bet · H501UbU17 · 2018-04-27 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att enligt årets regleringsbrev ska vidareutveckla denna process och också fördela medel utifrån identifierade prioriteringar. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:862 (S), 2017/18:1267 (M), 2017/18:1856 (S), 2017/18:2038 (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 (S), 2017/18:3750 (KD) yrkande 75 och 2017/18:3853 (MP, S). I fråga om skolforskning vill utskottet särskilt uppmärksamma att det pågår en försöksverksamhet om former för samverkan kring praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten. Vidare har en särskild utredning lämnat förslag om utveckling på området. Utredningen har remitterats och utskottet vill inte föregripa beredningen. Utskottet ser inte anledning att föreslå någon ytterligare åtgärd och avstyrker därför motion 2017/18:2613 (M) yrkande 3. När det gäller yrkanden om rymdfrågor kan utskottet konstatera att regeringen avser att lämna en rymdstrategi till . Utskottet anser att beredningen av den aviserade rymdstrategin inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:29 (L), 2017/18:2955 (M), 2017/18:3356 (M) yrkande 11 och 2017/18:3827 (KD) yrkande 42. Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktad fördelning av forskningsanslag med hänsyn till genusaspekter och jämställdhet samt om särskilda forskningsområden och forskningscentrum. Jämför reservation 16 (SD), 17 (C), 18 (V), 19 (M), 20 (SD), 21 (L) och 22 (KD). I motion 2017/18:387 av (M) anges att statens stöd till genusforskning bör avskaffas. Relevanta genusfrågor bör hanteras som en del i övrig forskning, enligt motionären. I kommittémotion 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 8 understryks att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ta sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 19 efterfrågas en jämställd fördelning av forskningsmedel. En plan för att uppnå detta bör upprättas, enligt motionärerna. I kommittémotion 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att regeringen utreder om det är möjligt att införa ett mål om att inte mer än hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska gå till manliga forskare. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. I kommittémotion 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås ett nordiskt center för digitalisering på skolområdet. Genom ett sådant skulle länderna kunna ansvara för forskning på området och bättre kunna sprida framgångsrika metoder. I motion 2017/18:203 av (M) vill motionären se över möjligheterna att instifta ett nationellt för s.k. deep brain stimulation (DBS) vid . I motion 2017/18:1943 av (M) föreslås att ett oberoende forskningsprojekt initieras för en eller flera institutioner om DDR-regimens relationer med fram till . I kommittémotion 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs en utredning om att utveckla forskningscentret /CeSam vid och i förlängningen inrätta ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum. I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslår man att ett Nobelstipendium inrättas i syfte att öka attraktivitet som forskningsnation. I motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5 framhålls behovet av forskning kring förutsättningar för sammanhållning och gemenskap i hela landet. I kommittémotion 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 framhålls behovet av ett kraftfullt forsknings- och innovationsarbete inom va-sektorn. I motion 2017/18:684 av (S) föreslås att ett pris till minne inrättas. I motion 2017/18:1827 av och (båda S) uppmärksammas möjligheten att ge Äspölaboratoriet en roll i nationella forskningsinfrastruktur. I motion 2017/18:2112 av m.fl. (MP) föreslås att ett fredsinstitut på upprättas. I motion 2017/18:1506 av (-) yrkande 1 förespråkas ett forskningscentrum om komplementär och alternativ medicin (). I yrkande 2 framförs att ett sådant centrum bör ha till uppgift att registrera alternativa behandlingsformer. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete och jämställdhet i forskningen I forskningspropositionen angav regeringen att köns- och genusperspektiv ytterligare behöver integreras i forskningens innehåll för att stimulera framväxten av den bästa forskningen. Med anledning av detta aviserade regeringen en förändrad utformning av forskningsrådens instruktioner. Vidare aviserade regeringen ett uppdrag till att i samråd med Forte, Formas och utreda vilka metoder forskningsfinansiärerna bör använda för att, när så är relevant, främja att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i forskningens innehåll. Regeringen angav vidare i forskningspropositionen att det är viktigt att lärosätena följer upp fördelningen av forskningsanslagen ur ett jämställdhetsperspektiv, speciellt då anslagen avses öka. Regeringen aviserade att det i lärosätenas befintliga uppdrag om jämställdhetsintegrering skulle lyftas fram vikten av jämställd fördelning av forskningsmedel. Förändringar i myndigheternas instruktioner och uppdrag i regleringsbrev har därefter skett. I forskningspropositionen föreslogs vidare en särskild satsning på forskning med ett tydligt jämlikhets- och jämställdshetsperspektiv. Medel till för satsningen avsattes i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. Fördelning av medel till forskning ska göras på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Det framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. De forskningsfinansierade myndigheterna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budgetpropositionerna innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Forskningsfinansiärer och lärosätena kan själva avgöra om en särskild organisation och struktur, t.ex. att inrätta särskilda centrum, för sina forskningssatsningar. Regeringen beslutar om ansvarsfördelning mellan myndigheter, inklusive vilken myndighet som ska ha ett eventuellt samordningsansvar för en särskild fråga. och jämställdhet i forskningen I samband med behandlingen av forskningspropositionen 2016 instämde utskottet i synen att köns- och genusperspektivet i forskningen måste vara integrerat och närvarande i forskningens innehåll. Utskottet var också positivt till regeringens föreslagna satsning om stöd till forskning för jämlika villkor, och har därefter beslutat om anslag till som hanterar denna satsning. Utskottet kan också konstatera att regeringen har uttalat att både forskningsfinansiärer och lärosäten har fått fördjupade uppdrag att fokusera på frågor om jämställdhetsperspektivet, t.ex. vid fördelning av forskningsanslag. Sammanfattningsvis anser utskottet att det utifrån det som anförts ovan inte finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:387 (M), 2017/18:909 (SD) yrkande 8, 2017/18:3597 (V) yrkande 2 och 2017/18:3789 (C) yrkande 19. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. I likhet med tidigare behandling av liknande yrkanden (t.ex. bet. 2016/17:UbU12) vill utskottet påpeka att forskningssatsningar på mindre, avgränsade områden inte är en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att utifrån konkurrens besluta om finansiering av forskning. Lärosätena hanterar och beslutar om sina egna forskningsanslag. När det gäller yrkanden om särskild organisation och struktur, t.ex. att inrätta särskilda centrum för forskningssatsningar, vill utskottet uppmärksamma att sådana frågor huvudsakligen avgörs av forskningsfinansiärer och lärosäten. När det gäller att inrätta särskilda stipendier och priser är detta inte heller en fråga för att besluta. Utskottet finner sammantaget inte någon anledning att föreslå att gör något ställningstagande med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2017/18:203 (M), 2017/18:474 (L) yrkande 7, 2017/18:684 (S), 2017/18:1506 (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1732 (SD) yrkande 1, 2017/18:1827 (S), 2017/18:1943 (M), 2017/18:2112 (MP), 2017/18:3358 (M) yrkande 2, 2017/18:3429 (KD) yrkande 11 och 2017/18:3741 (KD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningsinfrastruktur och innovationer. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD), 25 (M) och 26 (L). I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 6 framförs att bör vara en s.k. forskningshubb. Motionärerna menar att det bör utformas en strategi för hur svensk forskningsinfrastruktur kan nyttiggöras och utvecklas. I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs att , tillsammans med berörda lärosäten, ges i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad det skulle innebära att öka tillgängligheten till forskningsinfrastruktur. I motion 2017/18:2003 av (M) yrkade 1 efterfrågas en plan för hur kan bidra till det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift . I motion 2017/18:2459 av (M) föreslås en forsknings- och skolreaktor vid . I motion 2017/18:3228 av (M) efterfrågas möjligheten att ge tillstånd för att bygga testreaktorn vid . I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft i . Liknande förslag lämnas i kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 6 och i kommittémotion 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 5. I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 9 framförs att bör delta i det internationella arbetet tillsammans med andra kärnkraftsnationer och därför bör ansluta sig till (). I kommittémotion 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att man ser över det s.k. lärarundantaget och stärker innovationskontorens uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosätena. I yrkande 3 föreslås att innovationskontorens förstärkta uppgift anges i aktuella regleringsbrev. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 7 framhålls att har en viktig roll att spela i att utveckla framtidens kommunikationer och transporter. I motion 2017/18:151 av (L) yrkande 5 betonas betydelsen av forskningssamverkan mellan industri och högskola eller universitet för utvecklingen av regioner och branscher. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I budgetpropositionen angav regeringen att befintlig forskningsinfrastruktur i högre grad bör tillgängliggöras för forskare från näringsliv, offentlig sektor och från andra länder för att uppnå en ökad utväxling. Regeringen föreslog därför en satsning på till för att öka nyttjandet. beslutade enligt regeringens förslag. VR har i uppdrag, i samverkan med , att fördela medel för att verka för att svenska forskare i högre grad medverkar i uppbyggnad och utveckling av forskningsinfrastruktur och att forskningsinfrastrukturer i ökad omfattning tillgängliggörs och nyttjas. Rådet för forskningens infrastrukturer (RFI) vid verkar för att infrastruktur för svensk forskning av högsta vetenskapliga kvalitet byggs upp och används. RFI utlyser och bereder ansökningar, deltar i internationella samarbetsorganisationer samt arbetar med uppföljning, utvärdering och strategiskt arbete. Representanter för och diskuterar återkommande frågor om ansvar och samverkan kring infrastrukturfrågor med lärosätenas referensgrupp för infrastruktur (URFI). I forskningspropositionen angav regeringen att den avsåg att se över frågan om det är möjligt för lärosäten att ta ut vissa avgifter för att använda forskningsinfrastruktur. Bakgrunden är att konstruktion och drift av forskningsinfrastrukturer ofta täcks av bidrag från offentliga och privata forskningsfinansiärer. De lärosäten som är värdar för forskningsinfrastrukturer tillhandahåller utrustningen men även personal, kompetens och kringmaterial som behövs för att använda den. Sammantaget kan det vara kostsamt att tillhandahålla dessa tjänster. I de fall myndigheter och organisationer är värdar för forskningsinfrastruktur kan dessa behöva få stöd i hur avgifter kan tas ut, angav regeringen. Ansvarig minister svarade på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:269) om vilka åtgärder som vidtagits för att lärosäten ska kunna ta ut avgifter från externa aktörer som använder deras forskningsinfrastruktur. Ministern angav att har inlett en dialog med lärosätena för att diskutera de hinder som finns i frågan och eventuella lösningar. Eftersom frågan är komplex är det inte uteslutet att det behövs ett särskilt uppdrag eller en utredning för att hitta en långsiktig lösning för hur lärosätena ska hantera kostnaderna för forskningsinfrastruktur, enligt ministern. har haft ett antal forskningsreaktorer, men är samtliga tagna ur drift. Rektorerna för , och lämnade in en skrivelse till om förutsättningarna för att uppföra en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (Gen IV). Skrivelsen från rektorerna överlämnades från () till och () med en begäran om synpunkter på och bedömning av vetenskaplig kvalitet och förutsättningar för förslaget. lämnade ett yttrande och anförde i detta bl.a. att förslaget var prematurt, i synnerhet med tanke på den stora investeringskostnaden. KVA anförde i sitt yttrande bl.a. att behöver kärnteknisk forskning men att den bör bedrivas inom ramen för europeiska samarbeten och inte genom att man uppför en experimentreaktor i . Enligt uppgift från () är ärendet med anledning av lärosätesrektorernas skrivelse om uppförandet av en forskningsanläggning för forskning inom fjärde generationens kärnkraftsteknik (ELECTRA-FCC) avskrivet. Den nuvarande regeringen har inrättat ett innovationsråd med uppgift att utveckla som innovationsnation och stärka konkurrenskraft. Statsministern är ordförande i rådet som består av fem ministrar och tio rådgivande ledamöter från näringslivet och forskarvärlden. De 13 innovationskontor som finns vid lärosätena ska verka för att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap inkluderar bl.a. kommersialisering, sociala innovationer och socialt entreprenörskap, hantering av immateriella rättigheter och samverkan av olika slag. Medel till innovationskontoren fördelas från anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Beräkningen av medel utgår från bestämmelser i förordning (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovationskontor och högskolor. De elva holdingbolag som finns vid lärosätena är statligt helägda bolag som förvaltas av universiteten. Holdingbolagen har till syfte att äga, förvalta och sälja aktier i hel- eller delägda bolag vars uppgift är att bedriva forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) för kommersiell exploatering. De lärosätesanknutna holdingbolagen verkar i ett mycket tidigt investeringsskede, tidigare än andra statliga finansieringsaktörer. I dessa tidiga skeden är investeringsrisken hög, vilket innebär att det i stort sett saknas privat riskkapital. I holdingbolagens uppdrag så som det är fastställt av ligger krav på marknadsmässig avkastning. För har bemyndigat regeringen att under anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag som är knutna till för finansiering av medel till s.k. idébanker. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar att införa en struktur och en process för att hantera sådana resultat. Forskningsinfrastruktur är en viktig förutsättning för att stödja forskning och innovation. I samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen 2016 var utskottet positivt till att regeringen uttalade att det är viktigt att sträva efter att bredda användningen av befintlig infrastruktur så att aktörer från näringsliv och offentlig sektor därigenom bereds möjlighet att bedriva forskning och utveckling med hjälp av forskningsinfrastrukturen. Utskottet uttalade att det är viktigt att den forskningsinfrastruktur som finns och som byggs upp används på ett effektivt sätt. Därför var det positivt att regeringen vidtog åtgärder för att ytterligare stärka tillgängligheten till de stora satsningarna på infrastruktur. I samband med behandlingen av budgetpropositionen har också beslutat i enlighet med regeringens förslag att forskningsinfrastruktur i högre grad bör göras tillgänglig för forskare från näringsliv, offentlig sektor och från andra länder för att uppnå en ökad utväxling. Utskottet vill uppmärksamma att har i uppdrag att, i samverkan med , ge stöd för att forskningsstrukturer i ökad omfattning görs tillgängliga och nyttjas och att VR har fått ökade medel för att öka nyttjandet. Utskottet anser vidare att det är positivt att regeringen avser att se över frågan om avgifter vid användning av forskningsinfrastruktur. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av yrkanden om forskningsinfrastruktur. Därmed avstyrks motion 2017/18:3356 (M) yrkandena 6 och 7. I likhet med tidigare behandling (senast bet. 2016/17:UbU12) ser utskottet inte någon anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om att utreda eller på andra sätt verka för att bygga en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2520 (SD) yrkande 6, 2017/18:899 (SD) yrkandena 8 och 9, 2017/18:909 (SD) yrkande 5, 2017/18:2003 (M) yrkande 1, 2017/18:2459 (M) och 2017/18:3228 (M). Utskottet menar att det krävs samverkan mellan lärosäten, näringsliv och övrig offentlig sektor för att ska kunna fortsätta att vara en stark forsknings- och innovationsnation. Lärosätena har en viktig roll att spela i arbetet med att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap, bl.a. genom de innovationskontor och holdingbolag som finns knutna till lärosätena. Vid behandlingen av budgetpropositionen 2018 bemyndigade regeringen att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag som är knutna till universitet för finansiering av medel till s.k. idébanker. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om innovationsstärkande insatser. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:151 (L) yrkande 5, 2017/18:3417 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3462 (L) yrkande 7. Utbildnings- och forskningspolitiken, punkt 1 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 6. behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att behålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. Det övergripande målet för högre utbildnings-, forsknings- och innovationspolitik bör därför vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Vi anser vidare att forskningsprogram ska anpassas till EU:s och bli sjuåriga. Detta ger en möjlighet att optimera och koordinera svenska forskningssatsningar med satsningar inom EU. Vi menar att det finns fördelar med en viss samordning mellan forskningsprogram inom EU då resurser och kompetens kan utnyttjas bättre. Även om långsiktighet är av stort värde måste det vägas mot den konstanta utveckling som ändrar förutsättningarna för forskning och innovation. Forskningsfinansiering, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:1307 av (M) och 2017/18:1313 av (KD) yrkandena 1 och 2. Forskning av hög kvalitet är avgörande för att ska vara konkurrenskraftigt internationellt. Vi anser därför att antalet forskningsfinansiärer behöver konsolideras. Det innebär färre men större forskningsprogram som möjliggör mer omfattande finansiering till ett mindre antal prioriterade projekt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. andel av beviljade EU-medel för forskning, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5. Lärosätenas förmåga att ansöka om och få externa medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram har försämrats. Statistiken visar dessvärre också att svenska forskare inte når upp till tidigare nivåer då det gäller Europeiska forskningsrådets anslag (ERC-anslaget), som beviljar bidrag till enskilda forskare baserat på deras grad av vetenskaplig excellens. Det är en oroväckande utveckling som måste brytas, därför krävs ett strategiskt arbete och tydliga och mätbara mål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram. Inriktning på EU:s forskningsprogram, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det bör tas fram en handlingsplan för att tidigt kunna påverka kommande ramprogram inom EU. Syftet ska vara att i högre grad påverka inriktningen på EU:s forskningsprogram och ta hem mer resurser för forskning, innovation och infrastruktur. Regeringen bör ta fram en handlingsplan enligt vad som anförts ovan. Inriktning på EU:s forskningsprogram, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 4. Enligt vår mening måste internationell konkurrenskraft baseras på att vässa våra forskningsmässiga spjutspetsar och inte på att alla regioner lyfts till en medioker nivå i forskningshänseende. Ett mindre antal riktigt starka regionala forsknings- och innovationsområden kommer att fungera som draglok i tillväxten och i att uppfylla de strategiska mål som uppställts. Således menar vi att regeringen ska verka för att EU satsar mer renodlat på den bästa forskningen, utvecklingen och innovationen och anser att ska verka för en förändrad inriktning på forskningen inom EU. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Meriteringsanställningar, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (KD), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7. Den s.k. autonomireformen gav universitet och högskolor frihet att utforma sin interna organisation på det sätt som passar varje lärosäte. Det finns dock en otydlighet och en osäkerhet om meriteringsanställningar.