bet · H501SfU15 · 2018-03-23 00:00:00 — Det gäller allt från information och polisanmälan till att den som mobbar och diskriminerar en medboende ska tvingas flytta från boendet. Det handlar också om tryggheten för vissa utsatta grupper, t.ex. barn och hbtq-personer. Tryggheten för dem som bor i ett asylboende är väsentlig och enligt utskottets mening mycket viktig. För vissa utsatta grupper kan också ordna särskilda boenden. På anges att en asylsökande har rätt till ett boende som är anpassat efter den sökandes behov om han eller hon befinner sig i en särskilt utsatt situation, t.ex. hbtq-person, ensamkommande barn, äldre, gravid eller ensamstående med minderåriga barn. Behov av ett särskilt anpassat boende kan finnas för någon som är allvarligt sjuk, har en funktionsnedsättning eller psykiska besvär. Vidare föreligger rätt till ett särskilt anpassat boende för den som behöver det på grund av vad han eller hon har varit med om, t.ex. människohandel, tortyr, våldtäkt eller andra former av psykologiskt, fysiskt, eller sexuellt våld, eller kvinnlig könsstympning. Utskottet anser att det är viktigt att alla asylsökande får del av boenderegler och annan väsentlig information och att de boende respekterar varandra och visar hänsyn oavsett religion, kultur eller sexuell läggning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3578 (L), yrkande 29, 2017/18:2818 (L) yrkande 16, 2017/18:444 (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:502 (L) yrkandena 3 och 4, 2017/18:577 (L) yrkandena 2–6, 8 och 9, 2017/18:1802 (KD) yrkandena 1–5, 2017/18:3650 (KD) yrkande 18, 2017/18:3659 (KD) yrkandena 1–4, 2017/18:1112 (S) och 2017/18:1377 (S) yrkande 3. Utskottet anser i likhet med vad som påtalas i flera av motionerna att möjligheten för de asylsökande att själva ordna sitt boende har åtskilliga nackdelar, t.ex. trångboddhet, socialt utanförskap och miljöer olämpliga för barn. Utskottet välkomnar därför att regeringen i ett pressmeddelande aviserade bl.a. att regeringen ställer sig positiv till att införa någon form av system med s.k. värdigt eget boende för asylsökande och att nuvarande system med eget boende bryts upp. Med hänsyn härtill finns det enligt utskottets mening inte skäl för att nu göra ett tillkännagivande till regeringen om ett avskaffande av eller att förändra nuvarande ordning med eget boende. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3890 (SD) yrkande 21, 2017/18:3633 (SD) yrkande 3, 2017/18:3645 (SD), 2017/18:2466 (SD), 2017/18:279 (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2815 (L) yrkande 37, 2017/18:494 (L), 2017/18:3394 (KD) yrkande 25, 2017/18:3650 (KD) yrkande 8, 2017/18:695 (S) och 2017/18:1792 (S). sökte knappt 400 ensamkommande barn asyl i . hade antalet asylsökande ensamkommande barn ökat till nästan 2 400. var antalet ca 35 000. Även om många ensamkommande barn till följd av det stora antalet asylsökande har fått bo i ankomstboenden förutsätter utskottet att regeringens uppmaning i regleringsbrevet för att väsentligt korta handläggningstiderna för ansökningar om asyl kommer att förbättra situationen för de ensamkommande barnen. Något skäl för att vidta någon åtgärd kan utskottet inte se. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:1937 (V) yrkande 8. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. direktavvisning, verkställighet, förvar, kontrollåtgärder och återvändandeavtal. Jämför reservation 59 (M), 60 (SD), 61 (V), 62 (L) och 63 (KD). Beslut om avvisning i första instans får inte fattas senare än efter det att den första ansökan om uppehållstillstånd gjorts efter ankomsten till (8 kap. 5 § UtlL). För beslut som fattas senare är beteckningen utvisning. får förordna att verkets beslut om avvisning får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft (avvisning med omedelbar verkställighet) om en asylansökan kan anses uppenbart ogrundad, dvs. om de uppgifter som utlänningen åberopar saknar betydelse för prövningen av ansökan eller om uppgifterna saknar tillförlitlighet (8 kap. 19 § UtlL). Enligt 8 kap. 2 § UtlL får en utlänning som inte är EES-medborgare avvisas bl.a. om han eller hon saknar pass eller visering när det krävs, när han eller hon är undantagen från kravet på visering men inte har för avsikt att lämna efter att den viseringsfria tiden har löpt ut eller om han eller hon vid inresan undviker att lämna begärda uppgifter, medvetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse för rätten att resa in i eller medvetet förtiger någon omständighet som är av betydelse för rättigheten. En utlänning som inte är EES-medborgare får också avvisas bl.a. om det kan antas att han eller hon kommer att sakna tillräckliga medel för vistelsen i , under vistelsen i inte kommer att försörja sig på ett ärligt sätt eller kommer att bedriva verksamhet som kräver arbetstillstånd, utan att ha ett sådant tillstånd, eller på grund av tidigare frihetsstraff eller någon annan särskild omständighet kan antas komma att begå brott i eller i övrigt kan antas komma att bedriva sabotage, spioneri eller olovlig underrättelse-verksamhet (8 kap. 3 § UtlL). En utlänning som inte är EES-medborgare får utvisas om han eller hon uppehåller sig här men saknar pass eller de tillstånd som krävs för att få uppehålla sig i landet (8 kap. 6 § UtlL). När en fråga om avvisning eller utvisning prövas ska hänsyn tas till om utlänningen på grund av bestämmelserna i 12 kap. inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att beslutet verkställs (8 kap. 7 §). Av 12 kap. 18 § UtlL framgår att självmant (ex officio) ska bedöma om det finns ett verkställighetshinder. Om det i ett ärende om verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft kommer fram nya omständigheter som innebär att det finns hinder mot verkställigheten, på grund av t.ex. risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid återkomsten till hemlandet, eller om det finns anledning att anta att det avsedda mottagarlandet inte kommer att vara villigt att ta emot utlänningen, får bevilja permanent uppehållstillstånd om hindret är bestående. Detsamma gäller om det finns medicinska hinder eller någon annan särskild anledning till att beslutet inte bör verkställas. Om en utlänning har ansökt om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande, får ett beslut om avvisning eller utvisning inte verkställas innan ansökan har prövats och avslagits genom ett beslut som vunnit laga kraft. Undantag får dock göras vid omedelbar verkställighet eller utvisning på grund av brott (12 kap. 8 a § första stycket UtlL). Den som fått ett beslut om att han eller hon ska avvisas eller utvisas har möjlighet att överklaga beslutet till domstol. Utlänningen har även enligt 12 kap. 19 § UtlL möjlighet att vid verkställigheten åberopa att det finns verkställighetshinder enligt 12 kap. 1–3 a §§ UtlL, dvs. exempelvis fara att straffas med döden eller utsättas för tortyr eller förföljelse. Principen om ”non-refoulement” ska alltid beaktas vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut (12 kap. UtlL). Principen betyder bl.a. att inga handlingar får vidtas som innebär att en person sänds till ett land där han eller hon riskerar förföljelse eller andra grova kränkningar och inte heller till ett land där vederbörande riskerar att sändas vidare till ett land där han eller hon riskerar sådant. Enligt 8 kap. 21 § UtlL ska ett beslut om avvisning eller utvisning innehålla en tidsfrist inom vilken utlänningen frivilligt ska lämna landet. Tidsfristen är om utlänningen avvisas och om utlänningen utvisas. Om det finns särskilda skäl får en längre tidsfrist bestämmas. I vissa fall ska en tidsfrist för frivillig avresa inte bestämmas, bl.a. om det finns risk för att utlänningen avviker. I ett beslut om avvisning eller utvisning som innehåller en tidsfrist för frivillig avresa ska utlänningen upplysas om att ett återreseförbud kan meddelas om han eller hon inte lämnat landet i enlighet med beslutet senast när tidsfristen löper ut. Tidsfristen för frivillig avresa börjar löpa när beslutet om avvisning eller utvisning fått laga kraft eller när utlänningen förklarat sig nöjd med beslutet (8 kap. 22 § UtlL). Om det inte finns förutsättningar att meddela en tidsfrist för frivillig avresa, ska beslut om avvisning och beslut om avvisning eller utvisning förenas med ett återreseförbud, om inte särskilda skäl hänförliga till utlänningens personliga förhållanden talar mot att ett sådant förbud meddelas. Tiden för återreseförbud ska bestämmas till högst (8 kap. 23 och 24 §§ UtlL). Utgör utlänningen ett allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet får det dock bestämmas . Enligt 12 kap. 22 § UtlL upphör ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol att gälla efter att beslutet vann laga kraft. Om beslutet har förenats med ett förbud att återvända till med längre giltighetstid, upphör beslutet om avvisning eller utvisning att gälla först när tiden för återreseförbudet går ut. Ett beslut om avvisning eller utvisning ska verkställas genom att utlänningen sänds till det land eller, om flera länder angetts, något av de länder som anges i , Migrationsdomstolens eller Migrations-överdomstolens beslut. Det är oftast det land där utlänningen är medborgare. En utlänning som ska avvisas eller utvisas får alltid sändas till ett land om utlänningen visar att mottagande kan ske i det landet (12 kap. 4 § UtlL). får lämna över ett ärende för verkställighet till om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polisens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet (12 kap. 14 § UtlL). är verkställande myndighet vid ny verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning och myndigheten ska kunna återlämna ett ärende om verkställighet till om verket samtycker till det (10 kap. 13 § och 12 kap. 14 § UtlL). Enligt 5 kap. 15 § UtlL ska på ansökan av förundersökningsledaren ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges till en utlänning som vistas här och det behövs för att en förundersökning eller huvud-förhandling i brottmål ska kunna genomföras, utlänningen klart visat sin vilja att samarbeta med de brottsutredande myndigheterna, utlänningen brutit alla förbindelser med de personer som är misstänkta för brott som förundersökningen avser och hänsyn till den allmänna ordningen och säkerheten inte talar emot att tillstånd beviljas. Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med brottsutredande myndigheter, kan förundersöknings-ledaren ansöka om att det meddelas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd . Ett uppehållstillstånd som meddelats kan också förlängas om förundersökningsledaren begär det och de i tillståndet angivna förutsättning-arna är uppfyllda. Enligt 12 kap. 9 § UtlL får ett beslut om att avvisa eller utvisa en utlänning inte verkställas förrän utlänningen har avtjänat ett fängelsestraff som han eller hon har dömts till eller verkställigheten av fängelsestraffet har flyttats över till ett annat land. Har allmänt åtal väckts mot utlänningen, får ett beslut om avvisning eller utvisning inte verkställas förrän åtalet har prövats slutligt eller åtalet har lagts ned. En utlänning som har fyllt får enligt 10 kap. 1 § UtlL tas i förvar om identiteten är oklar vid ankomsten till eller när han eller hon därefter ansöker om uppehållstillstånd och han eller hon inte kan göra sannolikt att den identitet han eller hon uppger är riktig, och utlänningens rätt att få resa in i eller vistas i inte kan bedömas ändå. En utlänning som har fyllt får också tas i förvar om det är nödvändigt för att en utredning om utlänningens rätt att stanna i ska kunna genomföras, det är sannolikt att utlänningen kommer att avvisas eller utvisas enligt bl.a. 8 kap. 2, 3 och 6 §§, eller det är fråga om att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning. Beslut om förvar av en utlänning får fattas endast om det annars finns en risk att utlänningen bedriver brottslig verksamhet i , avviker, håller sig undan eller på något annat sätt hindrar verkställigheten. En utlänning som har fyllt får enligt 10 kap. 6 § UtlL i stället för att tas i förvar ställas under uppsikt. Även ett barn får under vissa förutsättningar ställas under uppsikt (10 kap. 7 § UtlL). Uppsikt innebär att utlänningen är skyldig att på vissa tider anmäla sig hos eller hos . I ett beslut om uppsikt ska det anges på vilken ort anmälningsskyldigheten ska fullgöras. Utlänningen får också åläggas att lämna ifrån sig sitt pass eller annan legitimationshandling (10 kap. 8 § UtlL). gäller att ett barn under vissa förutsättningar kan tas i förvar om det är sannolikt att ett beslut om avvisning kommer att meddelas av eller om det är fråga om att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett sådant beslut (10 kap. 2 § UtlL). och Säkerhetspolisen får vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning omhänderta en utlänning om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra verkställigheten. Utlänningen får omhändertas under högst eller om det finns särskilda skäl (9 kap. 12 § UtlL). När en utlänning har omhändertagits eller har tagits i förvar för att förbereda eller genomföra verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning får eller Säkerhetspolisen, om det är lämpligt, vidta sådana åtgärder som behövs för att utlänningen ska få nödvändiga handlingar för verkställigheten eller för att utlänningens identitet eller medborgarskap ska kunna klarläggas (9 kap. 13 § UtlL). En utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polisman överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Utlänningen är också skyldig att efter kallelse av eller komma till verket eller myndigheten och lämna uppgifter om sin vistelse här i landet (9 kap. 9 § UtlL). Om utlänningen inte gör det, får han eller hon hämtas genom försorg. Om det på grund av en utlännings personliga förhållanden eller av någon annan anledning kan antas att utlänningen inte skulle följa kallelsen, får han eller hon hämtas utan föregående kallelse. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 8 ett tillkännagivande om att ta fram en lag som kan sättas in om det är påkallat och som gör det möjligt att direktavvisa asylsökande till ett annat säkert land. Motionärerna anser att en krislagstiftning bör sättas in genom ett regeringsbeslut om antalet asylsökande som söker sig till allvarligt påverkar samhällsviktiga funktioner. Vid beslutet bör beaktas bl.a. hur stort det tidigare mottagandet av asylsökande har varit och hur det EU-gemensamma systemet fungerar. Direktavvisning till annat säkert land respekterar asylrätten. I ett krisläge kan direktavvisning till annat säkert land även motiveras ut ett EU-rättsligt perspektiv. Motsvarande krislagstift-ning har införts i och . I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande som inte får uppehållstillstånd ska lämna landet, för att upprätthålla legitimiteten i asylsystemet. Motionärerna anser att om inte återvändandet fungerar kan det skapas omfattande skuggsamhällen med social utsatthet, brottslighet och illegalt arbete. Åtgärder behövs så att de som nekas uppehållstillstånd återvänder frivilligt till hemlandet. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om kraftigt intensifierade insatser av , och Kriminalvården för att få personer som har fått avslag på sin asylansökan att lämna landet. Motionärerna anser att om myndigheterna ger tydlig information om att de som inte återvänder självmant kommer att behöva återvända med hjälp av myndigheterna, så kommer fler att välja att återvända frivilligt. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att se över regelverk och tillämpning för förvar i skärpande riktning. Enligt motionärerna bör förvar användas i ökad utsträckning för att hindra att personer avviker och håller sig gömda efter att de har nekats uppehållstillstånd. Det bör även övervägas om tidsfristerna för förvar bör förlängas. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att antalet inre utlänningskontroller måste bli fler och mer inriktade på vissa områden. Motionärerna anser att om kontrollerna skärps kommer fler att återvända frivilligt till hemlandet. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att utöka regelverket för inre utlänningskontroll. Enligt motionärerna bör få rätt att ta fingeravtryck och göra slagningar i register för att klarlägga en persons identitet. får myndigheten inte ta fingeravtryck på personer som vistas i utan tillstånd och som befinner sig utanför myndigheternas kontroll. Detta trots att det är enda sättet att klargöra identiteten. I yrkande 30 begärs ett tillkännagivande om fler återtagandeavtal med ett bra innehåll, som följs upp och som kommer till praktisk användning. Motionärerna anser att återtagandeavtal behövs för att i praktiken underlätta återvändandet. I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att möjligheterna för en person att få en ny asylansökan prövad efter ett avslagsbeslut måste begränsas både i och i EU. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att preskriptionstiden för avslag på asylansökan ska förlängas från till . Enligt motionärerna kan en person efter avslag på sin asylansökan få en ny ansökan prövad , vilket bidrar till att människor avviker och håller sig gömda för myndigheterna. Om tiden för att söka asyl på nytt efter avslag förlängs kan det motverka ett växande skuggsamhälle. I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om att öka användningen av återetableringsstöd. Enligt motionärerna bör det underlättas för fler att återvända frivilligt till hemländer. I yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att korta processen för prövning av verkställighetshinder genom att ärenden av detta slag i vissa fall går direkt till domstol. Motionärerna anser att frågan om verkställighetshinder alltid bör prövas i nära anslutning till verkställigheten och inte tidigt i processen. I motion 2017/18:3437 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utvisning till tredjeland bör prövas när det föreligger verkställighetshinder för utvisning till hemlandet. Motionären anser att dagens ordning inte är acceptabel och att det behöver utredas om det är möjligt att sluta avtal med ett tredjeland om att ta emot de personer som inte kan utvisas till hemlandet. I motion 2017/18:2324 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utvärdera återtagandeavtal med t.ex. . Motionären anser att avtalen bör ses över för att säkerställa att resultat och hantering av återtagande ligger i linje med vad som avsågs när avtalen slöts. Finns det behov bör avtalen ändras. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om förvar vid osäker identitet. Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att se till att det finns tillräckligt med platser för förvar och slutna boenden. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om förvarstagande av tillståndslösa. Motionärerna anser att personer bör tas i förvar direkt när de delges ett avslagsbeslut eller hittas vid exempelvis en inre utlänningskontroll. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa preskriptionstiden för beslut och begränsa antalet gånger som det är tillåtet att anmäla verk-ställighetshinder. Motionärerna anser att det inte är rimligt att migranter har möjlighet att ansöka om asyl på nytt . Det bidrar till att många väljer att stanna kvar i . Rätten att anmäla verkställighetshinder bör begränsas . I kommittémotion 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om utvisning av kriminella utlänningar. Motionärerna anser att en utländsk medborgare inte bör få stanna i om personen i fråga inte kan eller vill respektera lagar och regler. och (SD, -) begär i kommittémotion 2017/18:894 ett tillkännagivande om lagstöd för tvångsutvisning. Motionärerna anser att bör få rätt att använda tvång vid genomförandet av utvisningar om det behövs, oavsett personens ålder eller om det finns ett förvarsbeslut. I motion 2017/18:181 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att sätta fotboja på personer med utvisningsbeslut. Motionären anser att personer inte ska tillåtas att avvika efter ett utvisningsbeslut, och brottsdömda bör till en början prioriteras. I motion 2017/18:2377 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utländska medborgare med kopplingar till islamistiska terroristnätverk ska utvisas med omedelbar verkan med ett livstidsförbud att återvända. Motionären anser att reglerna ska skärpas. I motion 2017/18:3544 av (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om tillträde till . Motionären anser att alltid bör få tillträde till vid verkställighet. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om möjligheten till förvarsbeslut för den som fått avslag på sin asylansökan. Motionären anser att förvar bör användas till dess att personen kan avvisas till hemlandet och att regeringen bör återkomma med ett lagförslag. I motion 2017/18:3545 av (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om utökade befogenheter att ta minderåriga asylsökande i förvar vid grov eller upprepad brottslighet. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 40 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över återvändandet utifrån erfarenheterna från Röda Korsets arbete. Enligt motionärerna har samhälls-kostnaderna visserligen minskat till följd av att personer som fått avslag på sin asylansökan inte längre har rätt till bistånd och boende, men innebär det en ökad oro och utsatthet för individen och stora negativa konsekvenser för samhället. I yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör genomföra en översyn av lagstiftningen för att undvika att människor hamnar i en situation där de varken kan återvända eller få uppehållstillstånd och att de beviljas uppehållstillstånd i dessa situationer. I kommittémotion 2917/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om återvändande vid avslag på asylansökan. Fler personer bör återvända och bör göra sitt yttersta för att övertyga den enskilde om att han eller hon ska återvända frivilligt. Det är viktigt att det finns återvändandessamordnare på plats i ett antal länder, t.ex. , och , och deras arbete bör stärkas. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om avvisningar. Enligt motionärerna avviker allt fler personer eller går under jorden när de får avslag på sin asylansökan. Det leder till stora risker för enskilda och risk för parallellsamhällen, en utveckling som måste motverkas. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att utöka antalet återtagandeavtal med viktiga mottagarländer. Motionärerna anser att regeringen bör ingå fler återtagandeavtal med viktiga mottagarländer för att öka återvändandet. I motion 2017/18:1372 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att i utlänningslagen införa hinder mot att verkställa utvisning- och avvisningsbeslut till dess att det aktuella och pågående ärendet vinner laga kraft. Motionären anser att om den enskilde har förts till utlandet är dennes möjligheter att föra sin talan i domstol begränsad och att det är kostsamt att återvända om domstolen senare skulle bevilja uppehållstillstånd. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att göra en översyn av utlänningslagen när det gäller verkställighet av avvisningsbeslut innan pågående förundersökning om brott avslutats. Motionären anser att bör få rätt att avvakta utvisning eller avvisning när sökanden är misstänkt för brott eller om det pågår en förundersökning. Det stora antalet asylsökande innebär att antalet personer som ska återvända beräknas öka . För att kunna upprätthålla en långsiktigt hållbar och human migrationspolitik är det avgörande att en utlänning, som efter en rättssäker prövning av asylskälen har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, så snabbt som möjligt återvänder till hemlandet eller annat land.