bet · H501FöU8 · 2018-03-13 00:00:00 — Utskottet konstaterar att (SOU 2008:91) förslag om att instifta Regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser inte har förverkligats, som regeringen i proposition 2009/10:160 uttalat intentionen att inrätta en sådan. Utskottet anser likt utredningen att det är viktigt att uppmärksamma och uppskatta berömvärda insatser i den farliga verksamhet som statsmakterna har beslutat och i vilken soldater riskerar liv och hälsa, och delar därmed motionärens i motion 2017/18:122 uppfattning att en sådan belöningsmedalj bör införas. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2017/18:122 (L). Utskottet är däremot inte berett att vidta några åtgärder med anledning av motion 2017/18:3220 (L, M, C, KD) yrkande 15 om att införa en årlig medalj för internationella insatser. När det gäller frågan om viss positiv särbehandling av veteraner har utskottet tidigare uttalat att man inte anser att behöver vidta några ytterligare åtgärder utöver det utskottet redan anfört om regeringens ansvar för en sammanhållen veteranpolitik. Utskottet har tidigare även anfört att Försvarsmakten högtidlighåller och att det inte finns anledning till ytterligare reglering i linje med vad motionärerna föreslår. Utskottet ser ingen anledning att ändra dessa ställningstaganden utan avstyrker motion 2017/18:2017 (SD) yrkandena 11 och 12. Utskottet välkomnar inrättandet av Försvarsmaktens Veterancentrum i och hänvisar till sin tidigare bedömning i betänkandet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (bet. 2017/18:FöU1) att tillkännagivande om veterancentrum är omhändertaget och slutbehandlat i samband med inrättandet. Utskottet avstyrker motion 2017/18:2753 (M) yrkandena 1 och 2. Som utskottet tidigare anfört är det av vikt att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Det förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Vissa steg har tagits för att göra detta, men ytterligare åtgärder bör vidtas. Utskottet inväntar regeringens beredning av tillkännagivande om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats och kommer att fortsätta följa regeringens arbete med förslag för att säkerställa att omhändertagandet av veteranerna fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2719 (S), 2017/18:3222 (M) yrkande 17, 2017/18:3339 (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3765 (C) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utnämningsmakten vid vissa anställningar. I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 44 anför motionärerna att Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste/kommendör. Bakgrund och tidigare behandling Enligt 24 och 25 §§ förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten beslutar regeringen om anställning som generaldirektör, chef för enheten för underrättelse- och säkerhetstjänst, general och amiral. Vidare beslutar regeringen efter förslag från Försvarsmakten om anställningar som generallöjtnant eller viceamiral och generalmajor eller konteramiral, chefsjurist, ekonomidirektör, personaldirektör och vissa andra nyckelbefattningar. Övriga anställningar och placeringar på befattningar beslutas av Försvarsmakten. Försvarsberedningen framhöll i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20 s. 102) att regeringen mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig, liksom efter förslag från Försvarsmakten borde besluta om anställning av personer i samtliga generals- och amiralsgrader. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2014/15:FöU7) hänvisade utskottet till Försvarsberedningens förslag och menade att det inte önskade föregripa den kommande propositionen genom att ta ställning i frågan. Regeringen konstaterade i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att den utnämningsmakt som fanns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig och att regeringen således inte delade Försvarsberedningens uppfattning i denna del. När utskottet beredde ärendet inom ramen för betänkande 2014/15:FöU7 lämnade statssekreterare en fördjupad beskrivning av frågan. I betänkandena /16:FöU8 och 2016/17:FöU4 anför utskottet att man i huvudsak delar Försvarsberedningens syn att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen, liksom efter förslag från Försvarsmakten besluta om anställningar av generaler och amiraler. Utskottet ansåg sig ha förståelse för regeringens konstaterande att den utnämningsmakt som finns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig. Förändringar i utnämningsmakten skulle kräva en noggrann genomlysning, och utskottet ansåg sig vid beredningstillfället inte ha tillräcklig grund för att föreslå en omedelbar förändring av hur utnämningsmakten fördelar sig mellan regeringen och myndigheten. När det gäller motion 2017/18:2017 (SD) yrkande 44 vill utskottet hänvisa till sin bedömning i betänkandena /16:FöU8 och 2016/17:FöU4. Utskottet delar således fortfarande i huvudsak Försvarsberedningens syn att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen, liksom , efter förslag från Försvarsmakten besluta om anställningar av generaler och amiraler. Utskottet har förståelse för regeringens konstaterande att den utnämningsmakt som finns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig. Utskottet är fortfarande inte berett att föreslå en omedelbar förändring av hur utnämningsmakten fördelar sig mellan regeringen och myndigheten. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:2017 (SD) yrkande 44. Värnplikt och bemanning, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 35 och 50 samt 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 23. Försvarsmakten har under de år som den frivilliga personalförsörjningen har funnits haft problem med att den anställda personalen har avslutat sina anställningar i högre utsträckning än förväntat. Avhoppen kostar försvaret både pengar och förlorad kompetens. har även antalet som sökt till den militära grundutbildningen minskat. Avhoppen och rekryteringsproblemen medför stora utmaningar för försvaret på lång sikt. Det är också en av de främsta anledningarna till att den nya krigsorganisationen tar så att upprätta. är krigsorganisationen till stor del bemannad av personal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet och som inom en ganska snar framtid kommer att falla för åldersstrecket. För att komma till rätta med dessa problem behöver Försvarsmakten vidta åtgärder. Vi föreslår därför att behörighetskraven för den militära grundutbildningen ses över för att bredda rekryteringen och nå ut till nya grupper i samhället. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Värnplikt och bemanning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 35 och 50 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 23. I och med återaktiveringen av värnpliktsutbildningen återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Att införa ett renodlat frivilligt försvar utan utbildning av värnpliktiga var ett stort misstag, främst eftersom antalet aktivt engagerade inom försvarssektorn minskade, men även eftersom folkförankringen försämrades. Samtliga unga män och kvinnor bör mönstra fysiskt på en mönstringsplats. I samband med mönstringen bör även en tredygnskurs genomföras i syfte att lära ut grundläggande överlevnad och möjliggöra kontakt med uniform och lätta vapen. Värnpliktsutbildningen bör förlängas i ytterligare för fortsatt utbildning av ca 8 600 soldater . Dessa soldater bör även krigsplaceras. Den fortsatta utbildningen bör vara frivillig för kvinnor. Ett ökat antal markförband kommer även att medföra ett ökat behov av reservofficerare, vilka är kostnadseffektiva och bidrar till att stärka folkförankringen. Fallskärmsjägarskolan i , norrlandsjägarna i och lapplandsjägarna i bör återupptas, och krigsplacering bör göras av två bataljoner vid respektive ort. När är återupprättat ska även gränsjägarförband återinrättas på samma plats. Förbanden ska kunna användas vid militära konflikter men även som stöd till det civila samhället vid större flyktingströmmar. Förbanden ska kunna mobiliseras snabbt och ha mycket kvalificerad teknisk materiel samt god lokalkännedom. Krigsplacering bör göras av fyra bataljoner gränsjägare. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Behörighetskrav, punkt 2 (M, SD, L) av (L), (M), (M), (M), (SD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 12. har antalet som sökt till den militära grundutbildningen minskat. Rekryteringsproblemen medför stora utmaningar för försvaret på lång sikt. Det är också en av de främsta anledningarna till att den nya krigsorganisationen tar så att upprätta. är krigsorganisationen till stor del bemannad av personal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet och som inom en ganska snar framtid kommer att falla för åldersstrecket. För att komma till rätta med dessa problem måste Försvarsmakten vidta åtgärder. Vi föreslår att de som har ofullständiga betyg i centrala ämnen ska kunna söka och bli antagna till grundutbildningen. Om personerna ska anställas av Försvarsmakten ska viss arbetstid kunna avsättas för att läsa upp betygen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Personalförsörjning, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 8, 13 och 14. Återaktiveringen av värnplikten är motiverad med bakgrund av det försämrade omvärldsläget och utifrån de problem som funnits när det gäller rekrytering och en hög andel avhopp. Att införa ett blandsystem av frivillighet och värnplikt stärker hållbarheten och långsiktigheten i försvarets personalförsörjning. Vi föreslår därför att Försvarsmaktens behov ska styra utformningen av förvarets personalförsörjning. Värnpliktiga bör därför inte ta del i exempelvis flyktingmottagning eller genomförandet av miljöinsatser. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Personalförsörjning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 8, 13 och 14 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 17. Det är viktigt att agerar både nationellt och internationellt för att förbättra arbetet med FN:s resolutioner och 1820. Meddelarfriheten måste därför gälla för anställda inom Försvarsmakten som påtalar missförhållanden i fråga om sexuellt våld, oavsett om de arbetar i eller internationellt. Regeringen bör därför i kontakt med berörda myndigheter säkerställa att det finns tillgänglig information och nödvändiga rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande om sexuellt våld, sexuella trakasserier eller liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten oavsett arbetsplats. beslutade regeringen att återuppväcka värnplikten, och både män och kvinnor ska kallas till mönstring. Detta ger betydligt bättre förutsättningar för en jämställd försvarsmakt. Andelen män respektive kvinnor som gör värnplikt bör dock noga följas och utvärderas i syfte att uppnå en jämn könsfördelning. Försvarsmaktens egen handlingsplan för jämställdhetsintegrering gäller –2018. Den saknar dock tillräckliga mätbara kvantitativa och kvalitativa mål. För att uppnå kraven på delaktighet i resolution måste Försvarsmaktens genusarbete intensifieras. Jag vill se en försvarsmakt där kvinnor och män är jämlika och där kvinnor representeras i lika hög utsträckning som män, oavsett befattning. När dagens nyfödda fyller 18 och kallas till mönstring ska de mötas av en jämställd försvarsmakt. Jag föreslår att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att återkomma med en plan för hur man ska uppnå en jämn könsfördelning på organisationens olika nivåer till . Försvarsmakten bör också få i uppdrag att göra en årlig jämställdhetskartläggning. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Officerare och reservofficerare, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 11. har Försvarsmakten haft svårt att få tillräckligt många sökande till officersutbildningen. Detta innebär i förlängningen att tillgången på officerare blir lidande, vilket är ett allvarligt problem och en begränsande faktor. Det finns inte tillräckligt med officerare inom försvaret för att kunna hantera arbetsuppgifter som exempelvis utbildning av soldater och genomförandet av internationella insatser. när förbandens personalbehov ökar är reservofficerarna en oundgänglig del av Försvarsmakten. Reservofficerarna är även viktiga för att klara plötsligt uppkomna behov för en större tjänstgörande försvarsmakt. Trots detta använder inte förbanden reservofficerarna på ett bra sätt. Försvarsmakten har visserligen avsatt medel för öka användningen av reservofficerare vid förbanden, men förbanden kan inte kalla in reservofficerare som bor på en annan ort för längre tjänstgöringsperioder. Vi föreslår att regeringen, för att Försvarsmakten ska kunna fungera, vidtar åtgärder för att få fler att söka sig till officersutbildningen samt för att bättre ta till vara den resurs som reservofficerarna utgör. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Stöd till samhället, punkt 5 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 13. Försvarsmakten har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av samhällspåfrestningar. har det funnits en uttalad tveksamhet från politiker och myndigheter om att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter bär huvudansvaret. Nedmonteringen av de militära och civila staber som hade kunnat samverka i krig har lett till att kunskapen om Försvarsmaktens olika möjligheter att stödja det civila samhället till mycket stor del försvunnit. Detta innebär att dessa befintliga statliga resurser riskerar att bli outnyttjade i situationer där de skulle kunna göra stor nytta, att olika myndigheter anskaffar system där likartade system redan finns inom Försvarsmakten, att det byggs parallella kompetenser inom statsförvaltningen samt att underhållskostnaderna för olika system blir höga för att materielanskaffning och underhåll inte samordnas mellan civila myndigheter och Försvarsmakten. Även effekten av eventuella insatser blir mindre eftersom berörda civila myndigheter inte övat ihop med olika komponenter ur Försvarsmakten och därmed inte heller vet hur resurserna skulle kunna utnyttjas på bästa sätt. Vi föreslår därför att vissa specialförband ska kunna användas för att förstärka polisens nationella insatsstyrka. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Rekrytering, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 13 samt 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 46 och 47 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 3. har antalet som sökt till den militära grundutbildningen minskat. Rekryteringsproblemen medför stora utmaningar för försvaret på lång sikt. är krigsorganisationen till stor del bemannad av personal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet och som inom en ganska snar framtid kommer att falla för åldersstrecket. För att komma till rätta med dessa problem behöver Försvarsmakten vidta åtgärder. Vi föreslår därför mobila rekryteringskontor för att kunna marknadsföra anställning i Försvarsmakten. Detta är viktigt för att kunna nå befolkningen i hela landet och särskilt dem som bor där det inte finns någon naturlig koppling till försvaret som t.ex. ett regemente eller en hemvärnsgrupp. För att ytterligare öka intresset för att arbeta inom Försvarsmakten föreslår vi att myndigheten ska arbeta mer med prova-på-utbildningar. De frivilliga försvarsorganisationerna kan användas för att informera om verksamheten i skolan samt arrangera prova-på-utbildningar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Rekrytering, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 46 och 47 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 13 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 3. Vi föreslår att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet öppnar ett rekryteringskontor i för att stimulera rekryteringen till Försvarsmakten. Vi understryker även vikten av att genomföra kampanjer för att attrahera fler duktiga kvinnor till försvaret. Kvinnor har tillfört Försvarsmakten mycket och bör lyda under samma regler som män eftersom fienden inte frågar om kön först. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Rekrytering, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 46 och 47 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 13. Det försämrade omvärldsläget, inte minst i vår del av världen, kräver en ökad försvarsförmåga. Fortsatta steg bör nu tas för att långsiktigt stärka den svenska försvarsförmågan. Jag anser att det är viktigt med ett hela-landet-perspektiv när försvaret nu utvecklas och tillförs mer resurser. Hela landet ska försvaras även om geografiska prioriteringar kan behöva göras utifrån rådande hotbild. Det är särskilt viktigt att säkerställa arméns krigsförband och deras förmåga. För att öka rekryteringsbasen och stärka folkförankringen föreslår jag att förbands- och utbildningsstrukturen blir så lokal som möjligt. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Subventioner, och villkor, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9, 14 och 16 samt 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 39–41 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 2. Försvarsmakten har under de år som den frivilliga personalförsörjningen har funnits haft problem med att den anställda personalen har avslutat sina anställningar i högre utsträckning än förväntat. Avhoppen kostar försvaret både pengar och förlorad kompetens. har även antalet som sökt till den militära grundutbildningen minskat. Avhoppen och rekryteringsproblemen medför stora utmaningar för försvaret på lång sikt. Det är också en av de främsta anledningarna till att den nya krigsorganisationen tar så att upprätta. är krigsorganisationen till stor del bemannad av personal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet och som inom en ganska snar framtid kommer att falla för åldersstrecket. För att komma till rätta med dessa problem måste Försvarsmakten vidta åtgärder. Vi vill se ett antal åtgärder som syftar till att göra Försvarsmakten till en mer attraktiv arbetsgivare för att behålla kompetent arbetskraft och minska avhoppen . Det krävs att Försvarsmakten har ett bra helhetserbjudande för de som är intresserade av att arbeta hos myndigheten. En källa till avhopp kan vara utformningen av de anställdas kontrakt. Det kan t.ex. gälla längden på tjänstgöringen och vilka övriga åtaganden man gör samt hur enkelt det är att bryta kontraktet . Vi anser därför att en översyn av Försvarsmaktens anställningskontrakt bör genomföras. Det behövs även en översyn av lönestrukturen hos Försvarsmakten och hur lönerna hos myndigheten förhåller sig till arbeten med motsvarande kompetenskrav på den reguljära arbetsmarknaden. Det gäller såväl ingångslöner som löneutveckling . Vi anser även att det är viktigt att Försvarsmakten arbetar vidare med att införa ett relevant incitamentssystem som faller ut i anställningen. Försvarets behov av olika kompetenser bör reflekteras i incitamentssystemet. Anställda bör erbjudas både ekonomiska och utbildningsrelaterade incitament. Det senare kan t.ex. handla om att Försvarsmakten skulle kunna återbetala en del av de anställdas studieskuld. Slutligen måste samverkan med såväl näringsliv som offentliga arbetsgivare förbättras. Det finns positiva exempel på samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och civila huvudarbetsgivare kring de tjänstgörande soldaterna och sjömännen. Samarbetena ger ett mervärde till både arbetsgivaren och den anställde. Konceptet bör kunna utvecklas och breddas ytterligare, inte minst genom att ge offentliga arbetsgivare en instruktion att söka samarbete med Försvarsmakten kring anställd personal. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Subventioner, och villkor, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 39–41 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9, 14 och 16 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 2. Vi var emot införandet av det nya personalförsörjningssystemet, men så länge det är aktuellt ska det optimeras. Det bör därför utredas såväl lämplighetsmässigt som ekonomiskt om kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS-K) kan få rätt att bo kvar på logementen för en låg hyra efter provanställning, kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat i fält, kan få tillgång till billig och nyttig lagad mat vid boende på logement samt om de kan få subventionerade hemresor . GSS-K ska få en premie efter en tredjedel av kontraktet och en premie när hela kontraktet löpt ut. Alla GSS-K ska erbjudas tillsvidareanställning.