bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Motionärerna anser dock att de bör utvidgas till att innefatta fler företag i energisektorn eftersom energipolitiken är ett mycket användbart maktmedel för . Motionärerna konstaterar att det planeras ännu en rysk gasledning i – Nord Stream 2 – som motionärerna anser strider mot svenska säkerhetspolitiska intressen, såväl som syftena bakom EU:s energiunion. De anser inte att behöver mer rysk närvaro i , och beroende av gas ska inte öka ännu mer. Motionärerna säger nej till Nord Stream 2 och vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka genom EU för att projektet stoppas (yrkande 4). Allt fler kommuner återvinner matavfall som kan användas för framställning av biogas, konstateras det i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L). Uppgraderad gas ger bäst nytta som insatsvara till förnybara produkter inom kemiindustrin. För små biogasanläggningar utan koppling till gasnätet är värme och elproduktion ett bra alternativ då biogas som fordonsbränsle har visat sig inte klara konkurrensen mot andra bränslen utan omfattande subventioner. Motionärerna begär ett tillkännagivande om biogas (yrkande 17, delvis). Biogas är på många sätt ett smartare alternativ, ur både klimat- och hälsosynpunkt, än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar, framhålls det i kommittémotion 2017/18:3766 av m.fl. (KD). För att få in biogasen på allvar behöver produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . För att säkra tillgången till organiskt avfall till rötningen krävs också en effektivare källsortering i kommunerna. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att stimulera användningen av biogas (yrkande 39). I propositionen Energipolitikens inriktning anger regeringen att den har för avsikt att utreda hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Regeringen avser att analysera marknadsförutsättningarna och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. samordningsuppdrag för laddinfrastruktur utökas till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet har varit helt konkurrensutsatt . Det sydvästsvenska naturgasnätet – som kan betraktas som det svenska stamnätet för gas – sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . Det svenska naturgasnätet är litet jämfört med i övriga och består av transmissionsledning och distributionsledning. tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . Noterbart är att med naturgas avses i naturgaslagen även biogas i den mån det är tekniskt möjligt att använda gasen i ett naturgassystem. I det västsvenska naturgasnätet finns ca 36 000 naturgaskunder, av vilka de största är stora industrier och kraftvärmeverk och ca 34 500 är hushållskunder. I stads- och fordonsgasnät finns ca 63 200 hushållskunder och ca 900 företagskunder, varav 10 industrier. I de 30 kommuner där naturgasnätet är utbyggt står naturgasen för av den slutliga energianvändningen, vilket är i linje med genomsnittet i övriga EU. har ingen egen utvinning av naturgas, utan all tillförsel sker från och gasen kommer huvudsakligen från de danska naturgasfälten i , men kan också importeras från . Mindre inmatning av biogas förekommer, men uppgradering till naturgasstandard sker före inmatning. När Energimarknadsinspektionen senast redovisade läget på naturgasmarknaden () fanns det nio biogasproducenter kopplade till det västsvenska naturgassystemet, varav två var anslutna så att inmatning kan ske i transmissionsnätet. Naturgas täcker av totala energibehov och är därmed en relativt liten energikälla. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan tillgång till syre och består i huvudsak av metan och koldioxid samt små mängder svavelväte och vattenånga. Den kan bildas naturligt där det finns tillräckliga mängder organiskt material och där syre inte har tillträde, exempelvis i våtmarker. Biogas kan även framställas via rötning, förgasning och s.k. el-till-gas-teknik. Rötning är den vanligaste och mest utvecklade tekniken. Biogas produceras dels i biogasanläggningar, där i första hand olika typer av organiskt avfall rötas, dels på deponier (soptippar). I producerades biogas , vilket var en ökning jämfört med . Ungefär två tredjedelar av biogasproduktionen uppgraderas till fordonsgas. Swedegas har lanserat något man kallar Gasbarometern. Initiativet syftar till att ge svar på hur mycket biogas som används och hur efterfrågan i olika sektorer utvecklas. uppgick andelen biogas i Swedegas nät till , vilket var en tredubbling jämfört med . Prognosen visar att användningen av biogas kommer att fortsätta att öka. Swedegas mål är att nå förnybar gas till förnybar gas till 2050. Gasens roll i det framtida energisystemet presenterade Energiforsk rapporten i det framtida energisystemet (rapport 2015:183). Rapporten pekar på att gas 2050 kommer att kunna spela en mycket viktig roll för effektbalansen i första hand i . Detta gäller alltså vid när kärnkraften är avvecklad och energiförbrukningen i samhället i stort är kvar på dagens nivå. Om gasen finns med som en komponent i energisystemet innebär detta också att gasen bidrar med ett antal andra s.k. energisystemtjänster som att fungera som energilager och med god reglerbarhet i elproduktionen som kan balansera mer väderberoende elproduktion. I rapporten slås det fast att det inte finns några planer på att bygga ut det befintliga stamnätet för gas, och att en eventuell utökad mängd fossil gas i stället förväntas tillkomma via nya hamnar för flytande naturgas (LNG), sammankopplade med befintliga och nya regionala och lokala gasnät. Det konstateras vidare att en stor del av utvecklingen inom gaslogistikområdet har fokuserat på transporten av gas i mobila enheter snarare än i en fast infra-struktur. Det noteras att teknikutvecklingen på det sättet påminner om den som telefonin har genomgått, där steget varit att gå från den fasta infrastrukturen till förmån för en mer flexibel mobil dito. Rapportförfattarna gjorde bedömningen att det 2050 finns flera regionala gasnät i framför allt södra och och att effektbalansen i elområdena 3 och 4 (dvs. ) hanteras med gaskraft. Gasen bedöms till största andelen vara av förnybart ursprung. I normalfallet förväntas de regionala gasnäten inte ha någon direkt koppling till dagens stamnät. Biogas är ett samlingsbegrepp för gaser som huvudsakligen består av metan och som utvinns ur biologiskt material. Eftersom naturgas också till stor del består av metan kan naturgasnätet användas för att överföra sådan biogas som har uppgraderats till naturgaskvalitet. Med naturgas avses i naturgaslagen även biogas, gas från biomassa och andra gaser, i den mån det är tekniskt möjligt att använda dessa gaser i ett naturgassystem. Det kan dock uppstå problem om biogasens kemiska sammansättning inte motsvarar den fossila naturgasens. Av tekniska och debiteringsmässiga skäl tillsätts det vanligtvis propan eller något annat högre kolväte till biogasen innan den matas in i det västsvenska naturgassystemet eller används som for-donsbränsle. På så vis ser man till att energiinnehållet i de båda gastyperna blir lika stort. Alltför stor inblandning av propan kan dock innebära problem för de förbrukare som är beroende av gasens metanhalt, exempelvis vissa kemiska industrier. Eftersom regeringen anser att regelverket på energigasområdet bör ha en utformning som underlättar inmatningen av biogas på naturgasnätet, inte minst med hänsyn till målsättningen att öka andelen förnybar energi, föreslog den vissa ändringar i naturgaslagen med denna inriktning. antog förslagen, och lagändringarna började gälla (prop. 2016/17:202, bet. 2017/18:NU7). behandlade utskottet motioner om biogas, varav några yrkanden överensstämmer med de nu aktuella (bet. 2016/17:NU14). Utskottet anförde bl.a. följande: Utskottet ser positivt på att biogas får en större roll i den svenska energimixen. I likhet med vad utskottet anförde konstaterar utskottet återigen att biogas är en mångsidig förnybar energikälla som kan användas både som drivmedel och för produktion av el och värme. Utskottet vill också återupprepa att såväl den nuvarande som den förra regeringen har agerat för att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl för att bifalla de förslag om biogas som finns i de aktuella motionerna. Beträffande förslagen […] om en utbyggnad av det svenska stamnätet för gas och […] om en förbättrad gasinfrastruktur hänvisas till det som utskottet anförde när förslag på detta tema bereddes. Utskottet anser således fortfarande att det saknas skäl för att uttala sig till förmån för en sådan utbyggnad, och motionerna avstyrks därför i de aktuella delarna. Utbyggnad av stamnätet för gas Yrkandet i motion 2017/18:899 (SD) om utbyggnad av gasstamnätet har behandlats av utskottet . Utskottet har då bl.a. hänvisat till Swedegas som har redovisat uppfattningen att det saknades marknadsförutsättningar för att bygga ut gasstamnätet till jordbruksintensiva regioner som t.ex. och , i enlighet med vad som alltså även då efterfrågades i en motion. Underlaget av gasnätskunder (t.ex. biogasproducenter eller tyngre basindustri som kan efterfråga biogas och naturgas) ansågs vara för litet för att en sådan utbyggnad skulle kunna anses vara ekonomiskt försvarbar. Däremot sågs vissa möjligheter i att investera i regionala gasnät, och intresset ansågs växa för LNG inklusive nödvändiga infrastruktursatsningar. Som exempel kan nämnas att Swedegas, Eon och hamn utreder förutsättningarna för att bygga ett gasnät i östra . Samarbetet omfattar etableringen av ett lager för LNG i hamn samt ett isolerat regionalt gasnät för bio- och naturgas som sträcker sig från mot och vidare till . Stärkt stöd till svensk biogas och biogasutredning I regeringens vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) som presenterades föreslogs ett stärkt stöd till svensk biogas. Regeringen konstaterar att biogas spelar en viktig roll i omställningen till ett fossilfritt . För att stötta svenskproducerad biogas föreslogs därför att stödet till produktion av biogas ska utökas med . Regeringen konstaterar vidare att importen av biogas från framför allt har ökat eftersom den drar nytta av både produktionsstöd till biogas och konsumtionsstöd. Det gör att den importerade biogasen är billigare än den svenska och leder till lönsamhetsproblem för svenska biogasproducenter. beslutade regeringen sedermera om att tillsätta den tidigare aviserade biogasutredningen. Utredningen, som ska ledas av (S), ordförande i miljö- och jordbruksutskott, ska se över de långsiktiga förutsättningarna för biogasproduktion i . Utredningen ska analysera biogasens roll och konkurrensförutsättningar utifrån bl.a. de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade integreringen av biogasmarknaden i EU och utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Utredningen ska redovisas . Innovationskluster för flytande biogas meddelade regeringen att den har gett i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Syftet med satsningen är att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik samt till kombinationer av dessa tekniker i . Uppdraget ska slutredovisas . Gasledningen Nord Stream 2 tas upp i motion 2017/18:576 (L). lämnade bolaget 2 AG in en ansökan om tillstånd för att lägga en gasledning i , Nord Stream 2. Den nya ledningen planeras att löpa parallellt med den befintliga ledningen Nord Stream som togs i drift 2012. Regeringen prövar projektet i enlighet med den svenska lagstiftningen och internationell rätt. Tillstånd att lägga ut gasledningar prövas enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Ansökan granskades initialt inom och skickades sedan ut på remiss –, och remissförfarandet fortsatte som följd av de frågor och synpunkter som kommit in. Ett samråd pågår också mellan inom ramen för den s.k. Esbokonventionen. Esbokonventionen handlar om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. Konventionen ger möjlighet att lämna synpunkter på planerade projekt i andra länder som kan ha gränsöverskridande miljöpåverkan i det egna landet. är ansvarig myndighet i för detta samråd. I ett frågesvar (fr. 2017/18:1014) till (M) angav utrikesminister att regeringen formulerar sin hållning till Nord Stream 2 med utgångspunkt i en bred analys av projektets energipolitiska, rättsliga och säkerhetsmässiga implikationer för europeiska intressen. Respekten för folkrätten är ett väsentligt svenskt säkerhetspolitiskt intresse. Vidare redovisade ministern att tillsammans med har varit drivande för att få till stånd den diskussion på EU-nivå som förs i den formella rådsstrukturen. Utrikesministern framhöll också att regeringen för en löpande dialog med övriga berörda kuststater, EU:s medlemsstater samt andra samarbetspartner, inklusive . Det råder en bred politisk enighet om att biogas är en energikälla med många fördelar. Utöver att den är förnybar finns det goda produktionsförutsättningar i , och gasens användningsområde är brett. Den fungerar bra som fordonsbränsle eller kan förbrännas för uppvärmnings- eller kraftproduktionsändamål. Mot denna bakgrund ser utskottet det som mycket positivt att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att gynna produktionen av biogas i . Det handlar bl.a. om ett stöd till svensk biogasproduktion som regeringen har föreslagit ska utökas med under innevarande år. har regeringen gett i uppdrag att utlysa medel för utveckling och användning av flytande biogas i kombination med inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas. Oaktat de insatser som redan har gjorts finns det enligt utskottets uppfattning utrymme för ytterligare åtgärder. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på att regeringen har tillsatt en utredning om hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utskottet utgår från att frågan om de kortsiktiga konkurrensvillkoren ges hög prioritet i utredningsarbetet, eftersom biogasproduktionen i missgynnas av konkurrens från importerad dansk biogas som gynnas av hur de svenska respektive danska stödsystemen är konstruerade. Vidare förutsätter utskottet att regeringen vidtar de åtgärder som den bedömer vara nödvändiga om den anser att det finns skäl att agera bilateralt i gentemot eller EU innan den nämnda utredningen har haft möjlighet att ta sig an frågan. Vidare är det utskottets bedömning att utredningens utfall kan väntas fungera som en god grund för strategiska överväganden när det gäller frågor om hur biogasen ska kunna spela en viktig roll i det svenska energisystemet framöver. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ställa sig bakom förslag i några av de nu aktuella motionerna om att det bör utarbetas någon form av biogasstrategi. När det gäller frågor om en utbyggnad av det svenska stamgasnätet hänvisar utskottet till sina tidigare uttalanden om dylika propåer. Något uttalande från om en förbättrad eller utbyggd gasinfrastruktur är således inte aktuellt. Utskottet avvisar även önskemålet i motion 2017/18:576 (L) om ett uttalande om gasledningen Nord Stream 2 med hänvisning till att det är regeringens uppgift att pröva projektet i enlighet med den svenska lagstiftningen och internationell rätt. Enligt utskottets uppfattning vore det tveksamt ur ett grundlagsperspektiv om skulle försöka påverka en tillståndsprocess som man har anförtrott regeringen att svara för. Den nyssnämnda motionen avstyrks således i den aktuella delen. Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker motionerna 2017/18:576 (L), 2017/18:899 (SD), 2017/18:1932 (M), 2017/18:2335 (V), 2017/18:2820 (L), 2017/18:3351 (M), 2017/18:3766 (KD) och 2017/18:3772 (C). Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till det som regeringen anför i propositionen om kraft- och fjärrvärmens betydelse i det framtida energisystemet avslår motionsyrkanden som på olika sätt gäller denna typ av el- och värmeproduktion. Jämför reservation 30 (M), 31 (L) och 32 (KD). Fjärr- och kraftvärme bör vara en integrerad del av ett framtida hållbart energisystem där värmen produceras och distribueras på ett hållbart sätt med grunden i återvunnen energi. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2017/18:3404 av m.fl. (M). Motionärerna konstaterar att fjärr- och kraftvärme skapar stora möjligheter för en cirkulär ekonomi, där kraftvärmen producerar som mest när elbehovet är som störst och fjärrvärmen minskar behovet av el för uppvärmning. Motionärerna uppfattar det därför som beklämmande med skatter som slår hårt mot just fjärr- och kraftvärme. Dessa skatter försämrar markant fjärrvärmens möjligheter att kunna bidra och konkurrera i energisystemet. I stället för att försvåra för fjärr- och kraftvärmen behövs goda förutsättningar för att återvinna värme och energi. De begär därför ett tillkännagivande om att stärka förutsättningarna för att ta till vara fjärr- och kraftvärme (yrkande 10). Fjärrvärmenät är ett reglerat monopol. Detta konstateras inledningsvis i motion 2017/18:1516 av (M). Det är således nätägaren som till slut avgör vem som får leverera värme till näten. beslutade om ett reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (prop. 2013/14:187). Kritiken mot lagstiftningen är dock stark från industrin som menar att den i praktiken ger fjärrvärmeföretagen veto mot extern värme. Utöver denna kritik anför motionären att det finns skäl att se över lagstiftningen mot bakgrund av att det växer fram en ny framtidsbransch med stora etableringar av elförbrukande serverhallar som genererar restvärme. Konkurrensen om dessa etableringar är dock stark. Motionären tror att skulle kunna vinna fler serverhallsetableringar om restvärmen från serverhallarna kunde tas till vara. Enligt motionärens bedömning är det dock inte troligt att man i it-branschen väljer att ge sig in i en så komplicerad och lång process som dagens lagstiftning om ett reglerat tillträde medför. En möjlighet att lösa ovanstående är att genomföra det lagförslag som presenterades i slutbetänkande Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44) och som skulle innebära att fjärrvärmenäten öppnades för alla aktörer. [1] Enligt motionären vore det således önskvärt om regeringen tog fram en proposition baserad på förslagen i slutbetänkande. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas. Motion 2017/18:2453 av (M) gäller möjligheterna att utnyttja spillvärme från kärnkraftverken. Motionären vill att det satsas FoU-resurser på vidareutveckling av ett högre resursutnyttjande av kärnkraften och att förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas. Vidare bör en alternativ användning av nämnda spillvärme beaktas. Bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är, enligt motionären, att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme. Avfall är en viktig energikälla i många fjärrvärmenät men soporna består ibland till stor del av fossil plast. Detta konstaterande återfinns i Liberalernas partimotion 2017/18:2820 av m.fl. Enligt motionärerna bör målet vara att fjärrvärmen endast undantagsvis ska baseras på fossila källor och då exempelvis när det gäller spillvärme från vissa kemiska processer. Motionärerna betonar vidare vikten av att avfallets återanvändning förbättras liksom materialåtervinningen av olika fraktioner (yrkande 17, delvis). Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen, sägs det i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att förnybar geoenergi är en mycket lämplig energiform på våra breddgrader. Motionärerna vill lyfta fram geoenergin som en del i utvecklingen av ett än mer hållbart energisystem (yrkande 12). I propositionen Energipolitikens inriktning slår regeringen fast att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Vidare betonas vikten av att möjligheterna till högeffektiv elproduktion utnyttjas i bränslebaserad fjärrvärmeproduktion. Regeringen instämmer med flera remissinstanser i att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är central för att bidra till en minskad användning av el för uppvärmning när effektbehovet är stort. välutvecklade fjärrvärmenät och potential för högeffektiv kraftvärmeproduktion från bioenergi möjliggör därför ett ökat effektbidrag när efterfrågan på el är störst, dvs. kan även nya tekniker och tillämpningar, såsom ökat utnyttjande av spillvärme och geotermisk djupvärme, komma att vara en del av en hållbar fjärrvärmesektor. Regeringen anser att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och inga nettoutsläpp av växthusgaser. Det förutsätter dels att potentialen för elproduktion i fjärrvärmenäten utnyttjas, dels att både kraft- och värmeproduktionen är konkurrenskraftig och baseras på förnybara bränslen. ska enligt sin instruktion följa och analysera utvecklingen på bl.a. fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Motioner liknande den nu aktuella 2016/17:2453 (M) om kärnkraftens spillvärme har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen, (bet. 2016/17:NU14). har utskottet bl.a. hänvisat till att den lågvärdiga värme som kylvattnet utgör inte lämpar sig för fjärrvärmeändamål och att kärnkraftverken ligger för långt ifrån orter som är stora nog för att det skulle vara lönsamt att uppgradera värmen och sedan transportera den långa sträckor via rörledningar. Vidare har utskottet konstaterat att de svenska kärnkraftverken inte är konstruerade för att leverera både el och högkvalitativ värme. har utskottet ställt sig positivt till att kylvattnets värmeegenskaper används för andra ändamål än just uppvärmning, t.ex. i vissa innovativa energi- och miljötekniska sammanhang. Förslag om geoenergi som var i stort sett likalydande med det nu aktuella i motion 2017/18:3748 (KD) behandlades av utskottet både 2016 och 2017. Vid det senaste tillfället konstaterade utskottet att har finansierat utvecklingen av en strategisk innovationsagenda för geoenergi (bet. 2016/17:NU14). Vidare uppdaterade geologiska undersökning (SGU) sin rapport om förnybar geoenergi. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det inte kunde anses vara påkallat för att uttala sig om geoenergi i linje med vad som då föreslogs i motionen, vilken således avstyrktes i den aktuella delen. Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. [2] Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. FoU om fjärrvärme och diffusa energikällor har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. Arbetet avslutades och avrapporterades i rapporten under mark ska upp till ytan – Strategisk innovationsagenda för geoenergi. Det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet var ett av världens största forskningsprogram för fjärrvärme och fjärrkyla. Det finansierades av fjärrvärmebranschen och .