bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — I stället för straffskatter på avstånd behöver både landsbygd och städer pålitlig infrastruktur. Utskottet vill framhålla att det är mycket angeläget att kommunikationerna fungerar, vare sig man är beroende av bilen, arbetspendlar med tåg eller behöver flyga till en annan stad. Utskottet kan konstatera att det i transportsektorn kvarstår stora utmaningar när det gäller målet att minska utsläppen av koldioxid, partiklar och andra miljögifter. Utsläppen från inrikestransporter minskar, men den står fortfarande för ungefär en tredjedel av totala koldioxidutsläpp. måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Under Alliansens i regeringsställning ökade andelen förnybart bränsle i transportsektorn nära fyra gånger, och målet om att nå förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med råge. utsläpp sjönk som ekonomin växte med , ett resultat som den rödgröna regeringen inte har förmått upprepa. Den rödgröna regeringens transportpolitik har ställt trafikslagen mot varandra och har bidragit till att fördyra våra transporter. Det är en politik som och svenska företag inte har råd med. Utskottet vill lyfta fram att det är viktigt att göra kloka infrastrukturinvesteringar så att ett mer hållbart transportsystem skapas som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt. Nya tekniska lösningar och innovationer kan underlätta en sådan utveckling. Dagens och framtidens teknik kan bidra till att vi kan resa och frakta varor på ett klimatsmart sätt. Forskning och kunskap kan vägleda oss i arbetet för att värna miljön och stoppa klimatförändringarna. Utveckling av statens transportinfrastruktur har beslutat om en långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029, varav anvisas till drift och underhåll av samt reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Utöver planeringsramen tillkommer även medel från trängselskatter, lån, infrastrukturavgifter, banavgifter och olika former av medfinansiering – totalt ca . I skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 redogör regeringen för planeringsarbetet och sitt beslut om att fastställa en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt att fastställa ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . I skrivelsen framhålls att anslaget för utveckling av transportsystemet ökas. Anslaget uppgår till totalt , vilket är en ökning eller jämfört med föregående planperiod. Av skrivelsen följer att sammanlagt ska användas till trimnings- och miljöåtgärder, varav till miljöåtgärder. Mot bakgrund av motionsförslaget om att införa en marknadspott vill utskottet särskilt peka på att , inom ramen för trimningsåtgärder, ska fördela som i dialog med näringslivet kan användas för sådana åtgärder i den statliga järnvägsinfrastrukturen som stärker näringslivets konkurrenskraft. Till större infrastrukturinvesteringar , s.k. namngivna investeringar, fördelar regeringen enligt skrivelsen . De namngivna investeringarna finansieras även med medel från bl.a. trängselskatt och infrastrukturavgifter samt medfinansiering från i första hand kommuner och regioner. Utskottet kommer att behandla skrivelsen senare under . Utskottet vill betona att det behövs ny kapacitet på järnvägen och är positivt till att regeringen valde att bygga vidare på flera av de investeringar som alliansregeringen tidigare inlett. Utskottet konstaterar dock att planerade investeringar i statens infrastruktur, som en följd av principerna för budgetpropositionen, har minskat med och med 2021 i förhållande till vad som följer av infrastrukturpropositionen . Utskottet vill understryka vikten av att dessa angelägna investeringar kan genomföras i tidigare planerad takt och att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med motsvarande belopp. När det gäller frågan om anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar, s.k. alkobommar, vill utskottet framhålla att dessa är ett effektivt medel för att stärka trafiksäkerheten genom att de kontrollerar och stoppar rattfylleri. Alkobommar är enligt utskottet den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna i . Utskottet beklagar den saktfärdighet med vilken den rödgröna regeringen har drivit frågan och vill framhålla att det är angeläget att arbetet med att förse relevanta hamnar med automatiserade nykterhetskontroller fortsätter. De principer som har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen innebär att den tidigare beräknade ökningen av anslaget för anläggningar för nykterhetskontroll uteblir. Utskottet, som anser att det är angeläget att denna verksamhet utvecklas i enlighet med tidigare planering, föreslår därför att anslaget 1:1 förstärks med . Utskottet anser vidare att den tillfälliga satsningen 2018 på förbättringsåtgärder i fråga om vägnät ska avslutas som planerat. Detsamma gäller den tillfälliga satsningen 2018 på främjande av kollektivtrafik i landsbygd. Dessa tillfälliga satsningar förlängdes till följd av de särskilda budgetprinciperna i budgetpropositionen . Utskottet föreslår därför att anslaget 1:1 minskas med jämfört med regeringens förslag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ett statligt bidrag på införs 2018–2020 för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . Utskottet anser att reformen gratis kollektivtrafik för unga ska avskaffas till förmån för finansiering av andra mer prioriterade åtgärder. Utskottet föreslår följaktligen att anslaget 1:1 minskas med 2019 och 2020. Sammantaget föreslår utskottet därmed att anslaget 1:1 minskas med 2019 jämfört med regeringens förslag. Utskottet vill betona att elfordon ska vara en trygg investering och att hinder för att använda elfordon måste undanröjas, bl.a. genom en utbyggnad av laddinfrastrukturen. I motion 2018/19:2734 (KD) yrkande 3 framhålls behovet av stöd till investeringar i laddinfrastrukturen för publik laddning för att kunna nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att i motion 2018/19:2947 (M) föreslås ett nytt anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för teknikneutral laddinfrastruktur. Anslaget omfattar 2019–2021 för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns på plats för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Utskottet instämmer i vikten av ett sådant stöd och understryker att det måste vara teknikneutralt. Utskottet vill i detta sammanhang också uppmärksamma det förslag om teknikneutralt stöd till infrastruktur som och föreslår inom utgiftsområde 20. Utskottet vill också påminna om att det inom utgiftsområde 20 finns ett anslag som får användas till klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av landets vägar och järnvägar är en förutsättning för att säkra transportsystemets funktionalitet och tillgänglighet. I samband med behandlingen av den senaste infrastrukturpropositionen beslutade att öka den ekonomiska ramen för vidmakthållande av vägar och järnvägar –2029 med ca jämfört med föregående planperiod. Den ekonomiska ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår i den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 till , varav ska användas till forskning och innovation. Det är en angelägen ökning av medlen för vidmakthållande av järnväg , motsvarande , jämfört med föregående planperiod. Utöver detta finansieras vidmakthållande av järnväg även med intäkter från banavgifter, vilka beräknas uppgå till . Utskottet kan konstatera att i förhållande till sin befolkning har ett av största järnvägsnät, vilket innebär att enbart vidmakthållande av systemets funktion är mycket resurskrävande. Alliansregeringen gjorde en historisk satsning och fördubblade anslagen till drift och underhåll av järnvägen. Det är positivt att den rödgröna regeringen har fortsatt på den inslagna vägen under föregående mandatperiod. som det behövs ny kapacitet på järnvägen är det angeläget att säkerställa att den järnväg vi redan har fungerar och att tågen kommer och går . Runt om i landet är det tyvärr alltför vanligt att människor står och väntar på försenade tåg. Utskottet kan konstatera att tågens förseningar och järnvägens underkapacitet inte bara drabbar privatpersoner utan även näringslivet. Försenade godsleveranser leder till kostnadsökningar och försvagad konkurrenskraft. Ett konkurrenskraftigt behöver en järnväg som man kan lita på. Utskottet understryker därför vikten av att följa inriktningen i infrastrukturpropositionen och menar därmed att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur bör ökas med och . Mot bakgrund av motionsförslaget om att förstärka kontaktledningssystemet konstaterar utskottet att kontaktledningarna i järnvägssystemet är olycksdrabbade. uppger att vanliga fel är träd eller grenar över ledningarna, snö som tynger ned träd, fåglar som kortsluter mellan ledningar och jordade anläggningsdelar, fel orsakade av trafikutövare m.m. Av uppgifter från framgår att det inträffar omkring 400 tågstörningar i kontaktledningar , en siffra som varit stabil . Men antalet förseningstimmar blir fler parallellt med den ökande tågtrafiken som gör att fler tåg kan drabbas av kontaktledningsfel. uppger även att verket jobbar aktivt för att minska antalet kontaktledningsfel genom bl.a. besiktningar både via mätvagnar och via entreprenörer i fält. uppger vidare att problemen med trasiga strömavtagare har minskat tack vare samarbete med järnvägsföretagen. har också placerat ett tiotal kameror runt om i landet för att övervaka strömavtagare. Dessa fotograferar förbipasserande tågs strömavtagare, och sedan analyseras bilden för att ta reda på om strömavtagaren är skadad. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår. I infrastrukturpropositionen uppgav regeringen att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard hade försämrats . Utskottet anser att det är av yttersta vikt att bryta denna negativa utveckling; ett väl fungerande vägnät är av avgörande betydelse för jobb och tillväxt i hela . Behoven av att säkerställa bättre, förstärkta och säkrare vägar i hela landet är stora. När det gäller vidmakthållande av vägar påminner utskottet också om att har beslutat att för den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 ska den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring av vägar samt bidrag för drift av enskild väg, uppgå till , varav ska användas till forskning och innovation. Av medlen för vidmakthållande av vägnätet ska användas för bärighetsåtgärder, vilket bl.a. inkluderar åtgärder för att öka delar av vägnätets bärighet till bärighetsklass BK4, åtgärder för att vägnätet ska vara tillgängligt året runt samt åtgärder för att anpassa vägsystemets robusthet i ett förändrat klimat. har därmed ökat anslaget till vägunderhåll , eller med . Utskottet påminner i sammanhanget om att utskottet och sedermera utifrån förslag från bl.a. allianspartierna har framfört att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Utskottets uttalanden i denna del bör vara till vägledning vid upplåtandet av ett vägnät för BK4 (bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238). Om Maut och transpondrar Mot bakgrund av motionsförslaget om Maut och transpondrar kan utskottet inledningsvis konstatera att ett system med Maut infördes i . Maut är en avgift som tunga lastbilar betalar för att använda motorvägar och vissa riksvägar i . Ett av syftena med Maut var att även utländska lastbilar skulle bidra till finansieringen av den tyska infrastrukturen. Avgiftens storlek avgörs av sträckan som varje lastbil kör. Avgiften betalas per kilometer och är olika beroende på antalet axlar på fordonet och vilken emissionskategori som fordonet tillhör. Betalningen kan krävas från såväl ägare som förare och kan ske på olika sätt: automatiskt genom en s.k. on-board unit i fordonet, genom bokning via internet eller genom bokning via de fler än 3 400 terminaler som finns i anslutning till de tyska motorvägarna. diskuteras en utvidgning av Maut-systemet i . Utskottet anser att det är angeläget att hitta en modell där samtliga som trafikerar svenska vägar är med och betalar och att det säkerställs att lagar och regler efterföljs. Det måste dock beaktas att länder skiljer sig åt och att är ett land med långa avstånd i norra utkant och att svensk konkurrenskraft är beroende av effektiva transporter. Frågan om att utreda och tillämpa ett system liknande det tyska Maut-systemet har behandlats tidigare, senast i skatteutskottet (bet. 2017/18:SkU10). I flera av motionerna lyfts vikten av att främja cykling fram. Utskottet vill mot denna bakgrund påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ta fram en nationell cykel-strategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykel-infrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). Mot bakgrund av den stora betydelse som utskottet tillmäter en ökad och säker cykling har utskottet välkomnat att regeringen presenterade en nationell cykelstrategi vars övergripande syfte är att främja en ökad och säker cykling. Den nationella cykelstrategin kommer att kunna fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet med att lyfta fram cyklingen som ett eget transportsätt. Utskottet konstaterar också i sammanhanget att den beslutade nationella planen för transportinfrastrukturen innehåller många större väginvesteringar som inkluderar åtgärder för cykling och att det inom de s.k. trimnings- och miljöåtgärderna satsas särskilt på cykelbanor och vägar utmed det allmänna vägnätet som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner. Det satsas också på andra typer av åtgärder för att öka cyklisters säkerhet och tillgänglighet, t.ex. cykelportar och parkering. är ett affärsverk som i huvudsak finansieras genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter. ekonomiska resultat har enligt budgetpropositionen påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor samt att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna. började tillämpa en reviderad avgiftsmodell med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan samt öka transparensen i avgiftssystemet. När farledsavgiften fastställs tar man hänsyn till fartygets storlek, last, passagerare och miljöpåverkan. Det är angeläget att säkerställa att det reviderade avgiftssystemet inte kommer i konflikt med det övergripande målet att flytta över godstrafik från väg till sjöfart. Utskottet följer utvecklingen. Regeringen understryker i skrivelse 2017/18:278 Nationell planering för transportinfrastrukturen 2018–2029 behovet av att utveckla godstransportsystemet. Genom satsningar i den nationella planen, tillsammans med regeringens nationella godstransportstrategi, skapas enligt skrivelsen förutsättningar för effektiva, hållbara och kapacitetsstarka godstransporter. Fokus ligger på lösningar som effektiviserar nyttjandet av godstransporter, i synnerhet sådana som tar till vara järnvägens och sjöfartens kapacitet, liksom innovation för att skapa framtidens moderna godstransportsystem. Utskottet är positivt till detta. För att stärka en effektiv och hållbar godstrafik och främja överflyttning behöver investeringarna i sjöfartens infrastruktur öka. Utskottet konstaterar i sammanhanget att i den nationella planen för transportinfrastrukturen avsätts medel bl.a. för farledsfördjupningen in i hamn, för att färdigställa farleden i och förbättra farleden mellan och , för att uppgradera slussarna i och utöka kapaciteten i farleden till . Alliansregeringen tog fram en ambitiös handlingsplan för att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen och påbörjade även arbetet med en maritim strategi som den rödgröna regeringen sedermera presenterade 2015. Utskottet noterar att regeringen gav i uppdrag att utse och inrätta en nationell samordnare för inrikes sjöfart och närsjöfart med ett tidsbegränsat uppdrag . Inom ramen för detta uppdrag ingår bl.a. att samordnaren ska analysera hur torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar, inklusive kajer i stadsmiljö, kan utvecklas för att bidra till ökad sjöfart, ökad hamnkapacitet och produktivitet, minskad trängsel, minskad klimat- och miljöpåverkan samt till regional utveckling, samt vilka aktörer som har ansvar för eventuella åtgärder som föreslås. Utskottet är positivt till detta initiativ och konstaterar att enligt direktiven ska redovisa den del av uppdraget som rör analys av torrhamnar och omlastningskajer för sjöfart på inre vattenvägar till () . Utskottet vill framhålla att flyget har stor betydelse för ekonomi och för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter såväl inrikes som utrikes. Flyget är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang genom att binda ihop vårt avlånga land. Flyget svarar för en relativt liten men växande andel av de klimatpåverkande utsläppen. Det är därför angeläget att även i fortsättningen ligger i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. För att långsiktigt minska utsläppen från flyget behövs enligt utskottet olika typer av kraftfulla åtgärder såsom krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i allt flygbränsle, att start- och landningsavgifterna ska vara miljö- och klimatstyrande, att de internationella avtal och konventioner som sätter stopp för beskattning av flygbränsle omförhandlas samt att en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget genomförs. Utskottet konstaterar att den flygskatt som den rödgröna regeringen införde har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och mycket liten positiv inverkan på klimatet. Mot bakgrund av det förslag att avskaffa flygskatten från som bereds inom i samband med hanteringen av budgetpropositionen föreslår utskottet att den förstärkning av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser som beslutades för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i ska dras tillbaka. Anslaget 1:6 föreslås därmed minska med och . När det gäller förslaget i motion 2018/19:2734 (KD) om att avsätta medel för ökad säkerhet på järnvägsstationer har under ärendets beredning frånfallit yrkandet i denna del. Utskottet finner därför inte någon anledning att i detta sammanhang fördjupa sig närmare i frågan. Utskottet vill dock betona att frågor om säkerhetsaspekter inom transportsystemet har hög prioritet för utskottet. Med anledning av förslaget i motion 2018/19:2368 (SD) om ökade medel till säkerhetshöjande åtgärder på flygplatser för bl.a. vissa direktlinjer kan utskottet inledningsvis konstatera att luftfartsskyddet och tillhörande regelverk styrs i hög grad av internationella regler, och som en följd av händelserna i tillkom också gemensamma bestämmelser inom EU. Målet för luftfartsskyddet är att skydda passagerare, besättning, markpersonal, allmänhet och egendom från olagliga handlingar. Det gemensamma återfinns i förordning (EG) nr 300/2008 och förordning (EU) nr 2015/1998. Regeringen har utsett Transportstyrelsen till den myndighet som har till uppgift att utveckla och ansvara för nationella säkerhetsprogram (NASP). Myndigheten utövar även den registerkontroll som genomförs vid en säkerhetsprövning av en person som exempelvis ska arbeta på en flygplats. I NASP finns samtliga styrande krav för luftfartsskyddet samlade. Utskottet har behandlat frågor om s.k. preclearance, senast i betänkande 2017/18:TU10 Luftfartsfrågor. Utskottet pekade bl.a. på infrastrukturministerns svar på en interpellation om åtgärder för att säkerställa roll som hubb för luftfarten i norra . Infrastrukturministern uttalade då bl.a. att interkontinentala direktlinjer från är viktigt samt att regeringen arbetar vidare med frågan om att införa s.k. preclearance vid , vilket skulle ge potential för fler direktförbindelser med . Utskottet pekade även på att regeringen har inrättat ett Arlandaråd med ett uttalat syfte att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. Av regeringens flygstrategi som presenterades framgår bl.a. att ska fortsätta att driva på det internationella flygsäkerhetssamarbetet i EU. Utskottet välkomnar det arbete som pågår när det gäller säkerhet på flygplatser. Övriga justeringar till följd av de särskilda budgetprinciperna Utskottet anser att vissa ytterligare justeringar bör göras av de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen. Utskottet föreslår därför att anslaget 1:3 minskas med 2019. Detta innebär att det inte sker någon förlängning av översynen av förutsättningar för fossilfrihet för statligt ägda fartyg. Vidare föreslår utskottet att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med , vilket innebär att det inte sker någon förlängning av satsningen på regelefterlevnad vid miljözoner. Det övergripande målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. I en alltmer digitaliserad värld riskerar dock att bli omsprunget som it-nation. För att ska kunna vara ett digitalt föregångsland behövs konkreta och tydliga mål liksom en tydlig strategi. Tillgång till bredband är en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. Visionen är ett helt uppkopplat eftersom det skapar förutsättningar för att bo och verka i hela landet och att driva tillväxt och innovativ produktion. Det är därför angeläget med fortsatta insatser för att underlätta bredbandsutbyggnaden och förbättra bredbandstäckningen i landet. Särskilt om pris- och löneomräkning I budgetpropositionen anges att utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som beslutade efter förslag i budgetpropositionen . Vissa generella justeringar har dock gjorts för utgiftsområdena; bl.a. har anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. Pris- och löneomräkningen baseras enligt budgetpropositionen på utfallsstatistik och avspeglar därför pris- och löneförändringar i övriga samhället med eftersläpning. Vid omräkningen av myndigheternas förvaltningsanslag, som utgör huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas, har separata index använts för att följa utvecklingen av löner, hyreskostnader och övriga förvaltningskostnader. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen om hur omräkningen ska göras. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag för utgiftsområde 22 kommunikationer som redovisas i utskottets förslag i bilaga 4. Detta innebär att utskottet tillstyrker delvis motionerna 2017/18:2734 (KD) yrkande 1 och 2018/19:2899 (M) yrkandena 1, 4 och 6–8, liksom delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 punkt 11. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed i detta avseende medan övriga motionsförslag avstyrks. Samlat ansvar för transportslagen Utskottets förslag i korthet