bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — Utskottet framhåller vikten av fria och rättvisa val och konstaterar att det ryska presidentvalet enligt /Odihr ägde rum i en politisk och juridisk miljö som präglades av påtryckningar mot kritiska röster. Begränsningar i föreningsfriheten och yttrandefriheten liksom i kandidaters möjligheter att registrera sig bedöms ha kringskurit utrymmet för att kunna engagera sig politiskt i valrörelsen och ha resulterat i en brist på genuin konkurrens. Även om övriga kandidater generellt hade möjlighet att bedriva sina kampanjer relativt fritt är /Odihrs bedömning att den omfattande och okritiska medierapporteringen om den sittande presidenten ledde till ojämlika villkor för kampanjen. /Odihr rapporterade dock att valmyndigheten hade arbetat öppet och effektivt. Utskottet framhåller att fria och rättvisa val är grunden för ett demokratiskt styre och påminner om betänkande 2015/16:UU15 där utskottet beskrev de olika internationella och europeiska förpliktelser som finns på området. Utskottet konstaterar att situationen för de mänskliga rättigheterna i förvärras ytterligare på grund av bristen på ett oberoende rättsväsen. Enligt UD:s kan i praktiken inte beskrivas som en fungerande rättsstat. Rättsapparaten är politiserad, korruption och påtryckningar från statliga myndigheter förekommer och systemet används för att bestraffa oppositionella och människorättsaktivister. Rapporter om tortyr och polisvåld är återkommande. Vidare konstaterar utskottet att yttrandefriheten har inskränkts kraftigt och att statens kontroll över medierna och internet har skärpts avsevärt. hamnade 2016 på plats 148 av 180 i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex. Lagar för att bekämpa terrorism och extremism används enligt UD:s i hög utsträckning för att inskränka yttrandefriheten, och självcensuren har ökat. Vidare är föreningsfriheten begränsad. Utskottet vill även lyfta fram vikten av att arbetar för ökad jämställdhet och för att bekämpa våld mot kvinnor inom familjen. Situationen för kvinnorna i norra är särskilt oroande. Utskottet ser även med oro på den försämrade situationen för hbtq-personer, särskilt i norra . Utskottet vill även liksom tidigare lyfta fram vikten av att respekterar hbtq-personers rättigheter, att lagstiftningen förändras i syfte att förhindra diskriminering av och våld mot hbtq-personer och att personer som har begått övergrepp och attacker mot hbtq-personer straffas. Utskottet behandlade säkerhetspolitiska frågor med koppling till i betänkande 2017/18:UU11, inklusive aggression mot och den olagliga annekteringen av . Frågor som berör relationen mellan och och sanktioner mot behandlas av utskottet i betänkande 2017/18:UU10. Utskottet framhåller liksom i betänkande 2015/16:UU15 att respekten för mänskliga rättigheter är central för relationen mellan och samt för bilaterala relationer med . Utskottet anser att den politiska utvecklingen i är ytterst oroande och visar på ett stort behov av att verka för att demokrati och respekt för mänskliga rättigheter utvecklas och fördjupas. Utskottet betonar, liksom i betänkande 2015/16:UU15, vikten av att EU och även i fortsättningen är en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter i . Utskottet anser att regeringen bör fortsätta att verka för att EU upprätthåller detta budskap och för att EU försöker vidmakthålla och utveckla kontakterna med folk och civilsamhälle. Utskottet instämmer i regeringens bedömning när det gäller vikten av att även i fortsättningen föra en konsekvent och tydlig politik i relationerna med . bör självständigt och tillsammans med andra agera för att uppfyller sina åtaganden för mänskliga rättigheter, och utskottet anser att detta även framöver bör vara budskap till ryska företrädare i forum såsom FN, och . Utskottet konstaterar att den förra regeringen antog en resultatstrategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2018. Syftet med strategin är bl.a. att stödja en demokratisk utveckling i och bidra till ökad respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet upprepar sitt ställningstagande om strategin i betänkande 2014/15:UU10 och ser positivt på att strategin bl.a. fokuserar på stärkta möjligheter för medborgare till demokratiskt inflytande och ökat deltagande i politiska processer och stärkt kapacitet hos förändringsaktörer och civilsamhälle att verka för bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och icke-diskriminering. Mot ovanstående bakgrund understryker utskottet vikten av en fortsatt tydlig svensk linje i förhållande till utvecklingen i . Utskottet anser att det är särskilt viktigt att i relationerna med verka för och stödja demokratiska värderingar och respekt för mänskliga rättigheter som även har ställt sig bakom när landet anslöt sig till . Utskottet framhåller att tydligt bör markera mot en alltmer auktoritär regim i Kreml och fördjupa relationen med medborgarna och civilsamhället i . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2017/18:576 (L) yrkandena 2, 3 och 10 samt 2017/18:1578 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om situationen i . Jämför reservation 14 (V). I kommittémotion 2016/17:811 av m.fl. (V) framförs att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfriheten (yrkande 1) och kräva ett stopp för användandet av dödsstraff (yrkande 2). I yrkande 3 anförs att bör verka för att en internationell utredning tillsätts med anledning av rapporterna om organstölder i . I yrkande 5 anser motionärerna att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter respekteras i . Enligt yrkande 8 bör regeringen verka för att och hans medfångar friges villkorslöst. I yrkande 9 för motionärerna fram att bör verka för demokratiska reformer i och för att folkets vilja respekteras. Situationen för de mänskliga rättigheterna i behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:UU15. Den 19–besökte ledamöter från utskottet . Utskottet konstaterar att situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i är allvarlig och att den har försämrats . är en enpartistat utan allmänna och fria val som inte tillåter någon politisk opposition. Utskottet noterar att presidentens makt har stärkts genom att folkkongressen fattade beslut om att ta bort begränsningen för hur många mandatperioder presidenten kan sitta. I UD:s om anges bl.a. att åsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet inskränks i varierande grad. Vidare uppges att rättssystemet ligger under kontroll, att rättssäkerheten uppvisar stora brister och att inblandning är särskilt påtaglig i politiskt känsliga fall. Begränsningar för försvarsadvokater i deras yrkesutövning har ökat . I UD:s rapport anges vidare att de kinesiska myndigheterna slår hårt mot individer och organisationer som utmanar maktmonopol, förespråkar mänskliga rättigheter och demokrati eller tillhör minoritetsgrupper eller vissa religiösa grupper. Även organisationer som arbetar med hbtq-frågor rapporterar om diskriminering och trakasserier, även om situationen har förbättrats. antogs flera lagar med koppling till nationell säkerhet. En nationell säkerhetslag och första antiterrorismlag antogs 2015. Gemensamt för denna lagstiftning är att klara definitioner saknas, vilket ger utrymme för godtyckligt genomförande. Godtycke och hårda straff för brott mot rikets säkerhet är vanligare i fall som rör minoritetsgrupper och urfolk i de autonoma regionerna Xinjiang och . Utskottet framhåller att människor som tillhör nationella minoriteter, särskilt i och Xinjiang, är utsatta för omfattande förtryck och att opposition eller uttryck för egen kulturell identitet i och Xinjiang ofta betecknas som separatism, med hårdhänt hantering från myndigheternas sida som följd. Dessutom är religionsfriheten särskilt inskränkt i och Xinjiang och straffen kan bli mycket hårda om man utövar sin religion. Falungongrörelsen utsätts för övergrepp. När det gäller möjligheterna för civilsamhällets organisationer att verka uppges antalet civilsamhällesorganisationer öka som det har blivit svårare för organisationerna att bedriva verksamhet som ifrågasätter eller utmanar officiella linje. Förespråkande av rättigheter, i synnerhet politiska och religiösa sådana, är i regel förbjudet. Organisationerna måste registrera sig och respektera ett antal restriktioner som t.ex. att inte skada den ”nationella enigheten” eller den ”etniska harmonin” och att inte ifrågasätta maktställning. antogs en lag om utländska civilsamhällesorganisationers verksamhet i . Risken för godtyckligt genomförande av lagen bedöms som stor. Trakasserier, frihetsberövande och våld mot oppositionella rapporteras öka, vilket även driver fram självcensur. Det förekommer rapporter om tortyr och framtvingade erkännanden. Utskottet konstaterar även att all nyhetsrapportering måste följa politiskt sanktionerade riktlinjer och att de oberoende medier som finns är starkt kontrollerade. Både direkt och indirekt censur är utbredd. låg 2016 på plats 176 av 180 i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex. Kontrollen över och censuren av internet är omfattande. Utskottet understryker vikten av respekt för de medborgerliga och politiska rättigheterna i och framhåller betydelsen av att yttrandefriheten respekteras och att rättssäkerheten förbättras. Utskottet betonar att tortyr och annan förnedrande behandling i samband med förhör av häktade personer måste upphöra. Utskottet betonar vidare att det är angeläget att rättigheter för personer som tillhör etniska och religiösa minoriteter säkerställs. Utskottet betonar också att förföljelsen av människorättsjurister och människorätts-aktivister måste upphöra och understryker att det är angeläget att oberoende civilsamhällesorganisationer kan verka utan restriktioner. Utskottet välkomnar att EU i rådsslutsatser uttryckte oro över fängslandet av och trakasserierna mot människorättsförsvarare, jurister, advokater, journalister m.m. och slog fast att EU kommer att fortsätta att uppmana att leva upp till de mänskliga rättigheterna, förbättra situationen för civilsamhället och skydda rättigheterna för minoriteter, inte minst i och Xinjiang. När det gäller ett yrkande om dödsstraff konstaterar utskottet att dödsstraffet tillämpas i . Myndigheterna rapporterar inte antalet fall och uppskattningarna varierar, men enligt civilsamhällesorganisationer rör det sig om flera tusen personer . Enligt avrättade 2017 flest personer i världen. Utskottet anser att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning. Utskottet fördömer därför tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas och anser att tillämpningen av dödsstraff måste upphöra även i . Utskottet välkomnar att EU har antagit riktlinjer som styr EU:s arbete för att globalt avskaffa dödsstraffet. Utskottet framhåller vidare att avskaffandet av dödsstraffet är en prioriterad fråga för utrikespolitik. Utskottet noterar att det har förekommit uppgifter om att s.k. samvetsfångar i tvingas till organtransplantationer. beslutade att alla organ för transplantation måste komma från frivilliga fr.o.m. och handel med organ är förbjudet. Utskottet konstaterar att informationen om huruvida beslutet att förbjuda användningen av ofrivillig organtransplantation genomförs fullt ut i hela landet är bristfällig och det förekommer rapporter om att reglerna kringgås. Det saknas även oberoende övervakning av om fångar har gett sitt samtycke till att donera organ eller inte. Insynen försvåras också av att information om avrättningar i omfattas av sekretess. Av svaret på interpellation 2016/17:185 framgår att regeringen ser allvarligt på de anklagelser som framförs om s.k. organhandel i och fördömer alla former av ofrivilliga organtransplantationer. Vidare konstateras att framför allt verkar genom EU, att EU-länderna noga följer utvecklingen i frågan och att frågan om organhandel bl.a. har lyfts upp inom ramen för EU:s och dialog om mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att har en speciell ställning som särskild administrativ region inom enligt en överenskommelse i samband med återlämnandet av den forna brittiska kolonin till . Enligt den grundlag som då antogs fastställdes principen ”ett land, två system”, enligt vilken självständiga ställning med ett fristående politiskt och juridiskt system skulle bevaras, med respekt för grundläggande fri- och rättigheter. Utskottet konstaterar att dessa rättigheter respekteras överlag enligt UD:s för . Utskottet konstaterar att diskussioner pågår om vad som kommer att hända efter 2047 när överenskommelsen löper ut. Vidare konstaterar utskottet att allmän och lika rösträtt fortfarande saknas och att man enbart har genomfört en begränsad rösträttsreform. Rättsväsendet i bedöms överlag vara oberoende och välfungerande. Utskottet ser allvarligt på att många delar av civilsamhället har rapporterat om ökande oro över fastlandets påverkan på styre och att en viss inskränkning av press- och yttrandefriheten har noterats. Bland annat har journalister vittnat om ökad självcensur. Spänningen märks även genom ökad våldsanvändning vid demonstrationer. Utskottet står, liksom regeringen och EU, bakom principen om ”ett land, två system” och konstaterar att inom ramen för denna politik stöder en demokratisk utveckling och en hög grad av deltagande för Hongkongborna i den politiska processen i enlighet med grundlag. Utskottet konstaterar att den svenska medborgaren enligt samstämmiga men obekräftade uppgifter fördes bort från sin semesterbostad i och att han är frihetsberövad. Utskottet konstaterar vidare att släpptes men sedan greps igen . Utskottet ser med största allvar på att greps under en konsulär stödinsats i sällskap av diplomatisk personal trots att kinesiska myndigheter hade framhållit att Minhai var frisläppt vid tillfället. Utskottet noterar att ambassadör i har kallats upp till UD. Utskottet välkomnar även att EU:s höga representant för utrikes frågor gjorde ett uttalande där det framgick att EU ser mycket allvarligt på det fortsatta frihetsberövandet av . I uttalandet framhölls även att agerande bryter mot internationella konsulära förpliktelser och skapar stora frågetecken kring tillämpning av rättsstatens principer. Utskottet framhåller även det oacceptabla i att nekades att träffa en tillresande svensk läkare. Utskottet understryker att Minhai bör släppas fri och ges möjlighet att träffa svensk diplomatisk och medicinsk personal och framhåller vikten av att regeringen även i fortsättningen arbetar med oförminskad styrka när det gäller detta ärende. Utskottet konstaterar att EU är en viktig plattform för dialog om situationen för de mänskliga rättigheterna i och anser att regeringen bör verka aktivt för att unionen ska vara tydlig i dessa frågor i dialogen med . I som antogs slogs bl.a. fast att främjandet av mänskliga rättigheter och rättsstatens principer ska vara kärnan i EU:s relation med . Utskottet noterar att den senaste årliga MR-dialogen mellan och ägde rum . Utskottet noterar att regeringen utrikespolitiska deklaration slog fast att i takt med att roll i världen växer följer ett ökat ansvar för bl.a. skydd för de mänskliga rättigheterna. Utskottet värdesätter att konsekvent tar upp frågor om mänskliga rättigheter med kinesiska företrädare. Detta sker genom ambassaden i och i samband med besök på politisk nivå. I detta sammanhang noterar utskottet att statsministern i samband med ett besök i tog upp situationen för de mänskliga rättigheterna med både president och premiärminister . Utskottet konstaterar även att svenska biståndsmedel har finansierat verksamhet i och att statsministern besökte detta i samband med sin resa. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande i betänkande 2015/16:UU15 att en konstruktiv dialog med är det bästa sättet att agera för att förbättra människorättssituationen i landet. Utskottet utgår från att EU och även framöver på ett aktivt sätt verkar för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2016/17:811 (V) yrkandena 1–3, 5, 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen i . Jämför reservation 15 (SD) och 16 (KD). I kommittémotion 2016/17:473 av m.fl. (SD) yrkande 1 framhålls att och omvärlden inte bör vara för naiva i bedömningen av situationen i . Det framförs att bör verka för att det ställs tydliga krav på vad gäller efterföljande av FN-resolutioner, mänskliga rättigheter, politiska fångar, etniska konflikter och minoriteters ställning (yrkande 2). I yrkande 3 anförs att regeringen bör intensifiera sina ansträngningar för att stödja karenfolkets strävanden efter ökad autonomi och mänskliga rättigheter och för att fästa världssamfundets uppmärksamhet på karenfolkets utsatta situation. I yrkande 4 förs fram att regeringen bör verka för att uppmärksamma den utsatta situationen för muslimska minoriteter i . Dessa förslag återkommer i kommittémotion 2017/18:1579 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. I kommittémotion 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 11 anser motionärerna att regeringen inom ramen för FN bör agera för att den etniska utrensningen av rohingyer upphör. Utskottet konstaterar inledningsvis att situationen i staten är mycket oroande. Kränkningarna av rohingyernas mänskliga rättigheter har eskalerat . Sedan en våldsvåg bröt ut har över 670 000 personer som tillhör folkgruppen rohingya flytt till enligt (). En stor del av dessa är kvinnor och barn. UNHCR har beskrivit krisen som en av de största och snabbast växande flyktingkriserna på flera årtionden. Flera bedömare har beskrivit att övergreppen som sker i Rakhine kan utgöra fall av etnisk rensning och brott mot mänskligheten. Utskottet konstaterar att situationen i Rakhine har diskuterats i och att har varit drivande för att frågan ska tas upp, liksom för det uttalande som antog . I uttalandet fördömde säkerhetsrådet våldet i Rakhine, uppmanade regeringen att upphöra med oproportionerlig våldsanvändning, uttryckte oro över de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och begärde humanitärt tillträde och säkert flyktingåtervändande. Frågan har även tagits upp inom ramen för för mänskliga rättigheter i . Utskottet konstaterar att säkerhetsrådet genomförde en resa till och att ett pressuttalande antogs efter resan som bl.a. lyfter fram humanitärt tillträde till Rakhine, ett säkert, fritt och värdigt återvändande för dem som har drivits på flykt och ansvarsutkrävande för övergrepp och våld. Utskottet konstaterar att även EU har diskuterat situationen i och att har varit drivande för tydliga åtgärder riktade mot dem som är ansvariga för övergreppen. Utskottet konstaterar att EU antog rådsslutsatser om där man fördömde de pågående omfattande systematiska och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av militära styrkor och säkerhetsstyrkor och uppmanade och säkerhetsstyrkorna att säkerställa att det råder säkerhet, rättsstatlighet och ansvarsskyldighet i Rakhine och att flyktingar kan återvända till sina hem. I samband med detta utvidgades även EU:s vapenembargo mot och det beslutades om att införa riktade restriktiva åtgärder mot individer från försvarsmakt (Tatmadaw) och gränsbevaknings-polisen. Utskottet diskuterade situationen i Rakhine med FN:s samordnare i , . Utskottet uttrycker stor oro över rapporterna om övergrepp och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar att begränsat tillträde till Rakhine gör att humanitärt bistånd har svårt att komma fram och att situationen är svårbedömd. Utskottet understryker vikten av tillträde till området för att kunna bistå människor i nöd. Vidare måste grundliga och oberoende granskningar av kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna tillåtas så att de ansvariga kan ställas till svars. Utskottet vill framhålla vikten av ett säkert, frivilligt och värdigt återvändande för flyktingarna. Utskottet uppmanar regeringen att även framöver lyfta fram frågan om ansvarsutkrävande, inklusive hänskjutande av frågan till ICC, i . Utskottet anser liksom regeringen att den som har etablerats av för mänskliga rättigheter måste få tillträde till området och möjlighet att träffa de människor som berörs. Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om att komplettera utvecklingssamarbete med . Uppdraget ska stärka kapaciteten för att förebygga kriser, konflikter och katastrofer samt bidra till ökad resiliens och minskat humanitärt beroende i flyktingmottagande områden, både bland värdsamhällen och bland rohingya-flyktingar. Utskottet vill framhålla att för att nå en långsiktig lösning på krisen behöver konfliktens grundorsaker hanteras. tillsattes en rådgivande kommission för Rakhine som leddes av (The Advisory Commission on Rakhine State). Kommissionen presenterade en slutrapport som innehöll ett antal rekommendationer. Därefter tillsatte en kommitté (on Rakhine State) för att genomföra dessa rekommendationer och en internationellt sammansatt grupp (advisory board) som ska bistå med rådgivning till arbetet. Utskottet konstaterar att talman ingår i den internationella rådgivningsgruppen som bl.a. ska ge råd när det gäller genomförandet av rekommendationerna från den rådgivande kommissionen. Utskottet framhåller att , EU och FN står redo att stödja genomförandet av dessa rekommendationer. Utskottet konstaterar att situationen för de mänskliga rättigheterna överlag bedöms ha förbättrats i när en politisk reformprocess ägde rum. Den militärjunta som styrt landet upplöstes och makten överlämnades formellt till en civil regering. Den politiska transitionen har därefter fortgått och vann Aung parti Nationella demokratiska förbundet en övertygande seger i parlamentsvalet och valdes bundsförvant Htin Kyaw till president. Konstitutionen innehåller regler som förhindrar att själv blir president, men hon utsågs till statskansler. Trots de framsteg som har gjorts är dock utmaningarna vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer mycket stora och det förekommer grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Enligt UD:s rapport om de mänskliga rättigheterna i har militären enligt konstitutionen fortfarande avgörande inflytande över politiken. Rättssystemet är politiserat och svagt. Militären står utanför den civila regeringens kontroll och är garanterad av platserna i valda församlingar på nationell och regional nivå enligt konstitutionen. Straffriheten för kränkningar av de mänskliga rättigheterna är omfattande, liksom för sexuellt våld i väpnade konflikter. Utskottet konstaterar att det pågår väpnade strider runt om i landet, exempelvis i Kachinstaten och Shanstaten, och att det rapporteras om övergrepp både från militären och från andra parter. I samband med striderna förekommer bl.a. tvångsrekryteringar till väpnade grupper, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, utomrättsliga avrättningar och sexuellt våld. Stridigheterna leder även till en situation med internflyktingar. Utskottet framhåller liksom i betänkande 2015/16:UU15 att frågor relaterade till autonomi för olika grupper måste hanteras i demokratiska former och inom ramen för en inkluderande fredsprocess. Utskottet konstaterar att situationen vad gäller minoriteters rättigheter är en av de största utmaningarna för och roten till flera väpnade konflikter som i sin tur förvärrar kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Personer som tillhör minoriteter saknar inflytande i samhället och är diskriminerade inom flera områden. Vidare förhindras dessa grupper att bevara sin kultur och särart. Utskottet konstaterar att den buddistiska religionen ofta ges företräde, trots att religionsfriheten finns inskriven i konstitutionen. antogs även flera lagar som begränsar religionsfriheten och kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna.