bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Som jag sa är detta den näst största miljö- och klimatbudget som någonsin har haft. Lyssnarna kan nog ta uttalanden som "slakt", "kraftig nedskärning" och allt vad vi hört från de rödgröna med en viss nypa salt. Det är bara retorik och inte så mycket mer. Det där stämmer inte alls. På exempelvis klimatinvesteringsområdet halverar ni investeringarna genom denna budget. Ni vill avskaffa flygskatten, som minskar utsläppen med ungefär . Det är lika mycket som de samlade utsläppen från stads bilar. Kom då med ett bättre förslag! Men ingen har sett något sådant. drömmer om en biobränsleinblandning, som inte finns här och . Därför behövs flygskatten. Den gratis kollektivtrafiken för unga ledde till att 3,5 miljoner nya kollektivtrafikresor gjordes bland barn och unga bara i län, tack vare att vi gjorde kollektivtrafiken gratis för barn och unga. Det är reformer som dessa som och med stöd av avskaffar. Detta är inte att ta ansvar för framtid. Med 1,5 miljarder i generella statsbidrag till landstingen finns det som sagt alla möjligheter att fortsätta denna satsning på kollektivtrafiken om man tycker att det är prioriterat. Vad gäller flygtrafiken riktade denna kammare ett tillkännagivande till regeringen om att den måste säkerställa att få verktyg på plats för att få fram biobränslen till flyget. Innan tillkännagivandet gjordes var flygskatten det enda vi hade sett från regeringens sida. Det förekom inga seriösa diskussioner om hur vi skulle kunna byta ut bränslet. Det var denna kammare som riktade tillkännagivandet till regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Sent omsider tillsattes en utredning under ledning av . Den kommer , och jag ser mycket fram emot att få läsa dess slutsatser. Jag hoppas att vi strax därefter kan gå vidare och få smarta styrmedel på plats för att sänka utsläppen från flyget. Men då har vi redan avskaffat den ineffektiva och skadliga flygskatt som den tidigare regeringen införde. Det är en mörk bild av som målar upp. Hon säger att vi är ett glesbefolkat land i det nordliga hörnet av , trots att den sydliga delen av är minst lika tätbefolkad som stora delar av i övrigt. Jag har svårt att förstå vad har emot , som är den regionala flygplats som de flesta skåningar vill vända sig till. Men det var inte därför jag tog replik, utan jag är på riktigt nyfiken på hur vill arbeta för att minska våra klimatutsläpp, nu när man väljer att ta bort flygskatten utan att ha en ordentlig plan för hur flygets utsläpp ska kunna hanteras i övrigt. Vi vet att de biodrivmedel som hänvisar till inte kommer att vara tillräckliga och att vi kommer att se problem när det gäller kvaliteten på den biologiska mångfalden i skogar, som vi behöver värna. Jag undrar också hur de till laddinfrastruktur ska kunna svara upp mot de 840 miljoner som man väljer att dra ned Klimatklivets investeringar med och som i stor utsträckning har gått till just laddinfrastruktur. I betänkandet nämns att man helst hade velat avskaffa Klimatklivet helt men att man hade vissa delar upptecknade . Min fråga är som sagt: Hur vill ni få en effektiv klimatpolitik som sänker utsläppen av växthusgaser, särskilt med tanke på att ni vill skattebefria flyget och investera kraftigt i vägar? Jag kan gläda med att det tar än för mig att beskriva hela vår miljö- och klimatpolitik, för den är ganska omfattande. Låt mig ändå stolt konstatera att vi till exempel tillför 1 miljard till de gröna näringarna, som är otroligt viktiga för att få fram det biobränsle som beskrev. Vi tillför också 1 miljard i multilateralt klimatbistånd, utöver den rena miljö- och klimatbudgeten. När det gäller exempelvis flyget, om man nu ska svara på just den frågan, finns det enormt många åtgärder att vidta. Till exempel finns ett gemensamt europeiskt luftrum, som enligt olika bedömare sägs kunna sänka utsläppen när vi plötsligt kan börja flyga rakare i stället för att ta omvägar i de olika nationella luftrummen, det finns krav på inblandning av biobränsle och det finns den norska modellen med olika start och landningsavgifter beroende på bränsle. Jag tar också fasta på vad forskningschef för flyget säger. Han beskriver att vi nog kommer att kunna ha elflygplan också, vid sidan av flygplan med inblandning av biodrivmedel. Jag har en tilltro till att tekniken kommer att lösa en del av utmaningarna, men jag har också en övertygelse om att politiken måste driva på med rätt verktyg. En väg är då bland annat inblandning av biodrivmedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag ser också fram emot den utredning som leder om biobränslen i flyget. kan jag konstatera att vi med den kunskap vi har vet att biomassan inte räcker om vi ska fortsätta att öka flyget i den takt vi gör. Då vet vi att klimatnyttan av att blanda in biobränsle kommer att vara uppslukad . Jag tycker att vi ska arbeta med de styrmedel som vi har tillgängliga . Flygskatten har varit ett sådant styrmedel. Sedan hade önskat att de klimatstyrande effekterna av flygskatten hade blivit ännu högre. Jag kan konstatera att det är oerhört problematiskt att man väljer att ta bort den indexering av bränsleskatterna som nämnde tidigare, då ett borttagande av indexeringen faktiskt gör att skatten urholkas. Som jag sa i mitt anförande tror jag att det är viktigt att säkerställa att människor både på landsbygden och i våra städer kan få ihop sin tillvaro och ta sig till och från arbetet. Då krävs genomtänkta styrmedel. Jag är medveten om att ganska ofta utformar sin politik utifrån vad som fungerar i . För mig som bor här kan jag konstatera att det funkar alldeles utmärkt, men ser annorlunda ut. Jag tror att exempelvis kraftigt höjda bensin- och dieselskatter slår hårt mot dem som saknar kollektivtrafik. Då tycker jag inte att det är en framkomlig väg att höja dessa skatter med mer än inflationen. Jag tror inte att det är en framkomlig väg, om man vill nå riktig klimatnytta, att ha en skatt på flygplansstolen men inte på flygplansbränslet. Det är bland annat det senare vi vill åstadkomma genom att omförhandla Chicagokonventionen så att det blir möjligt att beskatta flygbränsle men också värna om den globala överenskommelse som finns om flyget, där vi kan sänka utsläppen på riktigt. står ju för en ganska liten andel av utsläppen. Jag vill börja med att konstatera att det är väldigt orättvist: Jag har en stark supporter i denna debatt. Det är min dotter, , som har roat sig med att sitta här och lyssna på oss. Men jag ska gå över till mitt tal. Under större delen av vår historia var det sjöar, älvar och hav som var våra huvudsakliga handels- och transportleder. Byar, köpingar och städer växte fram där olika vattendrag mötte vägar. förändrades detta då järnvägen skapade helt nya transportleder, men grundprincipen fanns kvar: Där järnvägen mötte vattendrag och vägar fortsatte städerna att utvecklas. T-Fordens inträde på marknaden i kombination med billigt bränsle var 1900-talets stora trafikreform, som gjorde att handel kunde utövas på allt större sträckor. Varje nytt trafikslag förändrade förutsättningarna för oss människor som själva grundprincipen aldrig förändrades, nämligen att det är handel och inte arbete som skapar välfärd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Under inledningen av har en del av handeln flyttat ut på näringsutskottettet, men även där gäller samma universella principer. De länder, städer, byar och företag som har väl fungerande it har bättre förutsättningar än andra att bedriva handel. Det finns således ett mönster där nya innovationer leder till nya handelsplatser. Vi i har varit förhållandevis duktiga på att fånga upp dessa innovationer. Vi skapade handelskompanier som handlade med , vi lånade pengar och byggde järnväg , vi förbättrade våra vägar och vi var förhållandevis framgångsrika med digitaliseringen . Allt detta har bidragit till att vi har en välfärdsstat som ger våra medborgare utbildning, vård, pension med mera. diskuterar vi utgiftsområde 22. Dagens beslut kommer att påverka oss alla, och det kommer att ge våra barn och barnbarn förutsättningar för välfärd. när vi träter om olika budgetramar eller enskilda sträckningar på en väg eller järnväg bör vi lyfta blicken och fråga oss hur vår framtid kommer att påverkas. Vad får satsningen för ekonomiska, ekologiska och sociala effekter? och lägger fram en gemensam budget . Till stora delar sammanfaller den med övergångsbudgeten. Hos oss har vi tittat lite på detta: Det är 2 ½ procents skillnad. Jag är inte säker på att världen rasar ihop för denna "oerhörda" skillnad mellan våra budgetar. Däremot är det så att vi avskaffar gratis kollektivtrafik för unga samt avvecklar flygskatten i dess nuvarande form. Därför tar vi också bort den extra kompensationen till mindre flygplatser som infördes med flygskatten. Enligt vår uppfattning är nuvarande flygskatt ineffektiv och drabbar framför allt dem som bor utanför våra stora städer. Det är angeläget att fortsätter att ligga i framkant i den gröna omställningen av flygtrafiken. Vi föreslår därför, tillsammans med , att det införs krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i alla flygbränslen. Vi anser även att start- och landningsavgifterna bör vara miljö- och klimatstyrande för att premiera dem som använder effektiva motorer eller mer förnybart bränsle. Vi vill att tar ledartröjan för att omförhandla de internationella avtal som sätter stopp för mer generella flygskatter i exempelvis . Vi avsätter 100 miljoner inom utgiftsområde 20 för att rikta satsningar på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. För att minska koldioxidutsläppen satsar vi på att bygga ut laddstolpar, vilket underlättar för omställningen av fordonsflottan. Vi är alla medvetna om att vi måste minska våra koldioxidutsläpp. Detta förutsätter dock att vi har medborgarnas stöd för dessa förändringar. När man exempelvis straffbeskattar landsbygden via höga bränslekostnader på de fordon som människor är tvungna att ha för att sköta sitt arbete eller skjutsa barnen till olika former av fritidsaktiviteter blir det fel. I stället för att straffbeskatta landsbygdens befolkning vill vi kristdemokrater genomföra strukturella förändringar. Genom att elektrifiera våra större vägar i kan vi halvera koldioxidutsläppen från den tunga lastbilstrafiken. Bygger vi ny höghastighetsjärnväg, dubbelspår mellan , och samt mellan , , , och kan vi flytta gods från lastbil till tåg och få fler att välja tåg i stället för flyg inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer är medvetna om att strukturella investeringar kräver nya finansieringsmodeller. På samma sätt som vi inte klarade av att bygga ut järnvägen via statliga anslag kommer vi inte att klara av att bygga allt det som vi önskar med dagens finansiering. Samverkan mellan kommuner, regioner och stat kommer att var norm snarare än undantag. Olika former av bompeng för att finansiera bestämda sträckor kommer att vara nödvändiga. Om vi inte hittar andra finansieringslösningar riskerar vi att fastna i fråga om bra projekt bara därför att delar av beslutsprocessen inte kan vara med och finansiera den enskilda sträckan. Detta har skett bland annat i , där de flesta är överens om att man behöver bygga färdigt ringleden genom att bygga Östra länken. Men på grund av olika politiska låsningar kommer man inte till skott. Det är ett exempel på en vägsträcka som hade kunnat lösas genom exempelvis en bompeng. Jag tror att en del funderar över begreppet bompeng. Men jag bor så nära att jag vet hur den fungerar. Utöver dessa projekt anser att det är viktigt att vi arbetar med de projekt som är nära brukarna. Utvecklad kollektivtrafik, och regional cykelstrategi, stöd till enskilda vägar samt åtgärder för smärre förändringar inom trafiksystemet är sådant som underlättar människors vardag. Det är bland annat därför som vi avsätter till kommunerna och till regioner och landsting. Därför är det viktigt att våra myndigheter fångar upp dessa vardagsbehov. Det är i det vardagliga som vi vinner förtroende för infrastrukturpolitiken. Det är också det som gör att vi sedan kan göra de större strukturella förändringarna. Alla som bor och bygger i påverkas av de åtgärder som vi vidtar inom trafiksystemet. anser att sjöfarten är en viktig del av transportsystemet. Godsflöden mellan olika länder och kontinenter ökar. Vi måste därför ha en sjöfartsstrategi som uppmuntrar till inflaggning, långsiktighet, stabilitet för näringen samt utveckling av våra hamnar. Framtidens sjöfart kommer att kräva moderna hamnar som fungerar som logistikcentrum, där omlastning mellan båt, järnväg och lastbil fungerar på ett bra sätt. Det är viktigt att våra myndigheter arbetar för samordning av de olika trafikslagen när hamnar utvecklas. Ett område som måste omnämnas i denna debatt är trafiksäkerheten. Vi är många som rör oss i trafikmiljön. Därför måste vi ständigt arbeta för att utveckla säkerheten för våra trafikanter. Gång- och cykelvägar inom och mellan kommuner ökar säkerheten för trafikanterna. Återkommande trafik- och alkoholkontroller ökar säkerheten för oss alla. Ombyggnation och förnyelse av våra vägnät, där man tar hänsyn till alla trafikanter inklusive motorcyklar, bidrar till minskade skador och dödsfall. Många av de trafiksäkerhetsåtgärder som jag nämner har inte bara den effekten att de ökar säkerheten, utan de är också bra för miljön. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag är glad för att vi har kunnat göra upp med om årets budget. Jag är till och med stolt över det. Jag tycker att det är glädjande. Dock hoppas jag att framtida budgetar ska förhandlas tillsammans med alla allianspartier. Vi har samarbetat , och vi har förutsättningar för att samarbeta även . Jag gillar mina alliansvänner. Jag är stolt även över dem. Därför yrkar jag bifall till förslaget i detta betänkande. Jag försöker förstå varför det är så viktigt för att avskaffa flygskatten. Då sa att den är ineffektiv och att det finns andra åtgärder som man kan vidta, till exempel att använda sig av biobränsle, och att man överlag kan forska på ny teknik. Jag kan hålla med om att flygskatten inte är tillräcklig för att vi ska kunna komma till rätta med flygets utsläpp. Och vi ska komma ihåg att detta är , västvärldens och kanske hela världens snabbast växande utsläppskälla. Om vi inte gör någonting nu mot flygets utsläpp har vi en gökunge som kommer att växa sig så stor att denna utsläppskälla kommer att vara större än någon annan. Då tycker jag att en flygskatt i alla fall är ett sätt att komma till rätta med dessa utsläpp. Den minskar de facto utsläppen med - lika mycket som stads bilar. Jag tycker att då får visa på ett effektivare sätt att minska flygets utsläpp här och . Drömma om biobränslen kan man göra. Men de finns inte här och . Biobränslen har också den problematiken att de konkurrerar med andra saker som man vill göra på den mark där biobränslen odlas. sa att man i stället vill ha en start- och landningsavgift. Det låter inte som någon dum idé. Men då får presentera en start- och landningsavgift som är minst lika effektiv som den befintliga flygskatten. Vi ska också komma ihåg att ville avskaffa flygskatten . Men jag ser inga som helst konkreta alternativ från för att minska flygets utsläpp . Vad har ni för förslag här och och inte drömmar ? Man måste se trafiksystemen som en helhet. Genomgående för Vänsterns politik är att man missgynnar landsbygd och gynnar dem som bor i städer. Det gäller oavsett om vi talar om busskort, flygskatt eller ökade bränslekostnader. Genomgående har de en och samma effekt, nämligen att landsbygden drabbas och att de som bor i städerna tjänar på dem. Flyget står för av koldioxidutsläppen. Vi kan givetvis jaga dessa hur mycket som helst. Eller också gör man som jag gör i mitt anförande och konstaterar att har varit extremt duktigt under de senaste århundradena på att ta till sig ny teknik. Här tror jag att vi skulle kunna komma väldigt långt tillsammans om vi exempelvis börjar samtala om koldioxidutsläppen i sin helhet. Då är det antagligen mycket mer effektivt att se om vi kan hitta finansiella lösningar för att elektrifiera fler av våra vägar än att hålla på och straffbeskatta landsbygden. Det är denna typ av systemtänk, när ni går in i det lilla och inte tar hänsyn till vem som drabbas, som missgynnar den svenska miljöpolitiken. Vi måste jaga koldioxidutsläppen i stort. Då ska vi gå in där det är effektivt utan att straffbeskatta landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag förstår faktiskt ingenting. Vi måste göra saker som är effektiva. Ja, här har vi ett effektivt styrmedel, och säger att man ska göra andra saker men presenterar inte ett enda konkret förslag. Jag förstår inte heller talet om att landsbygden straffas när det är , som i sin budget under detta utgiftsområde drar ned öronmärkta satsningar på kollektivtrafik i landsbygd. Det är också , som drar ned på öronmärkta satsningar på gratis kollektivtrafik för barn och ungdomar över hela landet, som är någonting som gör att ungdomarna själva kan resa kollektivt så att föräldrarna inte behöver skjutsa dem kors och tvärs. Det är någonting som själv var inne på i sitt anförande. Jag hör ingenting om konkreta förslag från om hur vi ska minska utsläppen från flygsektorn eller andra områden. Det gör mig, fru talman, en smula besviken. Det är helt uppenbart att vi talar förbi varandra. Jag tar det sakta. Inom flygets område talar vi om mer bränsle och om att man kan beskatta på ett annat sätt. Vi är alltså beredda att vidta åtgärder även på flygets område. Men vi är inte beredda att vidta åtgärder som drabbar stora delar av landsbygden. Det är samma sak när det gäller att höja bränslepriserna. Vi är beredda att titta på modeller som kan vara effektiva när det gäller att flytta från transporter med miljöfarligt bränsle till transporter med miljöbra bränsle, exempelvis el. Men vi är inte beredda att straffbeskatta landsbygden. Om vi menar allvar med det som jag tar upp i mitt anförande, alltså att man på ett seriöst sätt - gärna tillsammans och gärna över blockgränserna - tittar på hur vi skulle kunna komma framåt med en elektrifiering, på samma sätt som vi byggde järnväg kommer det att krävas mer el. Då är egentligen frågan: Kommer att blockera kärnkraftsutveckling? Jag blir lite nyfiken. lovade i valet en satsning på landsbygdens vägar med , och hon sa i replikskiftet med mig att det var en hård förhandling. På andra sidan stod naturligtvis . Det gör att jag blir lite nyfiken och måste fråga: Vad har emot en satsning på vägarna med ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag tror att vi får vara lite mer ärliga mot varandra; riktigt så går väl inte budgetförhandlingar till hos er heller, utan jag misstänker att ni har en budgetgrupp som sitter och förhandlar. Jag har inte riktigt varit delaktig i varje enskilt kommatecken i den här förhandlingen, ska jag i all ödmjukhet konstatera. Precis som har vi dock givetvis haft ett antal områden som vi har fokuserat på. För oss har det varit vårdfrågor. En fråga som har varit jätteviktig för oss är biståndet, och en annan viktig fråga har varit att säkerställa att kommuner ska kunna se till att flyktingar kan bo kvar i sina bostäder. Jag är oerhört glad att just SD, av alla, röstade för detta. Vi har alltså haft frågor som vi har drivit. Sedan är det så - det vet alla som sitter här, och det är likadant i kommun- och landstingsvärlden - att vi lägger fram en ettårsbudget. Men i finansutskottet pekar vi ändå på en treårsbudget, och de stora investeringarna kommer 2020 och 2021. Jag hoppas givetvis att vi får till en regering som kommer att kunna verkställa dem 2020 och 2021. När det gäller budget är det dock helt korrekt att inte har fått igenom detta. Vi har fått igenom andra , exempelvis 2 miljarder till att korta köer i vården. Det har vi kristdemokrater prioriterat. Vi har prioriterat de mjuka värdena - men också säkerställt att infrastrukturen inte skadas. Tack för din ärlighet, ! sa också i sitt anförande att man ökade det generella bidraget till 290 kommuner och att det, om jag förstår det rätt, skulle vara ett tillskott på 3,6 miljarder. Men då måste jag fråga : Är det verkligen ett tillskott, eller äts det upp av att man tar bort specialdestinerade statsbidrag till våra 290 kommuner? Vad är egentligen tillskottet till 290 kommuner? har jag inte alla utskottens sammanställningar, men om jag minns rätt är det ungefär 600-700 miljoner i riktade stöd som tas bort. Sedan för man tillbaka 3 ½ miljard, så det blir väl 2,8 miljarder. Sedan har vi 1,5 miljarder till region och landsting och 2 miljarder som riktas för att korta köerna i sjukvården, vilket enligt oss kristdemokrater är ett av de riktigt stora misslyckandena. Till det kommer givetvis åtgärder som polis, rättsstat, tull och mycket annat som är viktigt för oss i trafikutskottet. Det är alltså ett plus, även om jag inte kan säga exakt om det är 600 eller 700 miljoner som är återtagna; i så fall måste jag titta på varje utskott för sig. Men det är ett kraftigt plus, och därför blir debatten så konstig. Man skäller om 100 miljoner när vi de facto för in betydligt mer pengar. Jag tänkte börja med att säga att jag känner stolthet när jag tittar ut över den här kammaren - och framför allt när jag åker utomlands för att representera . Fru talmannen och jag har varit i , och när man besöker andra länder och ser vilka politiska problem som finns där känner man faktiskt stolthet över och vårt parlament. Vi har nämligen principer, och vi står för stabilitet i vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Eller så kände jag fram till nu när vi ska besluta om den här budgeten, ska jag säga. är det nämligen så att en del partier här - till exempel , som har tappat var tredje väljare - känner att de måste agera trots att vi har kommit överens om en del principer. De bara måste agera, och så skriver de ihop sig med en del andra och får stöd långt högerut ifrån. De får stöd för någonting som egentligen inte står för den svenska principen eller svenskheten i den här församlingen. Därmed har jag lättat mitt hjärta lite grann kring detta, fru talman. ser man alltså sådant som kan hända i andra länder även i det svenska parlamentet. Det är en liten del, men man ser att det händer här också. Jag känner inte bara stolthet som riksdagsledamot, utan jag känner stolthet också som socialdemokrat. Under den förra mandatperioden åstadkom vi nämligen fantastiskt mycket på det här området. Vi har åstadkommit så konkreta saker som exempelvis cabotagebrott, klampning och sanktionsavgift. Man har till och med ökat klampningstiden . Vi har tagit saker och ting och gjort något ordentligt, på många områden. Det finns dock en del saker som kännetecknar hur vi jobbar i vårt samhälle, och det är att vi har tagit fram fyra strategier. Det är cykelstrategin, och det är en maritim strategi. Vi har tagit fram en flygstrategi, och vi har tagit fram godsstrategin. Detta är viktigt, fru talman, för det handlar om att myndigheter, branscher och intresseorganisationer tillsammans arbetar fram en strategi. Vi kommer tillsammans överens om någonting på ett område. Här har vi alltså satt upp ett antal målsättningar, där vi är överens om att vi kommer att arbeta på det här området utifrån de förutsättningar vi gemensamt har kommit fram till. Till exempel godsstrategin är ett område där vi nu har en klar och tydlig målsättning för hur vi ska få transporterna att fungera. Det handlar om hur vi ska flytta transporter från till exempel vägar till sjöfart och om hur vi ska jobba med de här frågorna. Det är jätteviktigt för att vi ska kunna uppnå en minskad klimatpåverkan från våra transporter. Vi har dock inte bara gjort saker och ting när det gäller strategier. hör man plötsligt moderater och kristdemokrater säga i debatten att de har varit för landsbygden. Ja, vi investerade 800 miljoner i utveckling av kollektivtrafiken på landsbygden under den förra mandatperioden - 200 miljoner .