bet · H501FiU43 · 2018-05-31 00:00:00 — När det gäller Skolinspektionens möjlighet att besluta om föreskrifter konstateras att det framgår av regeringsformen att myndigheter ska utfärda föreskrifter efter bemyndigande från regeringen och att det i det nu aktuella förslaget till ändringar i skollagen finns ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om villkor för godkännande enligt de nya bestämmelserna. Av propositionen framgår också att det kan finnas behov av mer detaljerade föreskrifter om ansökningsförfarandet vid en ägar- och ledningsprövning. Mot den bakgrunden anför utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4086 yrkandena 3, 4 och 6 i denna del. I yttrandet finns fem avvikande meningar (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Yttrandena återfinns i sin helhet i bilaga 3 och bilaga 4 i betänkandet. Organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (dir 2017:37) beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (dir. 2017:37). Utredaren ska bl.a. analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän, skolor och förskolor ökar. Som skäl för analysen framhålls en rapport från Skolinspektionen (Regeringsrapport , dnr 2015:3 364) som visar att flera kommuner i sin tillsyn inte fattar rättssäkra beslut om åtgärder för fristående förskolor. Även framhålls i direktivet då den i sitt betänkande Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) pekade på frågan om tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem. Utredningens bedömning var att en utredning borde tillsättas för att bl.a. klarlägga förutsättningarna för att flytta över ansvaret för tillsyn av fristående förskolor och vissa fritidshem från kommunerna till Skol-inspektionen. • föreslå förändringar i syfte att säkerställa att tillsynen av förskolor och huvudmän för förskolor bedrivs på ett adekvat sätt • analysera och föreslå hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn • analysera behovet av statlig granskning av förskolan, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för förskolor och huvudmän för förskolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras • vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar regeringens förslag om att öka tillståndskraven för att få bedriva verksamhet inom välfärdens områden och om att införa särskilda regler för upphandling inom välfärden. I likhet med regeringen anser utskottet att de föreslagna lagändringarna skapar bättre förutsättningar för att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet, som det kan stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Utskottet delar också regeringens bedömning att särskilda regler för upphandling inom välfärden kan förbättra möjligheterna att ta till vara de särskilda mervärden som leverantörer inom den idéburna sektorn kan erbjuda och att det ger bättre förutsättningar för den idéburna sektorns deltagande i upphandlingar. I likhet med regeringen vill utskottet också framhålla att den utökade tillståndsplikten är angelägen ur både ett brukar- och ett medborgarperspektiv och att de höjda kraven är proportionerliga i förhållande till intresset av att införa förslagen. Utskottet kan konstatera att såväl socialutskottet som utbildningsutskottet välkomnar förslagen. När det gäller yrkandet om att kravet på att innebörden av ekonomiska förutsättningar bör utvecklas och förklaras, framhåller socialutskottet i sitt yttrande i likhet med regeringen att det avgörande bör vara hur ekonomin påverkar möjligheten att driva verksamheten i enlighet med de krav som ställs för den specifika verksamheten. Vidare anförs att det kan finnas behov av mer detaljerade föreskrifter om ansökningsförfarandet. Som anförs i propositionen anser socialutskottet att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få utfärda föreskrifter om villkor för tillstånd respektive godkännanden. delar denna bedömning. I likhet med regeringen framhåller också socialutskottet i sitt yttrande vikten av att IVO:s handläggningstider är rimliga. delar den bedömningen och ser därför i likhet med socialutskottet positivt på att regeringens avsikt är att ska ha så goda förutsättningar som möjligt att fullgöra sitt uppdrag. kan vidare konstatera att socialutskottet i sitt yttrande anser att regeringens förslag när det gäller IVO:s tillsyn och möjligheter att återkalla tillstånd är väl avvägda. är inte av någon annan uppfattning. När det gäller yrkanden om Skolinspektionens ansvar för fristående förskolor kan finansutskottet i likhet med utbildningsutskottet konstatera att regeringen tillsatte en utredning med uppgift att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organisationen av myndigheterna på skolområdet, bl.a. Skolinspektionen. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller yrkandet om tydliga sanktionsmöjligheter noterar finansutskottet att utbildningsutskottet i sitt yttrande anför att Skolinspektionens sanktionsmöjligheter kan beskrivas som en sanktionstrappa där mindre ingripande åtgärder ska prövas först, men där det också finns möjlighet att hoppa över steg vid allvarliga och brådskande missförhållanden. När det gäller yrkandet om tillsynsmyndighetens befogenheter kan finansutskottet konstatera att det framgår av skollagen att Skolinspektionen har de uppgifter som efterfrågas av motionärerna, vilket framhålls i utbildningsutskottets yttrande. När det gäller Skolinspektionens möjlighet att besluta om föreskrifter anförs i yttrandet att det framgår av regeringsformen att myndigheter ska utfärda föreskrifter efter bemyndigande från regeringen och att det i det nu aktuella förslaget till ändringar i skollagen finns ett bemyndigande till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om villkor för godkännande enligt de nya bestämmelserna. Av propositionen framgår också att det kan finnas behov av mer detaljerade föreskrifter om ansökningsförfarandet vid en ägar- och ledningsprövning. Med det anförda tillstyrker finansutskottet regeringens proposition och avstyrker här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I motion 2017/18:4086 av (SD) yrkande 2 anförs att regeringens förslag i propositionen är felaktigt utformat i flertalet avseenden och riskerar att leda till att kraven blir mindre tydliga. Motionärerna vill att samma krav och samma villkor ska upprättas för samtliga aktörer inom välfärdens verksamheter. Kommunerna ska inte vara undantagna så som föreslås i propositionen. I motion 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 anförs att motionärerna är positiva till att regeringen inkommit med förslag på en ägar- och ledningsprövning. Förslagen bedöms dock sakna vissa centrala delar som att offentliga utförare undantagits från ledningsprövningen som är viktiga för att förslagen ska få den kvalitetseffekt som välfärden behöver. Motionärerna vill att regeringen kompletterar lagstiftningen så att även offentliga välfärdsverksamheter omfattas av ägar- och ledningsprövningen. I motion 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 2 anförs att den svenska välfärden inte alltid fördelas jämlikt och att kvaliteten i vissa fall brister hos både offentliga och fristående verksamheter. För att säkerställa en jämlik välfärd av hög kvalitet är det viktigt att se över kraven på och regleringen av både offentlig och fristående verksamhet. Enligt motionärerna råder en bred samsyn i kring behovet av att stärka kvalitetskraven och uppföljningen. Regeringens förslag om att ställa olika krav på fristående och offentliga aktörer i välfärden kan inte accepteras av motionärerna som vill att all och fristående verksamhet ska kräva tillstånd och styras med tydliga kvalitetskrav och sanktionsmöjligheter. Verksamheter som inte klarar kvalitetskraven ska snabbt vändas eller stängas ned. Yttranden från socialutskottet och utbildningsutskottet anser i sitt yttrande 2017/18:SoU4y att finansutskottet bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om likvärdiga tillståndskrav och likvärdig ledningsprövning. anser därmed att finansutskottet bör tillstyrka den gemensamma motionen 2017/18:4111 från , yrkande 1, motion 2017/18:4119 yrkande 2 och delvis yrkande 2 i motion 2017/18:4086. är positivt till den övergripande inriktningen på regeringens förslag, men anser till skillnad från regeringen att det inte ska ställas olika krav på fristående och offentliga aktörer i välfärden. Regeringens skäl för att undanta verksamhet från tillståndskrav och ledningsprövning bedöms inte vara tillräckliga. Därför anser socialutskottet att en kompletterande lagstiftning som inför sådana tillståndskrav och ledningsprövning måste komma på plats för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet. anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ytterligare förslag på lagstiftning. I yttrandet finns en avvikande mening från Socialdemokraterna, och . anför i sitt yttrande 2017/18:UbU6y att finansutskottet bör tillstyrka den gemensamma motionen 2017/18:4111 från , yrkande 1, motion 2017/18:4119 yrkande 2 och delvis yrkande 2 i motion 2017/18:4086. anser att det är ett problem att regeringen vill ställa olika krav på fristående och offentliga aktörer i välfärden. Höga krav ska ställas på samtliga välfärdsaktörer så att en god kvalitet i välfärden säkras oavsett om den enskilde väljer en offentlig, en privat eller en ideell välfärdsaktör. Likabehandlingsprincipen ska värnas, och regeringens skäl för att undanta verksamhet från ledningsprövning bedöms sakna grund. Därför anser utbildningsutskottet att en kompletterande lagstiftning som inrättar en sådan prövning måste komma på plats för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet. Regeringen ska därför återkomma till med förslag som innebär att även offentlig välfärdsverksamhet som bedrivs enligt bl.a. skollagen (2010:800) ska vara föremål för likvärdiga tillståndskrav och en ledningsprövning som är likvärdig med den som föreslås i den nu aktuella propositionen. I yttrandet finns en avvikande mening från Socialdemokraterna, och . Yttrandena återfinns i sin helhet i bilaga 3 och 4 i betänkandet. Utskottet vill inledningsvis framhålla de tillkännagivanden som riktat till regeringen med den tydliga uppmaningen att återkomma med förslag om att införa en generell tillståndsplikt för alla utförare i välfärden oavsett driftsform. Regeringen har trots denna uppmaning valt att undanta offentliga utförare från ledningsprövningen. En majoritet av all välfärdsproduktion berörs därmed inte av den lagstiftning som föreslås och kommer därmed inte åt de missförhållanden som finns inom kommunala verksamheter. Liksom såväl socialutskottet som utbildningsutskottet anser även finansutskottet att regeringens skäl för att undanta verksamhet från tillståndskrav och ledningsprövning inte är tillräckliga och att de saknar grund. Utskottet anser inte att tillkännagivanden är tillgodosedda. Regeringen ska därför skyndsamt återkomma till med kompletterande lagstiftning som inför sådana tillståndskrav och sådan ledningsprövning för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet. Detta bör tillkännage för regeringen. Ändrade regler för upphandling inom välfärden Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om offentlig upphandling med hänvisning till det arbete som regeringen bedriver. Jämför reservation 5 (L, KD). Med anledning av regeringens proposition anförs i motion 2017/18:4121 av och (KD, L) yrkandena 1–4 att det är viktigt att regelverket för offentlig upphandling tar särskild hänsyn till icke-vinstdrivande ideella aktörer och att regelverket underlättar för ideella aktörer att verka. Motionärerna stöder i grunden förslaget om enklare och flexiblare regler för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster samt reserverade kontrakt för vissa tjänster. Däremot anser motionärerna att det finns skäl att följa upp och granska konsekvenserna av de föreslagna förändringarna då det bedöms som osäkert om ändringarna kommer att förbättra ideella aktörers möjligheter på marknaden i tillräckligt stor utsträckning för att på allvar förbättra förutsättningarna. En utvärdering bör därför genomföras så snart det finns tillräckligt med underlag att tillgå. Den bör ta sikte på konsekvenserna av förslaget om att ”ett fåtal” regler ska gälla för upphandling av välfärdstjänster under tröskelvärdet i stället för att undantas helt från . Om utvärderingen visar att förändringen inneburit små eller inga förbättringar för sektorn bör det på nytt övervägas om upphandlingar under tröskelvärdet av de välfärdstjänster som nämns i propositionen kan undantas helt från . När det gäller regeringens förslag om reserverade upphandlingar och kontrakt anser motionärerna att intentionerna är goda men att det kan finnas problem med den EU-stipulerade treårsgränsen på kontraktets längd. Enligt motionärerna riskerar det att minska kontinuiteten och försämra verksamhetens långsiktighet. Därför ses det som viktigt att de föreslagna bestämmelserna utvärderas, och om det visar sig att regeln behöver ändras bör regeringen driva frågan i EU-sammanhang. Motionärerna anser också att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) kan genomföras inom ramen för dagens lagstiftning, eller med de förändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att en allmän strävan från regeringens sida är att göra det möjligt för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar och att utforma regelverket på ett sätt som kan bidra till att de idéburna aktörernas särskilda potential tas till vara, vilket utskottet välkomnar. Utskottet delar regeringens bedömning att ett fåtal grundläggande regler bör göras tillämpliga även på sådana upphandlingar som understiger tröskelvärdet och som saknar ett bestämt gränsöverskridande intresse. Att upphandlingar görs på ett öppet och rättssäkert sätt är enligt utskottets mening en grundläggande förutsättning för förtroendet för myndigheterna och för tilltron till det allmänna. Genom öppenhet kan också en ökad mångfald av leverantörer främjas. Därför anser utskottet i likhet med regeringen att ett fåtal bestämmelser som säkerställer öppenhet och rättssäkerhet bör gälla även vid upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdena som saknar ett bestämt gränsöverskridande intresse. Upphandlingar under tröskelvärdena kan vara intressant att utreda om det nu föreslagna regelverket inte får avsedda effekter. Utskottet kan också konstatera att regeringen har för avsikt att följa utvecklingen och utvärdera reglerna . När det gäller idéburet offentligt partnerskap kan utskottet notera regeringens strategi för sociala företag. Inom ramen för strategin ges exempel på insatser som regeringen avser att genomföra. Det kan t.ex. handla om sociala utfallskontrakt (social impact bonds) eller idéburet offentligt partnerskap (IOP). Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska säkerställa att tillståndskrav samt ägar- och ledningsprövning inte medför otillbörliga hinder att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers möjligheter – såsom kooperativ – och återkomma till med sådana förslag. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I motion 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkandena 2 anförs att kriterierna för ägar- och ledningsprövningen i stort är väl avvägda. Motionärerna är dock kritiska till att det inte är tillräckligt specificerat vad det i praktiken innebär att tillståndshavaren ska ha ekonomiska förutsättningar och menar att det finns en risk för godtycke i tillämpningen. Motionärerna vill därför att regeringen säkerställer att kraven ställs upp på ett sådant sätt att mindre aktörer inte stängs ute. I motion 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkandena 3 anförs att regeringen bör säkerställa att tillståndskrav inte medför hinder för nya aktörer att etablera sig. Regeringen har lämnat förslag på att införa ytterligare tillståndskrav och en ägar- och ledningsprövning för fristående välfärdsverksamheter. Den senare ska göras mot de kriterier som anges i lag, och ansökan ska bedömas av respektive tillståndsmyndighet. Utskottet anser inte att regeringen i tillräcklig utsträckning har specificerat vad som i praktiken krävs av välfärdsaktörerna för att leva upp till kraven. Specifikt frågan om vad det innebär att tillståndshavaren ska ha rätt ekonomiska förutsättningar har aktualiserats, vilket gör att det finns en risk för godtycke i tillämpningen. Utskottet kan notera att regeringen tar upp behovet av föreskrifter för att närmare precisera hur prövningen ska gå till, vilket är bra. I arbetet med att ta fram sådana föreskrifter anser utskottet att regeringen ska ta hänsyn till att en mångfald av aktörer, stora som små, även i fortsättningen ska kunna verka i välfärden. Regeringen bör också återkomma till med ytterligare förslag som säkerställer detta i fråga om såväl tillståndskrav som ägar- och ledningsprövning. Utskottet ser en risk att alltför långtgående krav kan komma att ställa upp otillbörliga hinder för sådana aktörer, exempelvis kooperativ, som vill etablera sig på välfärdsområdet. Regeringen måste därför säkerställa att de regler som föreslås inte medför otillbörliga hinder mot att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers – såsom kooperativ – möjligheter. Detta bör tillkännage för regeringen. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (M, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade med den ändringen i 27 § första stycket 6 att ordet "Omhändertagande" byts ut mot "omhändertagande", 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) med den ändringen i 7 kap. 1 § andra stycket att kommatecknet efter "6" utgår, 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 4. lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringarna i 26 kap. 13 § första stycket att ", ett medgivande" läggs till efter "godkännande" och ett kommatecken läggs till efter "lag", 5. lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling med de ändringarna att ett andra stycke läggs till i 2 kap. 1 § med lydelsen "Kontrakt enligt första stycket 1 regleras i 2 §. Kontrakt enligt första stycket 2 regleras i 3–12 §§. ", att det tredje stycket i 19 kap. 3 § utgår och att en rubrik införs närmast före 19 kap. 6 a § med lydelsen "Reserverad upphandling för vissa välfärdstjänster enligt bilaga 2 a" och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkandena 3 och 4, bifaller delvis proposition 2017/18:158 punkterna 1–5 och avslår motionerna 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3–5 och 6 i denna del och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 1. Vi är positiva till att regeringen nu lämnat förslag på en ägar- och ledningsprövning. Förslaget saknar dock vissa centrala delar. När det gäller tillstånds- och tillsynsprövningen anser vi att det är svårt att skapa den specialistkompetens som krävs för att åstadkomma en effektiv och rättssäker bedömning, vilket innebär att tolkningen och tillämpningen av det nya regelverket riskerar att skilja sig åt mellan kommuner. Därför bör regeringen återkomma med förslag om att flytta tillstånds- och tillsynsansvaret för fristående förskolor och fritidshem från kommunerna till Skolinspektionen. Vi anser vidare att det aktuella förslaget leder till att tillståndsprövningarna blir mer komplexa och sannolikt till att ansökningsbördan kommer att öka. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att minska handläggningstiderna och säkerställa att de nya reglerna inte leder till ytterligare förseningar av tillståndsärenden. Vi tillstyrker delvis regeringens proposition 2017/18:158 med de ändringar utskottet föreslår under punkt 1 och motion 2017/18:4111 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (M, L, KD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3–5 och 6 i denna del och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:158 punkterna 1–5 och motion 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkandena 3 och 4. Vi är mycket positiva till såväl ökade som tydligare tillståndskrav. Däremot anser vi att regeringens förslag om tillståndsprövning är felaktigt utformat och att det riskerar att leda till mindre tydliga krav. Propositionen bör därför avslås. Regeringen bör återkomma till med kraftigt reviderade lagförslag. I stället för att respektive kommun ska ansvara för prövningen av tillstånd bör en statlig myndighet ansvara för prövningen. Sanktionsmöjligheter måste finnas på plats, men de måste vara förutsebara; t.ex. ska ett återtagande av ett tillstånd ske på ett rättssäkert sätt och med föregående varningar. Vidare bör det inte vara möjligt för myndigheterna att besluta om helt nya föreskrifter. Om regelverk behöver ändras ska detta föregås av en diskussion i med efterföljande beslut av ledamöter och inte av myndighetstjänstemän. Vi tillstyrker motion 2017/18:4086 av m.fl. yrkandena 1, 3–5 och 6 i denna del och motion 2017/18:4119 av m.fl. yrkande 1. Regeringens proposition avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:158 punkterna 1–5 och motionerna 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5 och 6 i denna del och 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkandena 3 och 4. Regeringens förslag om ökade tillståndskrav innebär enligt min mening ett avskaffande av valfriheten som det blir svårare för privata utförare i välfärden att bedriva verksamhet. En mångfald av aktörer är en förutsättning för valfrihet. Jag anser att regeringen har fel utgångspunkt i sitt förslag, varför propositionen bör avslås. Jag tillstyrker motion 2017/18:4119 av m.fl. yrkande 1 och motion 2017/18:4086 av yrkande 1. Regeringens proposition avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Generell tillståndsplikt, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 i denna del, 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 2. har haft i uppdrag att bedöma om någon form av prövning bör göras av anställda som befinner sig i ledande ställning i offentlig verksamhet.