bet · H501SkU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Utskottet utgick vidare från att regeringen noga följer hur trafikmönstren utvecklas och överväger om ändringar behöver genomföras. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Miljöbilsundantaget i trängselskatten avskaffades eftersom antalet undan-tagna personbilar och andelen passager med sådana bilar riskerade att under-minera trängselskattens primära syfte, dvs. att leda till minskad trängsel. Utskottet anser att fordonsskatten och drivmedelsskatten är lämpligare styrmedel än trängselskatten för att gynna miljöbilar. I samband med att trängselskatten infördes delade utskottet regeringens uppfattning att taxibilar ska betala trängselskatt (bet 2006/07:SkU19 s. 13). Utskottet anförde bl.a. att även om taxi kan sägas vara en del av kollektivtrafiken, skiljer sig taxi till sin karaktär från den kollektivtrafik som utförs med buss – en buss utgör i regel ersättning för ett flertal bilar. Utskottet uttalade vidare att taxibilar ofta bara transporterar en eller ett par personer i taget och att den trängsel och de föroreningar som orsakas av taxi därmed inte är mindre än vad som skulle ha orsakats av de bilresor som ersätts. Utskottet framhöll också att ett undantag från trängselskatt för taxibilar skulle medföra viss snedvridning av konkurrensen i förhållande till bl.a. bilbudsnäringen samt att minskad trängsel och utbyggd väginfrastruktur dessutom kommer taxinäringen till godo. Utskottet är inte berett att ompröva sitt ställningstagande och avstyrker motionsförslaget. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska genomföra en utvärdering av kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsförslagen om en reformerad kemikalieskatt och om att kemikalieskatten ska avskaffas. Jämför reservation 12 (SD). En ny skatt på kemikalier i viss elektronik infördes . I budgetpropositionen uttalade regeringen att en av prioriteringarna i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Regeringen uttalade vidare att kemiska ämnen i varor är betydligt sämre reglerade än ämnena i sig eller deras användning i kemiska produkter. Allmänna övergripande regelverk som produktsäkerhetslagen går i första hand att tillämpa på akuta hälsorisker, men inte på effekter som orsakas av exponering för ett stort antal varor . Dagens förbud och begränsningar kommer inte åt många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror och regeringen ansåg därför att det fanns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Särskilt saknas styrmedel som kan styra bort hela grupper av farliga ämnen med liknande kemisk struktur från marknaden utan att varje enskilt ämne behöver utredas i detalj. fick i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om behov av sådana styrmedel bedömdes finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Huvudmotivet för dessa ekonomiska styrmedel skulle enligt utredningens kommittédirektiv vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. redovisade sitt uppdrag i betänkandet Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). Utredningen valde att ta fram förslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Detta motiverades i betänkandet med att studier har visat att vanliga källor till farliga ämnen i människors hemmiljö är flamskyddsmedel i elektronik, t.ex. i tv-apparater, datorer och telefoner. Skatten på viss elektronik har enligt utredningen utformats så att varor som ofta används i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska beskattas. De varor som omfattas av skatteplikt definieras med hjälp av tulltaxans indelning i KN-nummer. Spisar, mikrovågsugnar, kylskåp, frysskåp, diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare, datorer, bärbara datorer, läsplattor, dammsugare, mobiltelefoner, vanliga telefoner, trådlösa telefoner, routrar, trådlösa nätverk, cd-spelare, dvd-spelare, radioapparater, tv-apparater, tv-dioder, dataskärmar samt spelkonsoler är exempel på varor som omfattas. Skatten uppgår till per kilo för vitvaror och per kilo för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet uppgår till per vara. Skattskyldig är den som yrkesmässigt tillverkar, för in, tar emot eller importerar de aktuella varorna. Försäljning från utländska säljare till svenska konsumenter beskattas inte och det finns möjlighet till avdrag för skatt för den elektronik som inte innehåller additiva föreningar av brom, klor eller fosfor. För elektronik som inte innehåller nämnda additiva föreningar och inte heller reaktivt tillsatta brom- eller klorföreningar medges i stället avdrag . Skatten är enligt utredningen utformad på så sätt att samtliga elektronikvaror inom vissa avgränsade grupper blir skattepliktiga och den skattskyldige ges möjlighet till skatteavdrag om han eller hon kan visa att vissa ämnen inte förekommer i varan. Eftersom all elektronik innehåller mer eller mindre farliga kemikalier är det inte möjligt att göra avdrag för hela skatten. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Regeringen anförde att den föreslagna lagen är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst och att kemikalieområdet är ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Nya mätmetoder utvecklas och kännedomen om hur olika kemikalier påverkar vår kropp och hälsa går framåt. utvecklas ständigt nya kemikalier som börjar användas i olika konsumentprodukter. I motion 2017/18:292 av (MP) föreslås att regeringen ska återkomma med förslag på en reformerad kemikalieskatt som omfattar direktimport av elektronik. I kommittémotion 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att effekterna av den nya kemikalieskatten ska utredas före utgången av 2018. I kommittémotion 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5 föreslås att de samhällsekonomiska effekterna av kemikalieskatten ska utvärderas. I motion 2017/18:3902 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att kemikalieskatten ska avskaffas och att det ska utredas hur en ny kemikalieskatt kan utformas för att bidra till att minska förekomsten av farliga kemikalier. Motionärerna menar att skatten är svår att motivera från ett miljöperspektiv och att den fungerar som en straffskatt på hemelektronik utan att bidra till att minska förekomsten av farliga kemikalier. En ny skatt på kemikalier i viss elektronik infördes . Utskottet delade regeringens bedömning att en av prioriteringarna i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö och att den inte kan hanteras inom ramen för det befintliga regelverket. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att den föreslagna skatten kommer att kunna uppnå sitt syfte och vara rättssäker. Regeringen ansåg vidare att det finns skäl att beskatta skadliga kemikalier i sådan elektronik som förekommer i människors hemmiljö och att den konstruktion som har föreslagits bedöms lämplig utifrån skattens syfte. Utskottet tillstyrkte förslaget och ser inte nu något skäl att ompröva sitt ställningstagande eller förorda ytterligare förändringar på området. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen om att kemikalieskatten ska avskaffas och om att en kemikalieskatt med en annan utformning ska införas. Lagen om kemikalieskatt är utformad efter kunskapsläget vid lagens tillkomst. Kemikalieområdet är emellertid ett område som präglas av att ny kunskap tillkommer i snabb takt. Regeringen gjorde i budgetpropositionen bedömningen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten. Utskottet föreslår därför med bifall till motionsyrkandena om en utvärdering av de samhällsekonomiska effekterna av kemikalieskatten att ställer sig bakom det som utskottet anför om att genomföra en utvärdering av kemikalieskatten och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inrättande av depåer för tullfria varor, om lägre skatt för mikrobryggerier, om att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter, om en översyn av införselkvoterna och om sänkta införselkvoter. avslår vidare motionsförslagen om att införa straff- eller skatterättsligt ansvar för bussbolag eller busschaufförer och om en översyn av skatteeffekterna på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsumtion genom införsel och om hur mycket alkohol som får föras in i landet för personligt bruk. Jämför reservation 13 (M). Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemensamma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskatte-direktivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är per hektoliter öl och volymprocent alkohol. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlemsländerna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats på öl bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Med vin avses jästa drycker av druvor med en alkoholhalt om 1,2–15 volymprocent samt på samma sätt framställda drycker med en alkoholhalt om 16–18 volymprocent under förutsättning att dryckerna inte innehåller några tillsatser. Skatt på vin ska tas ut med ett fast belopp per hektoliter dryck. Minimiskattesatsen på vin är . Det innebär att medlemsländerna måste ha en beskattningsordning, men finns inte någon skyldighet att ta ut skatt. En reducerad skattesats får tillämpas för vin med en alkoholhalt om högst 8,5 volymprocent. Andra jästa drycker än vin och öl med en alkoholstyrka över 1,2 men inte 10 volymprocent eller över 10 men inte 15 volymprocent och vars alkohol helt härrör från jäsningsprocessen ska beskattas med samma skattenivå som vin. En mellanprodukt är en dryck som är baserad på vin men som inte faller under definitionen av vin (t.ex. och sherry). Skatt ska tas ut med ett fast belopp för varje hektoliter dryck. Minimiskattesatsen är per hektoliter, vilket svarar mot per liter. Medlemsländerna får införa en reducerad skattesats för mellanprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent. Den ordinarie skattesatsen får då reduceras med högst . Skatt ska tas ut på etylalkohol och spritdrycker. Minimiskattesatsen är per hektoliter ren alkohol. Detta svarar mot ca per liter ren alkohol. För sprit finns i direktiven en bestämmelse som säger att medlemsländer som vid utgången av 1992 tillämpat en skattesats om högst per hektoliter ren alkohol inte får sänka skattesatsen. Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om positiv minimiskattesats på vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats på vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Ständiga representanternas kommitté (Coreper) och den berörda råds-arbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsupp-räkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlems-staterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . upphörde den skattefria försäljningen (s.k. taxfreeförsäljning) inom EU. Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärer som ska resa till en destination utanför EU. Detta regleras i lagen (1999:445) om exportbutiker. En resande till ett tredjeland får köpa 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon köpa spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Enligt rådets direktiv /74/EEG om undantag från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer kan skattefria varor föras in skattefritt i från ett tredjeland. Direktivet är införlivat genom lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. En resande från ett tredjeland kan föra in 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon föra in spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Den som inte fyllt får dock inte föra in alkoholdrycker, och den som inte fyllt får inte föra in tobaksvaror. Av punktskattedirektivet följer att alkoholdrycker som säljs för konsumtion i ska beskattas i med svensk alkoholskatt. Ankomsthandel med varor som beskattas med svensk alkoholskatt är således i och för sig förenlig med unionsrätten. Enligt unionsrätten är det möjligt att beskattat sälja alla förekommande varor vid både avresa och ankomst för resande inom EU. Ankomsthandel med obeskattade varor kräver däremot förändringar av om punktskatt och mervärdesskatt på alkoholdrycker, dvs. åtgärder på unionsnivå. Det gäller oavsett om resenärerna kommer från ett annat land inom EU eller från ett tredjeland. I de svenska exportbutikerna kan resenärer beskattat köpa samtliga varor utom alkohol. För tredjelandsresenärer är det som framgått möjligt att i svenska exportbutiker köpa alkohol och tobak skattefritt vid avresan. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklass-produkter höjdes och på sprit . Skattesatser för alkohol () Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 Över 15, högst 22 (Denna skatteklass och skattesats gäller enbart vin.) per liter ren alkohol Källa: 2–6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I motion 2016/17:1883 av Finn och (båda M) yrkande 1 föreslås en översyn av hur mycket alkohol som får föras in i landet för personligt bruk. Motionärerna menar att vad som utgör personligt bruk inte är tillräckligt preciserat, att domstolspraxis har glidit iväg och att beviskraven för vad som utgör alkohol avsedd för personligt bruk har blivit låga. I motion 2017/18:1286 av Finn (M) föreslås en översyn av framtida skatteeffekter på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsum-tion genom införsel utifrån. I motion 2017/18:1898 av Finn (M) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn av hur mycket alkohol som får föras in i landet för personligt bruk. Motionärerna menar att vad som utgör personligt bruk inte är tillräckligt preciserat, att domstolspraxis har glidit iväg och att beviskraven för vad som utgör alkohol avsedd för personligt bruk har blivit låga. Motionären föreslår vidare att bussbolagens eller busschaufförernas ansvar för herrelös alkohol på bussar ska förstärkas genom att införa ett straff- eller skatterättsligt ansvar. I motion 2017/18:2325 av (M) föreslås att ska se hur man kan genomföra EU-förordningen om differentierade alkoholskatter och också göra en jämförelse med länder inom EU som har differentierade skatter. Motionären menar att ett sätt att möta framtidens utmaningar och skapa en mer levande landsbygd är att ge fler lokala producenter en reell möjlighet att växa och utöka sin verksamhet med hjälp av differentierad alkoholskatt och tillåtelse till gårdsförsäljning. I motion 2017/18:2411 av och (båda M) föreslås att regeringen ska utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier. Motionärerna menar att trots en stark efterfrågan på produkterna från de små lokala bryggerierna är lönsamheten ett problem för många av dessa bryggerier. I motion 2017/18:2558 av (M) föreslås att en depå för tullfria varor ska införas för att varor inte ska behöva fraktas fram och tillbaka för att bli skattefria. Enligt motionären skulle det innebära både miljövinster och ekonomiska vinster. I motion 2017/18:2685 av (S) anförs att ska driva frågan om sänkta införselnivåer av alkohol inom EU. I kommittémotion 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 3 förslås en utredning som kartlägger hur stor den illegala införseln av alkohol är och i vilken mån den påverkas av skattenivåer. Utskottet kan instämma i att det är ett onödigt och miljöbelastande transport-arbete att flyga alkoholvaror fram och tillbaka för att åstadkomma en befrielse från svensk punkt- och mervärdesskatt. Gemenskapsrätten medger dock inte att medlemsstaterna undantar varor vid ankomstförsäljning från punkt- och mervärdesskatt. Utskottet sympatiserar med motionärens intentioner, men bedömer att det inte heller är förenligt med gemenskapsrätten att skattefria varor ska kunna beställas vid utresan för att vid återkomsten hämtas ut och konsumeras i . Utskottet har avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen ska driva frågan om att förändra unionsrätten för att tillåta ankomsthandel med alkohol (bet. 2016/17:SkU24). Utskottet ansåg att ett sådant agerande skulle vara motsägelsefullt och att inte bör göra avsteg från den restriktiva hållning som vi i övrigt intar på EU-nivå i frågor om alkoholbeskattning. Utskottet ansåg också att Systembolagets försäljnings-monopol bör upprätthållas. Utskottet ser inte heller nu någon anledning att ändra sin ståndpunkt. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier (bet. 2016/17:SkU24). Utskottet vidhöll, mot bakgrund av folkhälsoskäl och den därmed restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet ser inte heller nu något skäl att ändra sitt ställningstagande och anser att det därför inte heller finns någon anledning att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter. Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras i samband med att alkoholskatterna höjs och beaktar de beteendeeffekter som skatte-förändringarna kan ge upphov till. Utskottet anser inte att ett särskilt tillkännagivande från behövs i frågan. När det gäller frågan om införselkvoter svarade folkhälsoministern bl.a. följande på fråga 2016/17:469 av (S) Införsel av alkohol : De så kallade införselkvoter som refereras till i frågan är i själva verket referensnivåer för privat införsel av alkohol. Dessa anges i punktskattedirektivet (rådets direktiv /118/EG). Det är helt riktigt att de referensnivåer som anges i direktivet innebär att personer kan föra in en inte obetydlig mängd alkohol i . Regeringen anser att en sänkning av referensnivåerna skulle kunna underlätta arbetet mot illegal hantering av alkohol eftersom dessa utgör ledning för bevisningen om personer för in stora mängder alkohol som kan misstänkas vara avsedda för annat än privat bruk. Regeringen bedömer dock att det inte finns tillräckligt stöd bland EU:s medlemsländer för att förändra dessa referensnivåer. Det hindrar dock inte från att agera. Som nämner, har , , och i uppdrag att analysera hur samverkan dem emellan kan förbättras för att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor. Uppdraget ska redovisas till regeringen . som vi inte ska underskatta denna problematik, ska vi heller inte överskatta den. uppgick den totala alkoholkonsumtionen i till ren alkohol per invånare . Den smugglade alkoholen stod för , vilket kan jämföras med 2014. Smugglingen står alltså för en mycket liten del av den totala alkoholkonsumtionen. Att skydda barn och unga från alkoholens skadeverkningar är grundbulten i det alkoholförebyggande arbetet. Därför är det väldigt glädjande att ungdomars alkoholbruk minskar och denna positiva utveckling fortsätter även 2016. När ungdomar tillfrågas var den alkohol de druckit kommer ifrån så anger de allra flesta att den kommer från Systembolaget. vet vi att Systembolagets ålderskontroll fungerar väl. Därför är det fortsatt viktigt att minska ungdomars tillgång till alkohol genom att arbeta gentemot föräldrar, äldre syskon och kamrater. Ekonomisk vinst är drivkraften bakom den alkoholrelaterade brottsligheten. Det är inte ungdomarna som bär denna verksamhet utan här har vi alla ett ansvar. Med hänsyn till det anförda är utskottet inte berett att förorda om en översyn eller en förändring av införselkvoterna av alkohol. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att en prishöjning på tobak ska utredas och om att skatten på snus ska sänkas. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Rådets direktiv /64/EU, tobaksskattedirektivet, tillämpas . Direktivet omfattar tobaksvaror, dvs. i huvudsak cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak.