bet · H501SoU26 · 2018-06-08 00:00:00 — God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik Utskottet föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälsoarbetets målstruktur. Regeringen föreslår att det övergripande nationella målet för folkhälsopolitiken ska vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Detta innebär att statliga myndigheter som har uppgifter eller verksamheter som påverkar folkhälsan ska beakta effekterna på folkhälsan. Vidare föreslås att folkhälsopolitikens sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur omvandlas till åtta målområden. Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. Utskottets förslag grundas på ett motionsyrkande. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik. Åtta yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik 1.Hälsa för äldre, punkt 2 (SD, L) 2.En folkhälsolag, punkt 3 (V) 3.Förebyggande arbete och tillgänglig vård, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Idrott för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (L) 5.Ett äldreperspektiv på alkoholprevention, punkt 7 (SD, L) 6.Folkhälsomyndighetens roll på ANDT-området, punkt 8 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det övergripande nationella folkhälsomålet och folkhälso-arbetets målstruktur godkänner vad regeringen föreslår om omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälso-arbetets målstruktur. Därmed bifaller proposition 2017/18:249. 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (SD, L) 2017/18:4175 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Förebyggande arbete och tillgänglig vård 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L) yrkandena 1 och 3. Reservation 3 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L) yrkande 2. Idrott för personer med funktionsnedsättning 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 4 (L) Ett äldreperspektiv på alkoholprevention 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 5 (SD, L) 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 6 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (L), (S), (S), (M), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik. I betänkandet behandlas även åtta yrkanden i motioner som har väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om proposition. I propositionen redogör regeringen för en utvecklad folkhälsopolitik. Regeringen framhåller att hälsoläget i i huvudsak är gott men understryker att det finns påtagliga skillnader i hälsa mellan olika grupper i samhället som bör uppmärksammas. Enligt regeringen kan och bör en medveten folkhälsopolitik förbättra villkoren för de grupper som är socialt och ekonomiskt mest utsatta och som därmed löper störst risk att drabbas av ohälsa och för tidig död. I propositionen framhålls att folkhälsoarbetet är ett gemensamt ansvar och kräver insatser från de flesta sektorer i samhället – från det offentliga, det privata och de ideella organisationerna samt från individerna själva. En strävan att minska de ojämlika förutsättningarna för en god och jämlik folkhälsa bör enligt regeringen vägleda folkhälsoarbetet inom alla sektorer och på alla samhällsnivåer. Regeringen vill med propositionen uppmana alla dessa aktörer att aktivt arbeta med att främja en god och jämlik hälsa och verka för regeringens målsättning att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Förslagen i propositionen syftar enligt regeringen till att underlätta folkhälsoarbetet på samtliga samhällsnivåer genom en tydligare fördelning av ansvar på nationell nivå och förbättrad uppföljning av folkhälsan och utvärdering av folkhälsoarbetet med fokus på skillnader i fördelningen av hälsan i befolkningen. God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälsoarbetets målstruktur. Vidare ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om en folkhälsolag, om att målstrukturen ska omfatta hälsa för äldre och om förebyggande arbete och tillgänglig vård. avslår även motionsyrkanden om idrott för personer med funktionsnedsättning, ett äldreperspektiv på alkoholprevention och roll på ANDT-området. Jämför reservation 1 (SD, L), 2 (V), 3 (M, C, L, KD), 4 (L), 5 (SD, L) och 6 (L). Målstruktur med stärkt fokus på jämlik hälsa Regeringen föreslår att det övergripande nationella målet för folkhälsopolitiken ska vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Enligt regeringen innebär detta att statliga myndigheter som har uppgifter eller verksamheter som påverkar folkhälsan ska beakta effekterna på folkhälsan. Vidare föreslår regeringen att folkhälsopolitikens sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden ska omvandlas till åtta målområden. Regeringen föreslår att följande målområden ska fastställas för det samlade folkhälsoarbetet: Det tidiga livets villkor Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Ökat fokus på jämlik hälsa i uppföljnings- och utvärderingssystemet bör enligt regeringen verka för att det nationella folkhälsomålet som har fastställts av uppnås, och verksamheten bör omfatta samtliga åtta målområden. Regeringen anför att målgrupperna bör vara berörda statliga myndigheter och landsting samt kommuner. Vidare anför regeringen att bör – vara samordningsansvarig för folkhälsoarbetet på statlig nivå och bidra till samverkan av insatser för en god och jämlik hälsa – stödja målgrupperna i genomförande och uppföljning av folkhälsoarbetet – publicera folkhälsopolitiska rapporter – genomföra kontinuerliga uppföljningar av hälsan i grupper i särskilt utsatta situationer. Regeringen avser även att ta initiativ till ett pilotprojekt på regional nivå för att skapa bättre förutsättningar för det lokala främjande och förebyggande folkhälsoarbetet. Målområde 1: Det tidiga livets villkor Regeringen anser att det tidiga livets villkor bör utgöra ett särskilt målområde. Att alla barn får en bra start i livet med goda uppväxtvillkor som stimulerar deras tidiga utveckling, inlärning och hälsa är enligt regeringen centralt för att uppnå jämlik hälsa som barn och som vuxen. Regeringen anför att barn som haft möjlighet att utveckla de grundläggande förmågorna tidigt i barndomen har fått en mer stabil grund att stå på och i förlängningen bättre hälsa. Särskilt barn som växer upp i ekonomisk utsatthet får oftare sämre hälsa som vuxna. Målområde 2: Kunskaper, kompetenser och utbildning Att utveckla människors kompetenser och kunskaper genom lärande och utbildning är enligt regeringen centralt för att uppnå jämlik hälsa. Regeringen anser att det finns ett starkt samband mellan utbildningsnivå och hälsa. Livsvillkor, levnadsvanor och andra förhållanden som bidrar till god hälsa är bättre och mer hälsofrämjande bland personer med högre utbildningsnivå. Regeringen anför vidare att kunskaper och kompetenser som förvärvats genom utbildning ger möjlighet till högre status men också möjlighet att stärka psykologiska och sociala resurser samt reell möjlighet att påverka den egna situationen, vilket kan minska fysiska och psykosociala risker. Kunskaper, kompetenser och utbildning bör enligt regeringen därför utgöra ett särskilt målområde. Målområde 3: Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Regeringen anser att arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö bör utgöra ett särskilt målområde. Arbete och god arbetsmiljö är enligt regeringen centrala områden för att uppnå jämlik hälsa. Människor som arbetar har i regel bättre hälsa än de som saknar ett arbete eller sysselsättning. Regeringen anför att arbetsmarknaden i är tudelad; personer med låg utbildning, personer med funktionsnedsättning och utrikes födda har markant lägre chans att få ett arbete. Enligt regeringen stärker gynnsamma arbetsförhållanden personlig utveckling, hälsa och välbefinnande, medan ogynnsamma arbetsförhållanden ökar risken för ohälsa. Vidare anför regeringen att personer i arbetaryrken generellt har en sämre arbetsmiljö. Målområde 4: Inkomster och försörjningsmöjligheter Regeringen bedömer att inkomster och försörjningsmöjligheter är ett centralt område för att uppnå jämlik hälsa och en av de viktigaste faktorerna för skillnader i hälsa. Regeringen anför att ju högre inkomsterna är, åtminstone i de lägre inkomstskikten, desto friskare är individen och desto längre är den förväntade livslängden. Mot den bakgrunden anser regeringen att inkomster och försörjningsmöjligheter bör utgöra ett särskilt målområde. Målområde 5: Boende och närmiljö Enligt regeringen är boende och närmiljö ett centralt område för att uppnå jämlik hälsa och bör därför utgöra ett särskilt målområde. Regeringen anför att bostaden är en viktig plats för återhämtning, vila och rekreation. Vidare är en sund, trygg och trivsam boendemiljö också ett grundläggande mänskligt behov, och den som inte har rimligt goda boendeförhållanden har enligt regeringen svårt att klara övriga delar av livet, såsom utbildning och arbete, som i sin tur har stor betydelse för hälsan. Att känna sig trygg i sitt boende har också stor betydelse för viljan och lusten att vistas utomhus i närområdet. Regeringen anför vidare att låg socioekonomisk position samvarierar med hög exponering för olika riskfaktorer i boende och närmiljön, och genom detta ökar risken för ohälsa, sjukdom och en ojämlik hälsa. Målområde 6: Levnadsvanor Regeringen anser att levnadsvanor bör utgöra ett särskilt målområde. Regeringen anför att många av förutsättningarna för en god hälsa påverkas av livsvillkoren och av individens egna val och levnadsvanor. Regeringen anför även att individers levnadsvanor skiljer sig åt beroende på deras sociala miljö, utbildningsnivå och ekonomiska förutsättningar. Rökning, alkohol, dåliga matvanor, fysisk inaktivitet och sömnproblem är enligt regeringen välkända riskfaktorer för att insjukna i bl.a. cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Vidare anförs att socioekonomiska skillnader är tydliga för samtliga av dessa levnadsvanor och återfinns i alla åldersgrupper. Regeringen anför att fysisk aktivitet och god fysisk kapacitet är starka friskfaktorer för barn och unga. Enligt regeringen rör sig barn med funktionsnedsättning i mindre utsträckning än befolkningen i övrigt, och gruppen har i jämförelse en mer stillasittande fritid. Skillnaderna tenderar att öka med stigande ålder, men redan i unga åldrar tränar pojkar med funktionsnedsättning i mindre utsträckning än övriga pojkar i liknande ålder. Enligt regeringen har det samlade stödet till idrotten ökat med till totalt . Regeringen anför att en utgångspunkt för statens idrottspolitik är att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, religion och annan trosuppfattning, funktionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Regeringens idrottspolitiska målsättning är att fler människor ska utöva idrott och motion oavsett formerna för detta, och regeringen välkomnar idrottsrörelsens strävan att bredda verksamheten för att stimulera ett livslångt idrottande i föreningslivet. Målområde 7: Kontroll, inflytande och delaktighet Att människor har kontroll över sitt eget liv, tillit till andra, inflytande och delaktighet i samhället är enligt regeringen centrala områden för att uppnå jämlik hälsa. Regeringen anför att sannolikheten att människor upplever sig ha sämre kontroll och inflytande över sina egna livsvillkor och utvecklingen av samhället i stort samt mindre gemenskap och delaktighet är större bland personer med lägre socioekonomisk position. Kontroll, inflytande och delaktighet bör enligt regeringen därför utgöra ett särskilt målområde. Målområde 8: En jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård Regeringen anser att en jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård bör utgöra ett särskilt målområde. Enligt regeringen bör hälso- och sjukvården erbjuda vård som ger bästa hälsoresultat med befintliga resurser. Regeringen anför även att vården bör vara tillgänglig efter behov. Vidare bör patienter erbjudas hälsofrämjande och förebyggande, behandlande och rehabiliterande insatser av god kvalitet samt delaktighet och kontinuitet. Inriktning på arbete inom målområdet Regeringen anför att det för de flesta diagnoser förekommer omotiverade skillnader i vårdens insatser och resultat mellan olika sociala grupper. Vården bör enligt regeringen verka hälsofrämjande och förebyggande och ha ett systematiskt jämlikhetsfokus. Behandling bör vidare utgå från patientens behov och möjligheter. Centralt för arbete för en god och jämlik hälsa är enligt regeringen – tillgänglighet som motsvarar olika behov – vårdmöten som är hälsofrämjande och skapar förutsättningar för jämlika insatser och resultat – hälsofrämjande och förebyggande arbete. I kommittémotion 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att hälsa för äldre bör finnas med i målstrukturen för folkhälsoarbetet. Enligt motionärerna saknar propositionen helt ett äldreperspektiv. Motionärerna anser att årsrikas hälsa bör finnas med i målstrukturen, antingen i form av ett eget mål eller systematiskt inarbetat i de strategier som ska utvecklas för de olika målområdena. I kommittémotion 2017/18:4175 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för en svensk folkhälsolag där statens ansvar tydliggörs. Enligt motionärerna bör en sådan lag lyfta fram nationella mål på folkhälsoområdet och tydliggöra ansvarsfördelningen på nationell respektive regional och lokal nivå. Förebyggande arbete och tillgänglig vård I kommittémotion 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) bör få ett tilläggsuppdrag att utveckla primärvårdens uppdrag i syfte att vårdteam ska arbeta förebyggande för att stärka befolkningens hälsa. Enligt motionärerna handlar det bl.a. om att ge tydligare hälsoinformation och hitta sätt att motivera människor att ta ett större eget ansvar för sitt liv och sin hälsa. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur sjukvården kan bli mer tillgänglig. Motionärerna anför att en tillgänglig vård och en stark primärvård i synnerhet är centrala faktorer för att skapa en mer jämlik vård. I kommittémotion 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt. Idrott för personer med funktionsnedsättning I kommittémotion 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör föra en dialog med idrottsrörelsen om idrott för personer med funktionsnedsättning. Enligt motionärerna måste idrottsrörelsen bli bättre på att inkludera personer med funktionsnedsättning. Ett äldreperspektiv på alkoholprevention I kommittémotion 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om ett äldreperspektiv på alkoholprevention. Enligt motionärerna kan ett äldreperspektiv på alkoholprevention bidra till minskade sjukvårds- och omsorgskostnader. I kommittémotion 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om roll på ANDT-området. Enligt motionärerna är det viktigt att samla och sprida epidemiologisk kunskap inom ANDT-området. bör därför enligt motionärerna få ett lika tydligt uppdrag som expertmyndighet i ANDT-frågor som den har i smittskyddsfrågor. Patientlagen (2014:821) syftar till att inom hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning och att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet (1 kap. 1 §). Enligt 6 kap. 1 § patientlagen ska patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet tillgodoses. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. En fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet (6 kap. 2 §). Vidare ska patienten få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården (6 kap. 3 §). I 7 kap. 3 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, anges att ska organisera primärvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). Enligt 9 kap. 1 § HSL ska erbjuda vårdgaranti åt dem som omfattas av ansvar enligt 8 kap. 1 eller 2 § den lagen. Vårdgarantin ska bl.a. innehålla en försäkran om att den enskilde får kontakt med primärvården och besöka läkare inom primärvården. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de tidsperioder inom vilka vårdgarantin ska vara uppfylld samt föreskrifter i övrigt om vårdgarantins innehåll (9 kap. 4 § HSL). Av 6 kap. 1 § hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) framgår att vårdgarantin enligt 9 kap. 1 § HSL bl.a. ska innehålla en försäkran om att den enskilde får kontakt med primärvården som den enskilde söker kontakt med primärvården (tillgänglighetsgaranti). antog regeringens förslag till vissa ändringar i HSL (prop. 2017/18:83, bet. 2017/18:SoU22, rskr. 2017/18:294). Bland annat antogs en ny bestämmelse om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen (7 kap. 2 a § HSL). Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. Vidare beslutades en ändring av vårdgarantin inom primärvården. är den formulerad så att den enskilde ska få besöka läkare. Enligt den nya lydelsen ska den enskilde i stället inom garanteras en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (9 kap. 1 § 2 HSL). Lagändringarna träder i kraft . Samordnad utveckling för god och nära vård Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredaren fick även i uppdrag att i dialog med företrädare för samtliga landsting, myndigheter och andra berörda aktörer utarbeta en nationell plan där primärvården är utgångspunkten för en ökad närhet till patienten. Utredningen har tagit namnet Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01) och lämnade sitt första delbetänkande God och nära vård – En gemensam färdplan och målbild (SOU 2017:53). Utredningen lämnade sitt andra delbetänkande God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39). Utredningen föreslår bl.a. att den gemensamma färdplanen och målbilden för omstruktureringen av hälso- och sjukvårdssystemet fördjupas och att primärvårdens uppdrag i hälso- och sjukvården moderniseras. Vidare läggs förslag som enligt utredningen syftar till att tydliggöra primärvårdens uppdrag och skapa förutsättningar för en stark och likvärdig primärvård. Utredningen föreslår även ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården hos den utförare i Vårdval primärvård som patienten valt. Utredningen framhåller att kontinuitet i relationen mellan patienten och vårdens medarbetare samt mellan olika professioner och olika vårdkontakter är central för såväl vårdens kvalitet och patienternas upplevelse som medarbetarnas arbetsmiljö och effektiviteten i hälso- och sjukvården. I fråga om begreppet Vårdval primärvård anger utredningen (s. 19) bl.a. följande. Utredningen ser behov av att tydliggöra särställningen hos det av vårdval i primärvården som utgår från generalistkompetensen hos bl.a. specialister i allmänmedicin och distriktsköterskor, och fungerar som navet i den primärvård som bedrivs med som huvudman. Det bör benämnas Vårdval primärvård. ska organisera Vårdval primärvård så att utförare ensam eller i samverkan med andra särskilt tillhandahåller de kompetenser och hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att primärvårdens grunduppdrag ska fullgöras. Delbetänkandet bereds inom . Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I budgetpropositionen föreslog regeringen en patientmiljard som ska bidra till en snabbare vård för patienter. Regeringen avsatte i propositionen för detta ändamål 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Motsvarande belopp beräknas –2021. Enligt regeringens förslag ska patientmiljarden –2021 stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra tillgängligheten till primärvården. Den ska också uppmuntra landstingen att införa patientkontrakt. Patientkontraktet syftar till att patientens sammanlagda tid för vård och behandling ska bli så kort som möjligt och att alla ska få den vård de behöver inom rimlig tid. Genom samverkan mellan vårdgivare, landsting och kommun ska vårdens övergångar samordnas och säkras. Patientkontrakt är enligt regeringen särskilt viktigt för patienter med komplexa vårdbehov och många vårdkontakter som t.ex. personer med kroniska sjukdomar eller sällsynta diagnoser. Några landsting inledde med stöd från regeringen en försöksverksamhet med patientkontrakt. Överenskommelse om insatser för att förbättra tillgängligheten och samordningen i hälso- och sjukvården godkände styrelsen för Kommuner och Landsting (SKL) fyra överenskommelser mellan regeringen och SKL på vårdområdet. En av dessa rörde patientmiljarden (Insatser för att förbättra tillgängligheten och samordningen i hälso- och sjukvården, S2017/07321/FS). Målet med överenskommelsen om en patientmiljard är att bidra till utvecklingen av tillgängligheten till primärvården och samordningen av patienternas vårdinsatser. Genom överenskommelsen bestämdes att ska gå till landsting och regioner för att stötta införandet av den förstärkta vårdgarantin i primärvården som regeringen vill införa . Landsting och regioner ska även förbereda för att kunna mäta uppfyllelsen av det nya förslaget till vårdgaranti. Vidare ska gå till att stödja införandet av patientkontrakt, som finns som pilotprojekt i tre landsting och regioner. Landsting och regioner ska säkerställa att man har rutiner för att erbjuda patienter fast vårdkontakt och se till att patienter i högre grad kan få till nästa vårdkontakt direkt i handen och få tider anpassade till egna önskemål och behov. kommer ett utvecklingsarbete för att närmare specificera form och innehåll för patientkontrakten att bedrivas. Regeringen gav Kammarkollegiet i uppdrag att betala ut till landstingen i enlighet med överenskommelsen om patientmiljarden. vägledning om bl.a. fast vårdkontakt publicerade vägledningen Om fast vårdkontakt och samordnad individuell plan.