bet · H501FiU34 · 2018-02-14 00:00:00 — Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Därutöver avslår övriga motionsyrkanden. Jämför reservation 5 (S, MP, V) och särskilt yttrande 1 (M) och 2 (C). I motion 2017/18:1203 av (M) anför motionären att lagstiftningen om offentlig upphandling måste bli mer företagsvänlig för både små och stora företag. Nuvarande regler uppfattas som krångliga och tidskrävande för små och medelstora företag, vilket gör att de i många fall avstår från att delta, och det skadar svensk arbetsmarknad. I motion 2017/18:2545 av (M) anförs att det i lagstiftningen om offentlig upphandling bör förtydligas vilka krav som kan ställas på underleverantörer så att konsekvenserna för små företag som agerar underleverantörer till större företag inte blir orimliga. Det bör bättre framgå för den som ska tolka lagstiftningen hur en bedömning i praktiken ska göras med avseende på de minsta företagen. I motion 2017/18:2932 av (M) yrkandena 1 och 2 anför motionären att möjligheten att uppmuntra till uppdelning av de offentliga upphandlingarna i mindre delar bör ses över så att fler mindre företag ska kunna vara med och konkurrera om delar av upphandlingen. Vidare yrkar motionären att informationen till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar ska förtydligas. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek. För ett litet handelsberoende land kan nya möjligheter till export innebära såväl ökade skatteintäkter som fler företag och arbeten. Svenska företag behöver därför bli duktiga på att lägga anbud och vinna dem även internationellt. Många företag har dock svårt att delta i upphandlingar. Upphandlingsunderlaget är ofta svårgenomträngligt, och det material som ska tillgodogöras och responderas på med korta svarstider är ofta svårtillgängligt. Liknande yrkanden finns i kommittémotion 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och i kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 11. Förslag om små och medelstora företag har behandlats tidigare av utskottet, bl.a. i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och upplyste om att har genomfört flera stödinsatser för att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Vidare noterade utskottet att flera av de nya reglerna i upphandlingslagstiftningen har till syfte att underlätta särskilt för små och medelstora företag; utskottet nämner i betänkandet att upphandlande myndigheter och enheter alltid ska överväga att dela upp kontrakt, och att högre krav på omsättning än motsvarande två gånger kontraktsvärdet inte får ställas på en leverantör. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 126) anförs att ett av syftena med de EU-direktiv som upphandlingslagar bygger på har varit att förenkla för leverantörer och främja små och medelstora företags deltagande i upphandlingar. Exempel på detta är bl.a. regler om skyldighet att överväga att dela upp kontrakt i mindre delar och om att det inte får ställas högre krav på en leverantörs omsättning än vad som motsvarar det dubbla kontraktsvärdet, liksom ökade möjligheter att förhandla om anbuden. Obligatorisk e-upphandling kan också underlätta för leverantörer, inte minst i gränsöverskridande situationer. I den nationella upphandlingsstrategin är ett av målen en mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens. anger att myndighetens och visar att små och medelstora företag deltar i upphandlingar och vinner kontrakt. Enligt rapporten står små och medelstora företag tillsammans för av de anbud som kontrakteras, medan stora företag står för av det totala antalet kontrakterade anbud. Utskottet anser att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Offentliga upphandlingar skulle, om de fungerade som det är tänkt, vara en bra möjlighet för mindre företag att få kunder. Det kan gälla att få ett första viktigt uppdrag eller en möjlighet att expandera. En utmaning med offentlig upphandling är dock att många mindre företag upplever att det är komplicerat, vilket ibland medför att de avstår från att delta. En rapport från Företagarna visar att av de små företagen deltar i offentliga upphandlingar. För varje tillkommande krav i upphandlingsvillkor som ställs kan man anta att svårigheten ökar för små företag. Små företag saknar i högre utsträckning kollektivavtal än större företag, vilket medför att just kravet på kollektivavtal kraftigt kan försvåra för små företag att delta i offentliga upphandlingar. Det är enligt utskottets mening viktigt att kraven i upphandlingslagar och i upphandlingar inte ska exkludera mindre företag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djurskydd och livsmedelsproduktion. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på detta område och att arbetar för att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer. Jämför reservation 6 (SD). I motion 2017/18:1153 av (M) yrkar motionären att regeringen på EU-nivå ska verka för att öka andelen närproducerade och närodlade livsmedel i offentlig upphandling. Det är enligt motionären bra att ställer höga krav på djuruppfödare då det bidrar till god djuromsorg, kvalitet och livsmedelssäkerhet. Men stat, kommun och region/landsting ställer inte alltid krav på att leverantörerna ska leva upp till den svenska djurskyddslagstiftningen när de upphandlar mat till offentliga måltider, då svensk mat oftast är dyrare. Svenska leverantörer har därmed sämre konkurrensvillkor när det offentliga upphandlar eftersom priset vanligtvis styr upphandlingen, som kommunens tillsyn kräver att uppfödare i kommunen följer svensk lag. Liknande yrkanden finns också i motion 2017/18:2429 av och (båda C), motion 2017/18:2675 av (M) och motion 2017/18:2866 av (C). I motion 2017/18:2381 av (SD) yrkande 5 anför motionären att regeringen bör återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler. måste inta en stark hållning gentemot EU och arbeta för generella förbud mot halal- och kosherslakt inom hela unionen. Dessutom måste aktivt söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som har slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som slaktats och avblodats utan bedövning ska också, innan fått ett importförbud, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. ska vidare kräva att all mat som upphandlas garanteras komma från djur som har slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler. Utskottet har tidigare behandlat frågor om krav på djurskydd och livsmedelsproduktion, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan var möjligt och kommer att fortsätta vara möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. Utskottet påminde, liksom tidigare, om att upphandlande myndigheter och enheter ska genomföra upphandlingar i enlighet med de allmänna principerna om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. En upphandling får inte utformas för att undandras från tillämpningsområdena för upphandlingslagarna. Den får inte heller utformas för att begränsa konkurrensen så att vissa leverantörer gynnas eller missgynnas på ett otillbörligt sätt. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 130) anför regeringen att ska ligga i framkant och fortsätta att vara ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljö- och djurskydd i offentlig upphandling. Upphandlande myndigheter och enheter kan genom kravställning i upphandlingar bidra till en miljömässigt mer hållbar utveckling, och till att minska negativ miljö- och klimatpåverkan och stödja samhällets anpassning till ett förändrat klimat. Upphandlande myndigheter kan också ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställs i den svenska djurskyddslagstiftningen. Inom ramen för den nationella upphandlingsstrategin arbetar för att upphandling i ökad grad ska användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål och för att ställa djurskyddskrav. fick också 2016 ett nytt uppdrag av regeringen som handlar om att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer vid strategisk upphandling inom livsmedelsområdet. Utskottet konstaterar att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna inom . arbetar med att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer, dels inom ramen för den nationella upphandlingsstrategin och dels genom det uppdrag myndigheten fått inom livsmedelsområdet. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utmaningsrätt. Utskottet hänvisar till den kommunala självstyrelsen. I motion 2017/18:1290 av Finn (M) yrkas att det ska införas utmaningsrätt i kommuner. Lagen om offentlig upphandling () måste anpassas till hälso- och sjukvårdens och omsorgsverksamhetens förutsättningar och ges ett förståeligt regelverk. är det frivilligt att tillämpa utmaningsrätten, men det krävs att det blir en skyldighet för kommuner och landsting/regioner att tillämpa denna. Problemet med en offentlig sektor som inte kan utmanas är att många verksamheter blir ineffektiva, t.ex. genom att kostnaderna blir för höga i förhållande till resultatet. Att introducera en fungerande konkurrens mellan olika verksamheter i olika driftsformer skulle underlätta förutsättningarna för bättre resultat inom den offentliga välfärden. Ett liknande yrkande finns i motion 2017/18:3158 av i (M). Utskottet har behandlat motioner om utmaningsrätt, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet påminde då, liksom tidigare, om den kommunala självstyrelsen som i denna fråga innebär att kommunerna har möjlighet att själva besluta om de vill införa utmaningsrätt i sin verksamhet eller inte. Eftersom det skulle innebära ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen ansåg utskottet att man inte bör införa en obligatorisk utmaningsrätt och avstyrkte motionsyrkandena. Utmaningsrätt har införts i ca 30 kommuner. Om en kommun eller ett landsting har infört utmaningsrätt har den som vill driva en verksamhet åt kommunen på entreprenad rätt att utmana den kommunala verksamheten och rikta ett önskemål till kommunen om att en del av kommunens verksamhet ska drivas av den privata entreprenören. Kommunen eller prövar då först om det är tillåtet att upphandla verksamheten. Myndighetsutövning får inte upphandlas om det inte finns särskilt stöd för detta i speciallagstiftning. Strategiska ledningsfunktioner och vad som enligt lag eller förordning måste utföras av kommunen eller kan inte heller utmanas. Om det fattas beslut om att en verksamhet ska utmanas måste detta göras enligt gällande regler. Den som har utmanat verksamheten har inga garantier för att få uppdraget utan kommer att konkurrera med andra leverantörer på lika villkor. Den enskilda kommunen eller utformar uppdraget, kraven och utvärderingskriterierna i förfrågningsunderlaget. Även om verksamheten upphandlas och drivs av ett privat företag är kommunen huvudman för verksamheten och har enligt kommunallagen ett ansvar för att kontrollera och följa upp verksamheten. Dessutom har kommunen eller ansvar för att informera allmänheten så att den kan få insyn i hur verksamheten drivs i det privata företaget. Liksom i tidigare års betänkanden påminner utskottet om den kommunala självstyrelsen. Det står kommunerna fritt att själva besluta om de vill införa utmaningsrätt i sin verksamhet. Eftersom det skulle innebära ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen anser utskottet att det inte bör införas en obligatorisk utmaningsrätt och avstyrker därmed motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om miljö- och hälsokrav. Utskottet hänvisar till att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ställa krav på detta område. Vidare har tagit fram ett kravpaket som ska hjälpa kommuner att ställa krav så att förekomsten av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan minskar. Jämför reservation 7 (KD). I kommittémotion 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 2 anser motionärerna att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, om inte motparten kan bevisa att kraven är obefogade. Det ska gälla allt ifrån leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. Yrkanden om miljökrav vid offentliga upphandlingar har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och anförde att redan den då gällande upphandlingslagstiftningen gav möjlighet att beakta miljökrav vid upphandling. I den nya lagstiftningen har denna möjlighet förtydligats. Miljökrav kan ställas i olika delar av upphandlingsprocessen, beroende på vad syftet med kravet är. Det kan gälla krav på leverantören, krav på produkten, tilldelning av kontrakt och särskilda kontraktsvillkor. Ett krav måste dock ha en relevant koppling till kontraktsföremålet och vara förenligt med unionsrätten. Utskottet angav också att det av budgetpropositionen framgår att regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom den offentliga sektorn och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Syftet med strategin är att uppnå regeringens mål om offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg för väl fungerande verksamheter och ett medel för att nå miljömässiga och sociala hållbarhetsmål. har fått i uppdrag att verka för att den nationella upphandlingsstrategin genomförs och får genomslag främst genom information och vägledning. Vidare noterade utskottet att det inom EU finns en expertgrupp och ett särskilt nätverk för elva medlemsstater (G11) inom området miljömässigt hållbar offentlig upphandling. var ordförande för . Som anges ovan skriver regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 130) att ska ligga i framkant och även i fortsättningen vara ett föredöme när det gäller hänsyn till miljö- och djurskydd i offentlig upphandling. Upphandlande myndigheter och enheter kan genom kravställning i upphandlingar bidra till en miljömässigt mer hållbar utveckling samt till att minska negativ miljö- och klimatpåverkan och stödja samhällets anpassning till ett förändrat klimat. Upphandlande myndigheter kan också ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställs i den svenska djurskyddslagstiftningen. har på uppdrag av regeringen tagit fram ett kravpaket som hjälper kommuner att i sina upphandlingar ställa krav för minskad förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Kravpaketet består av krav inom följande produktområden: – leksaker och hobbymaterial – köks- och serveringsutrustning framhåller att det även finns andra produkt-områden där det kan vara relevant att ställa kemikaliekrav vid upphandling till förskolor, som exempelvis byggmaterial, städtjänster och livsmedel. Utskottet anser att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller att ta hänsyn till miljön vid upphandlingar. Redan nuvarande lagstiftning gör det möjligt att ställa krav på att livsmedel ska vara producerade enligt vissa kriterier som fastställs i den svenska lagstiftningen. har på uppdrag av regeringen också tagit fram ett kravpaket som hjälper kommuner att i sina upphandlingar ställa krav för minskad förekomst av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte finns skäl för att ta något initiativ vad gäller miljökrav vid upphandling. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om innovations- och funktionsupphandling. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom med syfte att utveckla stöd för innovationsupphandling. Jämför reservation 8 (M) och 9 (KD). I motion 2017/18:1041 av (M) yrkar motionären att staten ska ta initiativ för att främja innovation i offentliga upphandlingar. Motionären framhåller att politiskt fokus ofta ligger på att lyfta fram och stötta större innovationer men att det är i vardagen som innovationer inom exempelvis hemtjänst, äldreomsorg och färdtjänst kan hjälpa till, underlätta och förbättra för enskilda människor. Frågor om innovations- och funktionsupphandling tas också upp i motion 2017/18:2551 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Motionärerna anser att för att ska kunna vara en spelare på den internationella marknaden och för svensk konkurrenskraft. Ny teknik och innovationer framhålls som bra metoder för att behålla avkastning och ändå minimera resthalter och växtsjukdomar utan att minska skördar och därmed bidra till grön kvalitet. Liknande yrkanden finns i motion 2017/18:3395 av m.fl. (M), kommittémotion 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 4, kommittémotion 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 5 och i kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Utskottet har tidigare behandlat förslag om innovationer och funktionsupphandling, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det föreslås i den nya upphandlingslagstiftningen att direktivens bestämmelser om innovations-partnerskap ska införas i svensk rätt. En upphandlande myndighet ska enligt förslaget få ingå ett innovationspartnerskap, om den har behov av en innovativ vara, tjänst eller byggentreprenad och behovet inte kan tillgodoses genom en vara, tjänst eller byggentreprenad som redan finns tillgänglig på marknaden. Vidare noterade utskottet att tagit fram ett konkret metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling. Regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och näringslivet bl.a. för att innovationsupphandling ska bli en del av de upphandlande myndigheternas verksamhetsutveckling. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 127) anförs att fortsätter sitt arbete med att utveckla stöd för innovationsupphandling utifrån myndighetens särskilda regeringsuppdrag om att främja innovation i upphandlingar (Fi2015/04519/UR). Uppdraget ska stimulera till nya lösningar och bidra till utveckling av offentlig upphandling, och utveckla samspelet mellan upphandlande myndigheter eller enheter och leverantörer. Enligt ett särskilt regeringsuppdrag om upphandlings- och innovationskompetens (N2016/07793/FÖF) arbetar Upphandlingsmyndig-heten också med att etablera beställargrupper, där upphandlande aktörer kan utbyta och utveckla kunskap som är relevant för innovationsupphandlingar. Uppdraget, som utgör en del av regeringens strategi Smart industri, löper fr.o.m. t.o.m. och ska främja en samlad efterfrågan av utvecklingsbehov och därigenom öka användningen av innovationsupphandling. uppger också att myndigheten redan har initierat flera insatser utifrån regeringsuppdraget, bl.a. i form av kunskapsspridning genom följdforskning, erfarenhetsutbyte via erfarenhetsdagar, möten etc. samt samverkan i beställargrupper. Regeringen anger att den kommer att fortsätta att verka för att den potential som finns i att använda offentlig upphandling som ett verktyg för att främja utveckling och innovation används fullt ut. Utskottet konstaterar att arbetar med att utveckla stöd för innovationsupphandling. Myndigheten håller bl.a. på att etablera beställargrupper där upphandlande aktörer kan utbyta och utveckla kunskap som är relevant för att genomföra innovationsupphandlingar. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen framhåller att den kommer att fortsätta att verka för att innovationsupphandlingar ska öka. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl för att ta några initiativ vad gäller innovations- och funktionsupphandling. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Genomförandet och tillämpningen av , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13 samt 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 5. från fram till de nya upphandlingslagarna trädde i kraft uppstod osäkerhet både hos leverantörer och upphandlande myndigheter/enheter om vilka regler som egentligen gällde. Bedömningen av vilka bestämmelser i direktiven som hade direkt effekt kan antas ha påverkat såväl upphandlande myndigheters utformning av förfrågandeunderlag som leverantörernas möjligheter att överpröva upphandlingar. Därför anser att bör utvärderas. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen, enligt min mening, utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och även utvärdera konsekvenserna för offentliga upphandlingar som inleddes mellan och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. från fram till de nya upphandlingslagarna trädde i kraft uppstod osäkerhet både hos leverantörer och upphandlande myndigheter/enheter om vilka regler som egentligen gällde. Bedömningen av vilka bestämmelser i direktiven som hade direkt effekt kan antas ha påverkat såväl upphandlande myndigheters utformning av förfrågandeunderlag som leverantörernas möjligheter att överpröva upphandlingar. Därför anser att bör utvärderas. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen, enligt min mening, utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och även utvärdera konsekvenserna för offentliga upphandlingar som inleddes mellan och . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Genomförandet och tillämpningen av , punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13. För att underlätta all offentlig upphandling i bör en statligt finansierad upphandlingsplattform etableras där all information finns tillgänglig för alla som vill lämna anbud. En sådan modell är vanlig i de flesta länder inom EU, bl.a. i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sociala kriterier och sociala företag, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 4, 2017/18:2809 av (M), 2017/18:3160 av i (M) och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 26. Valfriheten inom välfärden måste värnas och utvecklas. Medborgarna vill kunna välja bland flera olika utövare, oavsett om det handlar om hemtjänst, barnomsorg eller äldrevård. Konkurrens och mångfald främjar dessutom innovationer och dynamik. Det är därför viktigt att lagar och regler gynnar, inte hindrar, alla sorters seriösa företag inom välfärden. Liberalerna anser att de ideella eller idéburna företagen som grundats och drivs av sociala entreprenörer utan vinstsyfte är eftersatta i detta sammanhang. När det är skarpt läge i kommuner och landsting upphandlar man fortfarande främst med lägsta pris som målvariabel.