bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att har avsatts inom anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet för genomförande av livsmedelsstrategin. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin identifieras ett fyrtiotal insatser som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin uppnås och beslut om olika uppdrag till myndigheter har fattats . Vidare framgår av propositionen att regeringen har påbörjat ett omfattande arbete med att ytterligare stärka sektorn utifrån livsmedelsstrategins mål och bedömningar, vilka i stor omfattning bygger på förslag i betänkandet SOU 2015:15. I syfte att få ett ändamålsenligt genomförande har ett nationellt råd tillsatts. Rådet bidrar med branschkunskaper och behovsbeskrivning, vilket har berört exportfrågor samt kompetensförsörjning. Till livsmedelsstrategins genomförande har även knutits en strategisk myndighetsgrupp för att öka samverkan mellan berörda myndigheter och stärka effektiviteten i genomförandet. 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemskapsavgifter i internationella organisationer inom utgiftsområdets ansvar. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för statsbidrag till kommuner med geografiska och demografiska utmaningar. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Anslaget får användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av , , Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter, rättegångskostnader samt revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den europeiska unionen. Anslaget får även användas för utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den utsträckning som ersättning inte betalas ut från EU-budgeten. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2020–2026. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget minskas med 2019 för att finansiera motsvarande ökning av det inom utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Vidare minskas anslaget med 2019–2021 för att finansiera motsvarande ökning av det inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:8 . Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras under anslaget i någon större utsträckning. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna också att de tidigare beräknade tillskotten på för landsbygdspolitiska åtgärder, för bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet samt för stöd till ekologisk produktion och konsumtion inte genomförs och att anslaget därför inte ökas i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna också att tidigare beräknade omfördelningar mellan år inom programbudgeten delvis uteblir och att anslaget därför inte förändras i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. Enligt kommittémotion 2018/19:2935 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 föreslås att anslaget ökas med 1 totalt. I yrkande 5 föreslås att godkänner den föreslagna användningen av anslaget. Sommarens långvariga torka har skapat stora problem för lantbrukare och för att dämpa effekterna av torkan föreslår motionärerna att anslaget tillförs . Av dessa ska fördelas baserat på mängd diesel och eldningsolja som förbrukats , och de ska även komma de som använt biodiesel till del. Resterande ska jämt fördelas mellan sektorerna ägg, fågel och frilandsgrönsaker. Medlen ska användas för stöd till utvecklingsprojekt som syftar till att stärka sektorernas tålighet för framtida extremväder. Ekonomiska stöd till lantbruket med anledning av torkan förutsätter att ändamålet för anslaget utvidgas. Anslaget bör även få användas för utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare som drabbats av torkan 2018. Motionärerna anför att alla hushåll och arbetsplatser där efterfrågan finns ska vara uppkopplade . För att den pågående digitaliseringen av hela ska kunna fortsätta föreslås att avsätts för en förbättrad bredbandsinfrastruktur i hela landet. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen föreslås att anslaget minskas med för omfördelning av medel för landsbygdsprogrammet mellan år och ökas med för landsbygdspolitiska åtgärder samt för ökad bredbandsutbyggnad. I kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del ökas anslaget med 1 . Anslaget föreslås öka med till följd av ett förslag om ett utökat generellt stöd till lantbruk med ko, nöt och lamm samt växtodling. Därtill föreslås att anslaget ökas med 1 till följd av ett förslag om ett utökat statsstöd. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 1 i denna del att anslaget ökas med totalt. Som en följd av principerna för budgetpropositionen saknas ett antal satsningar i propositionen. Motionärerna föreslår att utbyggnaden av bredband på landsbygden genomförs som planerat och anvisar för detta. Vidare föreslår motionärerna att ytterligare tillförs anslaget för landsbygdspolitiska åtgärder till följd av att satsningarna på landsbygdspolitiska åtgärder frusits nivå. Motionärerna föreslår att miljöåtgärder i landsbygdsprogrammet halveras, vilket innebär en minskning på och att statsbidraget till kommuner i glesbygd minskas med . Enligt kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna ser ett tydligt behov av satsningar på förbättrad uppkoppling i hela landet och föreslår därför att anslås för snabbare utbyggnad av bredband. Vidare minskas anslaget med till följd av att motionärerna anser att livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd och subventioner till ekologisk odling. För att finansiera andra angelägna satsningar gör motionärerna andra prioriteringar inom utgiftsområdet och minskar därför anslaget med för landsbygdspolitik och för statsbidrag till kommuner i glesbygd. I kommittémotion 2018/19:83 av m.fl. (SD) yrkande 5 framhålls att regeringen bör återinföra ett restaureringsstöd för insatser och restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet. Enligt yrkande 6 bör regeringen se över möjligheten att ta fram ett särskilt riktat stöd för bevarande av överloppsbyggnader (gamla ladugårdar och uthus som inte längre brukas eller behövs för gårdens drift). m.fl. (MP) föreslår i kommittémotion 2018/19:2315 yrkande 7 att miljöersättningen till ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet bör ökas i syfte att minska igenväxningen av vårt öppna kulturlandskap. Enligt motion 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 5 bör ett särskilt stöd införas till lantbrukare som ökar självförsörjningsgraden av proteingrödor. På så vis kan bli mer självförsörjande och minska matens påverkan på regnskogen. I motion 2018/19:2443 av (C) anförs att nivån och fördelningen av de kommande statliga ersättningarna för torkskadorna –2020 behöver ha en tillräckligt hög nivå och fördelas på ett sätt så att alla drabbade sektorer i jordbruksbranschen, inklusive grisnäringen, får del av ersättningen. Regeringen presenterade ett nationellt krispaket på för att framför allt täcka upp för den foderbrist och det inkomstbortfall som uppstått hos lantbrukare på grund av torkan. I Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbas av torkan 2018 (prop. 2017/18:301) föreslog regeringen för stödåtgärder till djurägare inom lantbruket som drabbats av den extrema torkan 2018. I propositionen bedömde regeringen att stödet bör inriktas mot djurägare med nötkreatur och får, eftersom dessa drabbats i särskilt stor utsträckning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8). Regeringen aviserade ytterligare medel för åtgärder för att underlätta för jordbruks- och livsmedelssektorn som drabbats av torkan. Det handlade om stödåtgärder på . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) framgår att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den beslutats av en övergångsregering. Regeringen har bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten och att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Regeringen gav i uppdrag att föreslå inriktning och utformning av ekonomiskt stöd till lantbruksföretag som har drabbats av torkan (N2018/04319/JM). Uppdraget redovisades (Utformning krisstöd 2019 – förslag till fördelning av stöd till lantbruket på grund av sommarens torka). Myndigheten redovisar två olika fördelningsförslag: ett baserat på historisk dieselförbrukning och ett stöd per produktionsgren. Enligt information från ska komplettera rapporten med ytterligare uppgifter . Beredning av rapporten pågår inom . Utöver det nationella krispaketet har regeringen skickat in en ansökan om finansiellt stöd från EU och bett om undantag från ett antal regler, bl.a. när det gäller genomförandet av vissa villkor för förgröningsstödet. Enligt har kommissionen meddelat att det inte finns någon möjlighet för finansiellt stöd. har ansökt hos kommissionen om att få höja förskottet på de djur- och arealbaserade stöden i landsbygdsprogrammet från till för att ytterligare stärka likviditeten hos lantbrukarna. beslutade kommissionen när det gäller att bl.a. får betala ut förskott på för vissa direktstöd och för stöd som beviljas för landsbygdsutveckling (C(2018) 6293). Regeringen och myndigheterna har också arbetat för att se vilka regellättnader och undantag som skulle kunna göras för att förenkla tillvaron för lantbrukarna. har gett dispenser till ekologiska lantbrukare att använda konventionellt foder, och länsstyrelser har i flera fall erbjudit lantbrukare möjligheten att skörda vallfoder och bete i naturreservat och i nationalparker. Vidare har beslut tagits om att tillåta undantag från vissa skörderegler. Det har lett till att lantbrukare har kunnat skörda foder från mark i träda tidigare än vanligt. Lantbrukare har getts möjlighet att ha sina djur på betesmarker med lite växtlighet och använda gräs och klöver som behandlats med växtskyddsmedel som foder. har även beslutat om undantag i registreringen för foderföretagare. De som säljer mindre än torrt foder till lokala köpare behöver inte registrera sig som foderföretagare. har även upphandlat rådgivningsinsatser för att hjälpa svenska lantbrukare att hantera konsekvenser av sommarens torka. Rådgivningen ska fokusera på likviditetsplanering och foderplanering. Insatsen finansieras av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling genom det svenska landsbygdsprogrammet. Det finns även möjlighet att, inom ramen för en kommande programändring av landsbygdsprogrammet, se över förutsättningarna att höja ersättningen för stöd till betesmarker, där även hästar kan användas som betande djur. Enligt planeras arbetet med en programändring av landsbygdsprogrammet starta . När det gäller statsstöd kan stöd t.ex. beviljas för av den skada som orsakats av torka (eller i områden med naturliga begränsningar), om vissa särskilda villkor är uppfyllda (kommissionens förordning (EU) nr 1408/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn). Inköp av foder kan få stöd med hänvisning till att det är fråga om materiella skador eller inkomstbortfall. Skador kan också ersättas utan att kommissionen underrättas (s.k. stöd av mindre betydelse) med per jordbrukare . När det gäller bredband redovisar regeringen i budgetpropositionen att stödet till bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet är en budgetmässigt stor åtgärd. Av årsredovisning framgår att har 460 bredbandsprojekt beviljats stöd (av tidigare mål). Beviljat stöd uppgår till . Eftersom budgeten för de projekt som beviljas stöd är i genomsnitt större än för de projekt som beviljades stöd i förra programperioden justerades målvärdet ned för antalet projekt som ska uppnås inom denna åtgärd . Därtill finns stöd till utbyggnad av ortssammanbindande bredbandsinfrastruktur inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen (se vidare utg.omr. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) konstaterade regeringen att efterfrågan av stöd för bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet var stor. Bredbandsstödet i landsbygdsprogrammet tillfördes därför under resterande del av programperioden. Regeringen har därutöver beslutat om ytterligare genom omdisponeringar i programmet (prop. 2017/18:1 utg.omr. När det gäller omfördelning av medel för landsbygdsprogrammet mellan år framgår av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att landsbygdsprogrammet för perioden –2020 öppnades i begränsad omfattning för ansökningar. har större delen av programmet öppnats för ansökningar. I propositionen föreslår regeringen att medel inom landsbygdsprogrammets totala ram omfördelas på grund av försenad programstart. Regeringen föreslog vidare i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att anslaget 1:17 borde tillföras 2019 (landsbygdspolitiska åtgärder) för att ta till vara landsbygdernas möjligheter och hantera framtida utmaningar. Dessa medel skulle användas för att genomföra en sammanhållen landsbygdspolitik. Vidare föreslog regeringen att –2020 borde tillföras anslaget i form av statsbidrag till kommuner i glesbygd. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) framgår dock att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den beslutats av en övergångsregering. Regeringen har bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten och att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det gäller ersättning för restaurering av överloppsbyggnader fanns det i landsbygdsprogrammet 2007–2013 en stödform som kallades regionalt prioriterade ersättningar (även kallat Utvald miljö). Det var olika ersättningar som betalade ut för att gynna insatser som var bra för natur och kultur samt rekreationsvärden inom länen och renskötselområdet. En av dessa ersättningar kunde användas för restaurering av överloppsbyggnader i odlingslandskapet. Dessa ersättningar finns dock inte med i landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Huvudskälet till att de togs bort var, enligt uppgift från , att administrationen var svårhanterlig i relation till den nytta stödet gjorde. I nuvarande landsbygdsprogram finns möjligheter till stöd för bevarande av överloppsbyggnader genom ett projektstöd för utveckling av natur- och kulturmiljöer. Man kan få stöd för investeringar som bidrar till att bevara och restaurera natur- och kulturmiljöer i odlingslandskap och renskötselområden. Samlingar av hus och byggnader som är kulturhistoriskt värdefulla och gör området mer tilltalande kan också ingå här. Inom ramen för projektet miljöeffekter, som löpande utvärderar hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön i och vars syfte är att göra analyser av jordbrukspolitikens effekter på miljön och ta fram olika framtidsscenarier för att kunna se möjligheter till förbättringar, har tagit fram två rapporter om kulturmiljöer i odlingslandskapet och möjligheten till ersättningar till jordbrukare för skötsel av detta (Behövs ersättningar till jordbrukare för skötsel av kulturmiljöer? En utvärdering av miljöersättningen till natur- och kulturmiljöer i landsbygdsprogram 2007–2013 [2016] och Större miljönytta – lägre kostnad. Så nås målen för kulturmiljöer i odlingslandskapet med kommande landsbygdsprogram []). Dessa rapporter ingår som underlag i arbetet för att förbereda kommande landsbygdsprogram efter 2020. När det gäller miljöersättningar till ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet är det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 starkt inriktat på att återställa, bevara och förstärka ekosystem med anknytning till jord- och skogsbruk. Genom att lantbrukare och andra som är intresserade av att förvalta miljön på ett hållbart sätt deltar i programmets miljöåtgärder skapas förutsättningar för en hållbar livsmedelsproduktion och öppna landskap. Detta är bl.a. viktigt för den biologiska mångfalden. I landsbygdsprogrammet kan man söka miljöersättning för betesmarker och slåtterängar. Syftet med ersättningen för betesmarker och slåtterängar är att bevara och förstärka betesmarkernas och slåtterängarnas natur- och kulturmiljövärden, skapa förutsättningar för biologisk mångfald och öka allmänhetens möjligheter till rekreation. I landsbygdsprogrammet ingår även miljöersättning för restaurering av betesmarker och slåtterängar när man restaurerar marker som har varit betesmarker och slåtterängar. Den totala budgeten för landsbygdsprogrammet –2020 uppgår till ca . Budgeten för samtliga miljöersättningar uppgår till ca och det omfattar bl.a. betesmarker och slåtterängar, fäbodar, restaurering av betesmarker och slåtterängar, hotade husdjursraser, minskade växtnäringsförluster, skyddszoner. Prognostiserade årliga utbetalningar till betesmarker och slåtterängar uppgår till ca (+/–). Vidare framgår av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att regeringen anser att anslaget 1:17 bör tillföras –2020 för åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Av beloppet ska användas för åtgärder riktade till betesmarker och slåtterängar. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår dock att i förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att tidigare beräknade omfördelningar mellan år inom programbudgeten delvis uteblir och att anslaget därför inte förändras i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. När det gäller proteingrödor går det att söka miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet för ekologiskt spannmål och proteingrödor, som oljeväxter. Inom landsbygdsprogrammet ges även stöd till odling av vall. En stor del av proteinfodret i finns i . Det finns även direktstöd riktade för odling av proteingrödor. Reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik 2003 innebar att EU införde ett gårdsstöd, och grundstödet till proteingrödor ingår i det. Vidare är det enligt inom direktstödet möjligt att avsätta pengar till kopplade stöd. har använt dessa medel till att stödja nötungdjur, men det är möjligt att avsätta dessa till t.ex. proteingrödor. För att kunna införa ett kopplat stöd finns krav i EU-reglerna på att sektorn bl.a. ska genomgå vissa svårigheter. Stödet får bara ges i den utsträckning det behövs för att upprätthålla den aktuella produktionsnivån. Vid den förra regeringens beslut om genomförandet av stödet kom man fram till att det inte var motiverat med stöd till proteingrödor eller andra vegetabilier. Förgröningsstödet är ett obligatoriskt stöd för alla som söker gårdsstöd. Om man söker gårdsstöd söker man alltså automatiskt även förgröningsstöd. Syftet med förgröningsstödet är att minska det europeiska jordbrukets klimatpåverkan och främja den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. För att få det nya förgröningsstödet ska jordbrukare bl.a. avsätta areal till något som kallas ekologiska fokusarealer (EFA). De ska bidra till variation och biologisk mångfald. EFA kan bl.a. bestå av proteingrödor. utvärdering av förgröningen pekar på att det har lett till att arealen av proteingrödor i har ökat. Enligt är storleken på odlingen av ärter och andra proteingrödor beroende dels av pris och stöd (t.ex. förgröningsstödet), dels av odlingssäkerhet, avkastning m.m. Det senare är beroende av att det finns bra sorter att odla, tillgång till effektiva bekämpningsmedel, kunskap m.m. De delarna är i mycket en fråga för branschen och forskningen men också sådant som lyfts fram i livsmedelsstrategin som viktiga områden för insatser. Kommissionen presenterade en rapport med en strategi för ökad produktion av proteingrödor (COM(2018) 757). I rapporten presenteras ett antal befintliga politiska instrument och nya politiska förslag som kan bidra till att utnyttja proteingrödornas ekonomiska och miljömässiga potential i EU. Bland annat nämns stöd till jordbrukare som odlar proteingrödor i den föreslagna framtida gemensamma jordbrukspolitiken, genom att ta med dessa grödor i de nationella strategiska planerna för den gemensamma jordbrukspolitiken, och genom att belöna ärtväxternas fördelar för miljö- och klimatmålen inom ramen för miljösystem och åtaganden om miljö- och klimatförvaltning i program för landsbygdsutveckling, och genom att mobilisera stöd för landsbygdsutveckling exempelvis för att främja investeringar och samarbete utmed hela livsmedelskedjan, samt genom kopplat inkomststöd. Det pågår förhandlingar om förslaget till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2026. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för perioden –2020. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna också att tidigare beräknade omfördelningar mellan år inom programbudgeten delvis uteblir och att anslaget därför inte förändras i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. Enligt kommittémotion 2018/19:2935 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 6 bör anslaget ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . I kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med för att utöka stödet till forskning om miljövänliga bränslen inom jordbruket.