bet · H501JuU13 · 2018-04-19 00:00:00 — Databaserna innehåller information om t.ex. internationellt efterlysta personer, stulna resedokument, stulna fordon, stulna konstföremål och stulna vapen. Det finns också ett DNA- och fingeravtrycksregister samt en bilddatabas över sexuella övergrepp på barn. Interpolkontor finns vid SPOC på den nationella operativa avdelningen (). SPOC är bemannat dygnet runt. trädde lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete i kraft. Genom lagen utökas det internationella polissamarbetet genom att bestämmelserna om operativt polissamarbete i två EU-beslut, Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet, genomförs i svensk rätt. Den svenska polisen får därmed samarbeta med utländska myndigheter enligt Prümrådsbeslutet genom att ta emot dels bistånd inom ramen för gemensamma insatser, dels bistånd vid större evenemang, katastrofer och allvarliga olyckor. Vidare får polisen samarbeta med utländska myndigheter enligt Atlasrådsbeslutet genom att ta emot bistånd från utländska särskilda insatsgrupper. Både vid gemensamma insatser enligt Prümrådsbeslutet och vid operationer med särskilda insatsgrupper enligt Atlasrådsbeslutet kan utländska tjänstemän få polisiära befogenheter i (prop. 2016/17:139, bet. 2016/17:JuU27, rskr. 2016/17:273). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 28) pekade regeringen på att brottsligheten drar nytta av globalisering, fri rörlighet och digitalisering. Satsningar mot internationella brottsnätverk och organiserad brottslighet bidrar till att öka myndigheternas kompetens, skapa kontakter och bygga upp informationsflöden. För att bygga upp förmågan att fånga upp ärenden med internationella kopplingar, tillvarata internationell information och förbättra samordningen inom hela organisationen hade börjat skapa internationella, operativa funktioner i polisregionerna. Myndigheten hade också utsett en särskild koordineringsfunktion för det myndighetsgemensamma arbetet inom ramen för EU:s policycykel mot internationell och organiserad brottslighet. De europeiska fonderna för de yttre gränserna och den inre säkerheten utnyttjades för projektverksamhet i form av särskilda uppdrag. Vidare anförde regeringen i den budgetpropositionen att informationsutbytet inom EU hade fortsatt att utvecklas. Inom ramen för Prümsamarbetet har anslutits till det automatiserade fingeravtrycksutbytet. DNA-utbyte sker med över hälften av de anslutna medlemsstaterna. Det bidrar till att identifiera och lagföra gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu samtliga 19 anslutna medlemsstater och underlättar för polisen att göra kontroller av utländska fordon. I budgetpropositionen pekades även på att åklagarväsendets operativa samarbete med andra länder är ett frekvent inslag i arbetet och att myndigheternas internationella engagemang genom egna initiativ hade varit betydande. Myndigheterna hade bidragit till utvecklingen av det rättsliga samarbetet inom EU, inklusive till det europeiska åklagarkontoret Eurojust, där antalet ärenden hade ökat och blivit mer komplexa. Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om utländska stöldligor (fr. 2016/17:685) bl.a. följande: Att utsättas för stöld efter inbrott i sitt boende innebär naturligtvis en stor integritetskränkning och medför att många utsatta känner sig otrygga och oroliga. Regeringen kommer att lämna en proposition till med förslag om en uppvärdering i påföljdshänseende av sådana stölder som begås efter intrång i olika former av boenden. Enligt polisen begås många tillgreppsbrott av hitresta utländska ligor. Insatser mot internationella brottsnätverk är därför ett viktigt och strategiskt utvecklingsområde i brottsutredande verksamhet. En effektiv förundersökningsverksamhet med god förmåga att hantera internationell organiserad brottslighet i kombination med kontrollverksamhet vid relevanta gränspassager bedöms vara den viktigaste framgångsfaktorn i arbetet. För att effektivisera utredningsarbetet har beslutat om en nationell modell för brottssamordning som infördes . Brottssamordning innebär att polisen identifierar mönster i tillvägagångssätt och jämför spår från brottsplatser för att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. Arbetet är särskilt inriktat mot mobil organiserad brottslighet som rör sig över stora geografiska områden. Europeiska kommissionen har föreslagit en förordning som innebär att det ska inrättas en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen (COM(2013) 534). Den europeiska åklagarmyndigheten ska ha exklusiv behörighet att utreda och åtala för den typen av brott. Det innebär att medlemsstaternas åklagarbehörighet på det brottsområdet ska överlåtas till EU i motsvarande utsträckning. Med brott mot EU:s finansiella intressen avses exempelvis bedrägerier riktade mot EU. Sexton medlemsstater har anmält att de avser att inleda ett fördjupat samarbete för att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. är inte ett av dessa länder. Utrikesminister besvarade en skriftlig fråga om missbruk av enligt följande (fr. 2016/17:1848): har frågat mig om jag och har agerat eller har för avsikt att agera kraftfullt mot missbruk av och varför i sådana fall inte har varit lika framgångsrik som i just detta fall. Jag kan endast redogöra för hur har agerat i frågan. Jag och övriga regeringen har varit tydliga mot turkiska ledare med hur vi ser på den senaste tidens frihetsberövanden och den mycket oroväckande utvecklingen i . Vi har understrukit att agerande har direkt påverkan på vår och EU:s relation till . Det budskapet framfördes också när vi mot bakgrund av den senaste tidens frihetsberövanden bad ambassadör komma till UD. UD verkar såväl genom vår ambassad i och vårt konsulat i som från departementet i . Vi står i nära kontakt med spanska myndigheter kring den fortsatta processen och har också tät kontakt med anhöriga. Jag har själv i samtal med min spanske kollega, utrikesminister , tagit upp detta fall samt vikten av att beakta den negativa utvecklingen i vad gäller respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Jag har även tagit upp frågan med min tyske kollega . agerar tillsammans med andra länder för att uppmärksamma dessa frågor. Det är spanska myndigheters ansvar att skyndsamt pröva frågan om ett utlämnande ska ske till på grundval av de anklagelser som fört fram. konstitution är glasklar: organisationen får inte användas för politiska motiv. Det är särskilt allvarligt i fall som riskerar att påverka yttrandefriheten. är tydligt i EU och gentemot att efterlysningar inte får missbrukas i politiskt syfte. Detta har utrikesminister och jag understrukit i ett brev till EU:s höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik och vice ordförande i . I brevet föreslår vi en diskussion inom EU för att förhindra liknande fall. Utöver arbetet med de frihetsberövade svenskarna fortsätter också vårt viktiga och omfattande stöd till turkiska organisationer och aktörer som verkar för demokrati och yttrandefrihet. I betänkande 2016/17:JuU27, där utskottet behandlade förslaget om att inrätta lagen (2017:496) om internationellt polisiärt samarbete, uppgav utskottet att det delar regeringens uppfattning att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan. Utskottet uppgav att det därför ser positivt på de nya möjligheter till operativt samarbete med andra stater som Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet ger. vid ett flertal tillfällen uttalat kritik mot inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet (se bl.a. yttr. 2015/16:JuU5y s. 5), och vid överläggningar med regeringen har en klar majoritet av utskottets ledamöter ställt sig bakom regeringens ståndpunkt att tills vidare ska välja att stå utanför samarbetet kring myndigheten (prot. 2016/17:11). Utskottet anförde i bet. 2016/17:JuU18 (Polisfrågor) med anledning av en motion om att stärka Europols analytiska förmåga att det pågår ett ständigt utvecklingsarbete för att åstadkomma detta och att utskottet därför inte fann skäl till något tillkännagivande om saken (s. 63). I samma betänkande avstyrkte utskottet även ett motionsyrkande om att ge Europol ett operativt mandat. Enligt utskottet borde Europol inte vara mer operativt än vad det är . Utskottet har tidigare anfört att den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat och annan grov brottslighet ställer allt större krav på internationell samverkan. Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet är alltså enligt utskottet mycket angelägna. Utskottet kan således i stora delar instämma i det som motionärerna anför i motionerna 2017/18:3187 (M) yrkande 61, 2017/18:3240 (M) yrkande 21 och 2017/18:3582 (L) yrkande 2 om att bör verka för att effektivisera Europol och brottsbekämpningen inom EU samt stärka Europols analyskapacitet. Utskottet ser vidare positivt på internationellt polissamarbete om bekämpning av bl.a. it-relaterad brottslighet och på samarbetsavtal med länder i och EU:s närområde, vilket efterfrågas i motionerna 2017/18:3190 (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:3582 (L) yrkande 5, 2017/18:3899 (KD) yrkande 17 och 2017/18:3743 (KD) yrkande 2. Mot bakgrund av det omfattande arbete som redan bedrivs på området anser utskottet emellertid inte att det finns skäl för något initiativ från utskottets sida med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avstyrker således dessa motionsyrkanden. Utskottet anser, i likhet med , att Europol inte ska vara mer operativt än vad det är . Motionerna 2017/18:3194 (L) yrkande 13 och 2017/18:3582 (L) yrkande 1 och 3 avstyrks därför. Det är viktigt att stater inte missbrukar efterlysningssystem. Som framgår ovan har utrikesministern anfört att är tydligt i EU och gentemot att detta inte får ske samt sagt att hon föreslagit en diskussion om saken inom EU. Utskottet finner därmed inte anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motion 2017/18:3479 (C), och utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att motverka bl.a. missbruk av stulna pass. Jämför reservation 26 (M) och 27 (SD, -). I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 57 anförs att giltighetstiden för nya pass som utfärdas till följd av att ett tidigare pass anmälts som förkommet eller stulet bör begränsas. I stället som är fallet , bör giltighetstiden motsvara den resterande giltighetstiden för det förkomna passet. I yrkande 58 anför motionärerna att giltighetstiden för främlingspass och resedokument som utfärdas till följd av att dessa anmälts som förkomna eller stulna också bör begränsas. De regler som infördes i fråga om pass bör enligt motionärerna gälla även för främlingspass och resedokument, och vidare bör giltighetstiden för nya sådana pass och dokument motsvara den resterande giltighetstiden för det förkomna passet eller dokumentet. I samma motion yrkande 59 anför motionärerna att missbruk av pass, främlingspass och resedokument alltid bör ses som grovt missbruk av urkund. I motion 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 16 begärs en skärpning av reglerna för passhantering. Motionärerna anför att det är av största vikt att åtgärder vidtas för att svart handel med svenska passhandlingar ska förhindras. Bland annat bör tillkännagivande om att de nya reglerna i fråga om pass även ska gälla främlingspass och resedokument efterkommas av regeringen, och en obligatorisk kontroll av biometrisk information bör ske vid passkontroller. Av 3 § passlagen (1978:302) följer att ett vanligt pass utfärdas med en giltighetstid av för en vuxen person. Enligt 7 a § samma lag ska en ansökan om vanligt pass avslås om det före ansökan har utfärdats tre vanliga pass för sökanden och det inte finns särskilda skäl att bifalla ansökan. Sökanden har dock i vissa fall rätt att få ett provisoriskt pass utfärdat. Av 1 § passförordningen (1979:664) framgår att ett tidigare utfärdat och alltjämt gällande pass för den sökande, om det inte har förstörts eller förkommit, ska ges in till tillsammans med ansökan om pass. Har passet förstörts eller förkommit, ska det i ansökan lämnas uppgift på heder och samvete om hur det har skett och, i de fall då passet har förkommit, om vilka åtgärder som har vidtagits för att återfå det. Om den sökande av särskilda skäl har behov av det tidigare passet , behöver det inte ges in förrän i samband med att det nya passet lämnas ut. Den sökande är skyldig att på ett tillförlitligt sätt styrka sin identitet i samband med ansökan. Enligt 4 § förordningen kan ett vanligt pass ges kortare giltighetstid än för en vuxen person om passet utfärdas för en sökande som kan antas komma att förlora sitt svenska medborgarskap. Ett sådant pass ska ges giltighet endast till den tidpunkt då sökanden kan beräknas förlora medborgarskapet eller när det i ett passtillstånd har föreskrivits att pass för sökanden får utfärdas endast med begränsad giltighetstid. I ett sådant fall ska passet ges den giltighetstid som har föreskrivits i tillståndet. Främlingspass och resedokument utfärdas av . Av 2 kap. 1 a § utlänningslagen (2005:716) följer att får utfärda ett främlingspass för bl.a. en utlänning som inte har någon handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling. Enligt 4 kap. 4 § utlänningslagen får en särskild passhandling, ett resedokument, utfärdas för resor utanför för en flykting eller statslös. Av 2 kap. 8 och 10 §§ utlänningsförordningen (2006:97) framgår att ett resedokument ska utfärdas och, då det utfärdas, får förses med en anteckning om att innehavarens identitet inte är styrkt. får besluta om förlängning av giltighetstiden för ett resedokument. Om den som har ett resedokument utfärdat av upphör att vara flykting eller statslös, ska resedokumentet återlämnas till . trädde nya regler i kraft som innebär att en utlänning vid in- och utresekontroll, på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare, ska vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (prop. 2017/18:35, bet. 2017/18:JuU7). Justitie- och inrikesminister anförde följande i svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:624): Ändringarna i passlagen, som trädde i kraft , syftade till att minska tillgången till svenska pass som kan missbrukas. Ändringarna innebar att svenska medborgare ska kunna beviljas högst tre vanliga pass , att vanliga pass ska återkallas när ett provisoriskt pass utfärdas för passinnehavaren och att giltighetstiden för vanliga pass till barn sänks till . Vad gäller effekten av lagändringarna är det fortfarande för tidigt att dra några säkra slutsatser. Det är mot den bakgrunden inte aktuellt att tillsätta en ny utredning om missbruk av pass men regeringen följer frågan noggrant och är beredd att agera om behov anses föreligga. För missbruk av urkund till böter eller fängelse döms enligt 15 kap. 12 § den som sanningslöst åberopar pass, betyg, identitetshandling eller annan sådan för enskild person utställd urkund såsom gällande för sig eller annan person, eller lämnar ut sådan urkund för att missbrukas på det sättet, om åtgärden innebär fara i bevishänseende. Är brottet grovt döms till fängelse . I rättsfallet NJA 2007 s. 319 fann att en mans användning av tvillingbroderns pass vid inresa till inte skulle bedömas som grovt brott. Som lagen är utformad krävdes enligt domstolen ytterligare någon försvårande omständighet än att passet använts för sitt huvudsakliga ändamål, dvs. för resa mellan olika länder, för att det skulle bedömas som grovt. Två justitieråd var skiljaktiga och ansåg att missbruk av pass vid inresa till normalt borde bedömas som grovt brott. Utskottet behandlade proposition 2015/16:81 Åtgärder mot missbruk av svenska pass. I propositionen som tillstyrktes av utskottet och antogs av föreslogs ändringar i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas (bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Regeringens förslag innebar att svenska medborgare skulle kunna beviljas högst tre vanliga pass , att ett vanligt pass skulle återkallas när ett provisoriskt pass utfärdas för passinnehavaren och att giltighetstiden för vanliga pass till barn sänktes till . I betänkandet föreslog utskottet med anledning av motioner ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med ett förslag till om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. följde utskottets förslag. Av regeringens skrivelse 2017/18:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår (s. 28 f.) när det gäller att regeländringarna ska omfatta fler dokument än vanliga pass att frågan har hanterats i utredningen för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar. Betänkandet (SOU 2017:93 Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar) överlämnades till regeringen . Regeringen anför i skrivelsen att punkten inte är slutbehandlad. I betänkandet föreslås det bl.a. att högst tre resedokument eller främlingspass ska kunna beviljas en person för att stävja missbruket av resehandlingar och uppehållstillståndskort. Utredningen föreslår också att det ska gälla kortare giltighetstider för handlingarna och att de i vissa fall ska kunna återkallas. I förra årets betänkande om polisfrågor (bet. 2016/17:JuU18) anförde utskottet, med anledning av en motion med en likalydande begäran som motion 2017/18:888 (SD) yrkande 16, att ändringar i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas trädde i kraft så sent som samt att det även inom EU vidtas åtgärder för att förhindra missbruk av pass. Det saknades därför enligt utskottet anledning till något tillkännagivande om att reglerna för passhantering skulle skärpas (s. 64 f.). De senaste ändringarna i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas trädde i kraft så sent som . Utskottet delar den uppfattning som justitie- och inrikesministern uttryckte om att det är för tidigt att dra några säkra slutsatser om effekten av dessa ändringar och att det därför inte är aktuellt att nu utreda ytterligare åtgärder. Som framgår följer regeringen också frågan. När det gäller främlingspass och resedokument konstaterar utskottet att frågor om dessa dokument tas upp i betänkandet SOU 2017:93, som bereds inom . Denna beredning bör enligt utskottet inte föregripas. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att föreslå några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2017/18:888 (SD) yrkande 16 och 2017/18:3569 (M) yrkandena 57 och 58, som således avstyrks. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom yrkandet i motion 2017/18:3569 (M) yrkande 59 om att missbruk av pass m.m. alltid ska bedömas som grovt missbruk av urkund. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en skyndsam uppstramning av tillgången till id-handlingar i syfte att minska id-stölder och bedrägerier och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om förebyggande arbete mot it-brottslighet m.m. Jämför reservation 28 (V) och 29 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:709 av och (båda S) efterfrågas en översyn av om antalet typer av giltiga legitimationer bör minskas. Motionärerna föreslår att endast nationella id-kort och pass ska bli giltiga legitimationshandlingar i syfte att komma till rätta med id-kapningar. I motion 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 begärs en skyndsam uppstramning av tillgången till id-handlingar för att minska id-stölder och bedrägerier. Motionärerna påtalar bl.a. att det finns runt 15 godkända id-handlingar i , vilket underlättar missbruk. Även i motion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 24 begär motionärerna att bedrägerier ska motverkas genom att tillgången till id-handlingar stramas upp, vilket skulle göra det lättare att avgöra om en handling är äkta eller falsk. I motion 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 anförs att många brott kan undvikas om konsumenter och företag får bättre information om hur man undviker att utsättas för it-relaterade brott såsom phishing (nätfiske) och bedrägerier. Det är också viktigt att man kan spärra sina identitetsuppgifter på ett och samma ställe. I samma motion yrkande 5 anförs att regeringen bör underlätta informationsutbyte inom näringslivet för att motverka internetbaserade bedrägerier. (M) anför i motion 2017/18:3398 yrkande 2 att id-kapningar måste stävjas, bl.a. genom att allmänheten informeras om brottet. (Brå) har i rapporten i , kartläggning och åtgärdsförslag (rapport 2016:9) som lämnades påpekat att det finns ca 15 godkända typer av id-handlingar i , som utfärdas av tre myndigheter: , och Transportstyrelsen. Därutöver kan större banker utfärda id-kort som är godkända av Sis, åt sina kunder, och även vissa företag får utfärda Sis-godkända id-kort till sina anställda. Antalet olika id-handlingar försvårar id-kontroller och underlättar missbruk. I rapportens sammanfattning anförs vidare att Brå gör samma bedömning som en del representanter för näringslivet, nämligen att en central aktör bör få ansvar för hantering av id-handlingar i alla faser, från ansökningsprocess, bakgrundskontroll av den sökande, tillverkningsprocess av handlingen till utlämningsprocess och möjlighet att verifiera äkthet av utgivna id-handlingar. fördes ett nytt brott in i , olovlig identitetsanvändning. Lagändringen syftade till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning det innebär att få dessa uppgifter utnyttjade (prop. 2015/16:150 Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning, bet. 2015/16:JuU29). Regeringen beslutade proposition 2017/18:145 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Propositionen innehåller bl.a. förslag på åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen föreslår att ska få möjlighet att kunna avregistrera uppgifter om falska identiteter från folkbokföringen samt kunna göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning om det är nödvändigt för bedömning av frågan om folkbokföring. I propositionen föreslås även att brottet folkbokföringsbrott införs på nytt. Oriktiga uppgifter i folkbokföringen kan inte bara användas för att möjliggöra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utan också för bedrägerier och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen anser därför att det är viktigt att vidta åtgärder för att höja kvaliteten ytterligare i folkbokföringen. Lagändringarna föreslås i denna del träda i kraft . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska utreda och lämna förslag till förändringar av de krav och rutiner som gäller för svenska identitetshandlingar. Syftet är att minska det ökande antalet bedrägerier som begås med hjälp av förfalskade identitetshandlingar. Den särskilda utredaren ska enligt direktiven (dir. 2017:90) bl.a. • föreslå hur antalet identitetshandlingar och utfärdare ska begränsas • analysera och föreslå hur verifieringen av äktheten och giltigheten av identitetshandlingar kan förbättras • utreda och vid behov föreslå hur identitetshandlingar bör utfärdas och utformas för att bli säkrare • analysera och ta ställning till om fysiska identitetshandlingar bör innehålla en e-legitimation på högsta tillitsnivå. Uppdraget ska redovisas . Justitie- och inrikesminister anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:347): Att förbättra stödet till brottsoffer är en prioriterad fråga för regeringen.