begränsad omfattning, varför regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa (bet. 2016/17:SkU27). Vi fäster fortsatt stor vikt vid att regelförenklingsarbetet ska skyndas på och vill därför i linje med vad som anförs i motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen före mandatperiodens utgång informerar om vad regeringen avser att göra för att öka takten i regelförenklingsarbetet. Motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) tillstyrks därmed i berörd del. Åtgärder för regelförenklingsarbetet, punkt 18 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 5, båda i denna del. En viktig förutsättning för att företag ska kunna fortsätta växa och anställa är att det inte finns fler regler än nödvändigt och att de som finns är förutsägbara och tydliga. Vi anser att regeringen ska redovisa nya regler samt konsekvenserna av dessa för företagare i en årlig skrivelse till . Förutom utvecklingen av företagens administrativa kostnader ska skrivelsen också innehålla en utvärdering av om nya och förändrade lagars syfte uppfylls. har inte alla myndigheter som kommer i kontakt med företag formella uppdrag att jobba med regelförenkling. Vi menar därför att fler myndigheter bör få uttryckliga direktiv att jobba med regelförenklingsfrågor. Vidare ser vi att det inte är ovanligt att kommuner fakturerar företag för tillsynsavgifter utan att utföra någon tillsyn. Företagaren förväntar sig att myndigheter utför den tillsyn de tar betalt för och därför upplever många företag att det är orimligt att de ska betala för tillsyn som inte utförs. Vi anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3408 (M) i berörda delar. Konsekvensutredningar, punkt 19 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1014 av (M), 2017/18:1022 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1487 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2059 av (SD) yrkande 3 och 2017/18:2155 av (S) yrkande 1. Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i vårt land står sig gentemot andra länder. En företagare i har ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. Varje missad kontakt och felaktig blankett kan få stora konsekvenser. Handläggningstider och pappersarbete innebär tid som inte kan användas till att realisera den affärsidé som ligger till grund för företaget. uppdrag är sedan bildandet att granska och yttra sig över kvaliteten på regeringens och andra myndigheters konsekvensutredningar som görs i anslutning till förslag om nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företag. publicerar en sammanställning av de konsekvensutredningar som granskats. I senaste rapport framkommer det att en majoritet av utredningarna inte håller måttet. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) att flera åtgärder bör vidtas för att säkerställa kvaliteteten i konsekvensanalyser; bl.a. bör regeringen ge i uppdrag att intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra de kunskapsmässiga förutsättningarna för att upprätta konsekvensutredningar som håller god kvalitet. Hur EU-regler genomförs får direkta följder på konkurrenskraft gentemot våra europeiska grannar. Därför bör alltid miniminivåer anges inför genomförande av direktiv. Det bör också införas krav på tydligare redovisning i konsekvensutredningar i samband med genomförande av EU-lagstiftning. Konsekvensutredningarna bör innehålla en beskrivning av det för företagen minst ingripande sättet att genomföra rättsakten. I de fall miniminivån överskrids bör konsekvensutredningen innehålla en motivering till varför. Regeringen bör också ge myndigheter i uppdrag att i sin verksamhet och vid normgivning beakta åtgärdernas påverkan på svenskt näringslivs konkurrenskraft. För att uppnå högre kvalitet på konsekvensutredningar anser vi även att regeringen bör stärka styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete. Med det ovan anförda tillstyrks motionerna 2017/18:3212 (M), 2017/18:3408 (M) och 2017/18:3723 (C, M, L, KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Konsekvensutredningar, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:1014 av (M), 2017/18:1022 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1487 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2059 av (SD) yrkande 3, 2017/18:2155 av (S) yrkande 1, 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3. Lagar och regler är nödvändigt för ett civiliserat samhälle, men vi menar att det också är viktigt att se att regler och byråkrati per definition verkar begränsande. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader drabbar i förlängningen hela samhället samt hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att vi eftersträvar förenklingar, tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Frågan om en s.k. stoppfunktion för har framförts i olika sammanhang och även av självt. En stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt.