bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget kunna gå vidare i processen. Vi anser därför att ska få en sådan stoppfunktion, men för att väga maktbalansen mellan politiken och kan det i sammanhanget vara lämpligt att överväga om endast ska ges möjlighet att med hänvisning till bristfällig konsekvensanalys stoppa införandet av en ny regel under en viss tidsfrist. På så sätt skulle det sättas press på att ta fram bättre konsekvensanalyser. När nya regler tas fram måste de stå i proportion till de mål och problem som reglerna är tänkta att lösa, vilket man enkelt kan konstatera inte alltid är fallet. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning regleras hur förvaltningsmyndigheter under regeringen ska arbeta med konsekvensanalyser vid införande av nya föreskrifter. I förordningen beskrivs hur man vid konsekvensanalyser ska arbeta med och redogöra för t.ex. vilken administration och vilka kostnader som uppstår, vilka som drabbas och hur det påverkar konkurrensförmågan hos företag. Vi anser att det är viktigt att förvaltningsmyndigheterna konsekvent följer förordningens direktiv och att förordningen kan stärkas, inte minst kopplat till s.k. gold-plating, dvs. att en nationell regel går utöver EU:s minimilagstiftning och leder till högre kostnader nationellt och konkurrenssnedvridning inom unionen. Som förordningen är formulerad så ska det göras en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till EU. Denna skrivning bör skärpas så att det krävs att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. Med det ovan sagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört. Därmed tillstyrks motion 2017/18:921 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:466 av Finn (M), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5 i denna del, 2017/18:1064 av (SD), 2017/18:1260 av Finn (M), 2017/18:1326 av (M) yrkande 1, 2017/18:1487 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1611 av (M), 2017/18:1994 av (M), 2017/18:1995 av (M), 2017/18:2040 av (SD), 2017/18:2059 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2155 av (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2167 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2274 av och (båda M), 2017/18:2483 av (M), 2017/18:2511 av (M), 2017/18:2588 av (M), 2017/18:2796 av (M), 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 14. Jobb och företagande är grunden för vår välfärd. Det skapar skatteintäkter och bryter utanförskap. För att kunna möta framtidens utmaningar behövs en ambitiös företagspolitik som gynnar företagare och entreprenörer. Ett stort hinder, särskilt för småföretag, är regelkrångel och byråkrati. Regelkrånglet utgör både en kostnad för tidskrävande administration och försvårar för företag att både starta och växa. Ända sedan regeringen tillträdde har förtroendet successivt sjunkit för regeringens förmåga att underlätta för företagare. Om regelförenklingsarbetet ska bli av måste det bli en tydlig prioritet. Vi menar att bör ta ett samlat politiskt ansvar för att regelförenklingar genomsyrar alla departements arbete. Vidare bör samhällsnyttan av nya regler och lagar alltid prövas mot hur de slår mot företagares möjligheter att verka och växa. För att regelförenklingsarbetet ska bli av behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål. Hur detta arbete fortlöper bör regelbundet redovisas av regeringen för . Mikroföretag är aktiebolag som har låg omsättning och få anställda, vilket gör att de bör undantas från vissa krav på administration, exempelvis att skicka in årsredovisningar till , som de kvalificerar för möjligheten att avstå från att använda sig av en revisor. Vi anser att mikroföretag bör undantas från en del administration så att de kan fokusera mer på kärnverksamheten. Med det anförda tillstyrks motion 2017/18:3212 (M) och 2017/18:3416 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5 i denna del och 2017/18:466 av Finn (M), 2017/18:1064 av (SD), 2017/18:1260 av Finn (M), 2017/18:1326 av (M) yrkande 1, 2017/18:1487 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1611 av (M), 2017/18:1994 av (M), 2017/18:1995 av (M), 2017/18:2040 av (SD), 2017/18:2059 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2155 av (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2167 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2274 av och (båda M), 2017/18:2483 av (M), 2017/18:2511 av (M), 2017/18:2588 av (M), 2017/18:2796 av (M), 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 14. är av tradition ett land med starka myndigheter och mycket detaljregleringar. I en värld med global handel och därmed global konkurrens verkar detta i många fall konkurrenshämmande. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att eftersträva förenklingar och ta bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan, men det är också viktigt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:921 (SD) att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera arbetet med förenkling och rensa upp bland betungande regler för företagare. Detta bör ske i samarbete med näringslivsorganisationerna som ofta är de som har mest sakkunskap. Arbetet måste ske systematiskt och vi förordar därför att en arbetsordning enligt följande införs. Svenska näringslivsorganisationer får först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som ska förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar sedan förslagen till rätt departement och myndighet som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur myndigheten arbetar med frågan. I en årlig skrivelse till redovisar regeringen sedan sitt ställningstagande till myndigheternas förslag. Vår utgångspunkt är att gällande regler i form av lagar, förordningar och föreskrifter enbart ska finnas i den mån de behövs samt vara pragmatiska. Entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet kan ibland fastna i en administrativ loop där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter. Ett problem som många industriföretagare specifikt anger är att miljötillstånd för nya industrifastigheter drar ut som affärsmöjligheterna är mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier. Detta kostar företagen pengar och samhället skatteintäkter och arbetstillfällen som vida överstiger kostnaden för ett erforderligt antal handläggare. Vi menar att dessa handläggare måste bli fler och ska arbeta proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:900 (SD) att det bör införas en servicepott för att förenkla olika myndigheters handläggning av tillståndsärenden. Vidare vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:921 (SD) att myndigheter när de upprättat mål för handläggningstider också ska ta fram strategier för hur man kommer till rätta med de mest kostsamma handläggningsköerna för att på så sätt erbjuda företagen mer rimliga handläggningstider. För att ge livsvetenskaperna konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden menar vi i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:913 (SD) att regeringen bör se över regelförenklingar på området. För svenskbaserade livsvetenskapsföretag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Förutom den uppenbara risken för företagsflyttar och uteblivna investeringar i så drabbar dessa merkostnader i förlängningen hela samhället då de hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att man eftersträvar förenklingar och tar bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan samt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Med det ovan anförda tillstyrker vi motionerna 2017/18:900 (SD), 2017/18:913 (SD) och 2017/18:921 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om regelförenkling, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:466 av Finn (M), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:921 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5 i denna del, 2017/18:1064 av (SD), 2017/18:1260 av Finn (M), 2017/18:1326 av (M) yrkande 1, 2017/18:1487 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1611 av (M), 2017/18:1994 av (M), 2017/18:1995 av (M), 2017/18:2040 av (SD), 2017/18:2059 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2155 av (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2167 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2274 av och (båda M), 2017/18:2483 av (M), 2017/18:2511 av (M), 2017/18:2588 av (M), 2017/18:2796 av (M), 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 1. Småföretag och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. För en företagare som inte har någon anställd innebär det att mycket tid försvinner från den ordinarie verksamheten. För att förbättra och förenkla företagandet i hela landet anser jag bl.a. att mikroföretagande inledningsvis bör kunna ske med ett minimum av kraftigt förenklade regler. Jag menar vidare att fler regleringar måste ha solnedgångsklausuler och att nya kostnadsdrivande regler bör kompenseras av regellättnader som minskar kostnaderna än mer, med principen ”en regel in – en regel ut”. Uppgiftsinlämning till myndigheter ska bara behöva ske en gång, till ett ställe. Tillämpningen av regleringar och föreskrifter för företag bör kunna omprövas om det går att påvisa att en annan, mindre kostnadskrävande, tillämpning uppnått likvärdiga resultat. Jag anser således att regelbördan för småföretag och mikroföretag bör minskas kraftigt. Motionerna 2017/18:3788 (C) och 2017/18:3855 (C) tillstyrks därmed i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Stärka svensk besöksnäring, punkt 21 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14. Besöksnäringen är största tjänsteexportnäring i form av utländska turisters konsumtion i . Enligt ökade turisms totala exportvärde 2016 och uppgick till . Med fler besökare, ökat antal internationella möten förlagda i och utvecklade turistmål från norr till söder kan det skapas fler arbetstillfällen och tillväxt kan öka. För att fortsätta att stärka svensk besöksnäring är det viktigt att Visit fortsätter att arbeta för att på utländska marknader attrahera utländska besökare till . Många besökare från andra kontinenter reser gärna till för att uppleva huvudstäderna eller naturen. Besöksnäringen skulle därför tjäna på att ha en gemensam standard för sina kvalitetsmått. Att stärka och synliggöra besöksnäringens kvalitet genom märkning som t.ex. Swedish Welcome för att visa på gott bemötande, miljöarbete och socialt tänkande kan ytterligare stärka svensk besöksnäring. En sådan märkning skulle med fördel kunna användas gemensamt med de övriga nordiska länderna. bör därför ställa sig bakom vad vi här har anfört och tillkännage för regeringen att den svenska besöksnäringen behöver fortsätta att stärkas för att öka attraktivitet som turistmål. Därmed blir motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) tillgodosedd i berörd del och den tillstyrks. Övrigt om besöksnäringen, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6–8 samt 2017/18:1061 av m.fl. (S), 2017/18:1094 av m.fl. (S), 2017/18:1100 av och (båda S), 2017/18:1213 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1217 av och (båda C), 2017/18:1513 av (M), 2017/18:2019 av (M), 2017/18:2508 av (M), 2017/18:2877 av (M), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:3197 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 23. Svensk besöksnäring har det utvecklats positivt, men mer kan göras för att främja en fortsatt positiv utveckling. kan t.ex. bli bättre på att använda sig av det rika kulturarv och landets natur i marknadsföring gentemot både utländska och inhemska turister. Även möjligheterna med mer nischad turism med olika upplevelseresor såsom stadsturism, ekoturism, cykelturism, vandring m.m. bör ses över. En annan del av besöksnäringen som vi anser behöver uppmärksammas och utvecklas är tyst turism, där , i motsats till många andra länder, har en fantastisk rikedom på platser och områden där det är riktigt tyst. kan också göra mer för att locka till sig företagskonferenser och branschorganisationers kongresser såväl som vissa idrottsarrangemang och kulturevenemang eftersom värdskap för olika idrotts-, kultur-, företags- och branschevenemang exponerar för omvärlden och leder till fler utländska turister. Vi anser därför att regeringen bör utveckla en samlad besöksnäringsstrategi för att få maximal utväxling på de svenska förutsättningarna. För att främja den positiva utvecklingen inom svensk besöksnäring vill vi också inom ramen för Visit uppdrag att bolaget tillsammans med relevanta organisationer stärker och utvecklar Sverigebilden för att locka fler turister och evenemang till . Vi anser att Visit även bör få i uppdrag att se över samt ha ett helhetsperspektiv gällande vad som finns på lokal, regional och nationell nivå i relation till marknadsföringen och låta tekniska lösningar såsom appar bli vägledande för att locka turism till sevärdheter, boenden och matupplevelser. Jämfört med andra länder har en snävare roll och ett mer avgränsat uppdrag när det gäller turismutvecklingen. Vi anser att det är angeläget att se över roll i samverkan med andra myndigheter och Visit för att få fram den bästa möjliga organisationen för att främja besöksnäringen. Önskvärt vore också en plattform där goda exempel kan delas för att spridas så att de regionala turistorganisationerna får den stöttning de behöver för att kunna fullgöra ett gott arbete. Därtill vill vi framhålla att camping är en näring som tar ett stort ansvar när det gäller att ge ungdomar det första jobbet och som är en av de allra största turistaktiviteterna i med fortsatt växande intresse. Vi anser att branschen behöver få bättre förutsättningar för att kunna utvecklas och nå sin fulla potential. Därför vill vi underlätta för campingverksamheter att kunna verka med en enklare tillståndsgivning och större möjligheter att anpassa verksamheterna till säsongerna. Starkt säsongsbetonade orter bör få möjlighet att kunna vara verksamma även under andra årstider, exempelvis skidorter som får möjlighet att rikta in sig på fjällvandring och ekoturism . Därför bör en översyn göras av de regler som hindrar campingverksamheterna att utvecklas, exempelvis genom att se över delar av miljölagstiftningen och för att få en bättre anpassning när det gäller t.ex. campingreservat och enklare villkor för uppställning av villavagnar. Vi vill vidare framhålla att de investeringar som görs för en stärkt besöksnäring måste genomsyras av effektivitet och utväxling utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering för att besöksnäringen ska bli hållbar och långsiktigt bärkraftig. Vi vill därför att effekterna av statens samlade besöksfrämjande utvärderas. Med det ovan sagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3418 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om besöksnäringen, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2017/18:1061 av m.fl. (S), 2017/18:1094 av m.fl. (S), 2017/18:1100 av och (båda S), 2017/18:1213 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1217 av och (båda C), 2017/18:1513 av (M), 2017/18:2019 av (M), 2017/18:2508 av (M), 2017/18:2877 av (M), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:3197 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 1, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6–8 samt 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20. Svensk turism har haft en positiv utveckling . Goda boendemiljöer och natur- och kulturvärden uppskattas både av svenskar och av besökare från andra länder. För att ska fortsätta att utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Besöksnäringen är en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet för bl.a. nya svenskar, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament så att företag kan växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det bl.a. viktigt att ge dem rätt förutsättningar för att anställa. Jag anser att mer kan göras för att främja besöksnäringen och förordar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3855 (C) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om besöksnäringen, punkt 22 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:1061 av m.fl. (S), 2017/18:1094 av m.fl. (S), 2017/18:1100 av och (båda S), 2017/18:1213 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1217 av och (båda C), 2017/18:1513 av (M), 2017/18:2019 av (M), 2017/18:2508 av (M), 2017/18:2877 av (M), 2017/18:3197 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 1, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6–8, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 23. För att utveckla den svenska besöksnäringen menar jag att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen bör därför lägga fram ett förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning. Vidare vill jag framhålla att många kommuner, särskilt landsbygdskommuner, gör stora ekonomiska satsningar för att få fler turister. Även om turismen ökar i en kommun blir inte alltid det ekonomiska utfallet positivt. Intäkterna hamnar i stället ofta hos privata aktörer som äger boendeanläggningar och andra verksamheter, vilka är bosatta långt utanför kommunen. faller turismens kostnader på kommunen som t.ex. sophantering och vatten och avlopp. På många håll i och i övriga världen utfärdar kommunen en lokal avgift för den som övernattar i kommunen. Det innebär att förutom att som gäst betala hotellägaren för sängen, betalar man också en liten avgift till kommunen för den allmänna service man får del av. På många platser i är avgiften per gästnatt, alltså . Regeringen bör utreda möjligheten till att införa lokala bäddavgifter. Enligt min mening bör sådana avgifter vara frivilliga för kommunen att införa och de enskilda kommunerna ska själva kunna bestämma avgiftens storlek för att på det sättet lägga makten över den lokala turismnäringens utveckling hos lokala beslutsfattare. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:2941 (V) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om besöksnäringen, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20 samt 2017/18:1061 av m.fl. (S), 2017/18:1094 av m.fl. (S), 2017/18:1100 av och (båda S), 2017/18:1213 av och (båda C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:1217 av och (båda C), 2017/18:1513 av (M), 2017/18:2019 av (M), 2017/18:2508 av (M), 2017/18:2877 av (M), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:3197 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 1, 2017/18:3418 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6–8 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 23. Jag menar att mer kan göras för att sprida kunskap om det innovativa och stimulera till möten, evenemang och kongresser i . Bland annat kan regeringen uppdra åt statliga aktörer att verka för att internationella forskar- och innovationsmöten, nätverksmöten, kongresser m.m. ska genomföras. Även kommuner, landsting och regioner kan bidra till ett ökat antal möten och evenemang genom att anställda, förtroendevalda och civilsamhället i sina respektive nätverk bjuder in organisationer och andra nätverk att hålla såväl regionala, nationella som internationella möten på hemmaplan. Vidare anser jag att Visit uppdrag bör utökas för att i högre grad bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och evenemang till . Jag anser att bör tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3747 (KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Kulturella och kreativa näringar, punkt 23 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 2. Som framhålls i motion 2017/18:3068 (M, C, L, KD) bidrar kulturen genom de kulturella och kreativa näringarna till jobb och tillväxt. Med begreppet kulturella och kreativa näringar avses verksamheter inom arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltider, scenkonst och upplevelsebaserat lärande. De kulturella och kreativa näringarna bidrar även till att främja den svenska besöksnäringen genom att locka besökare som äter, handlar och turistar, vilket i sin tur skapar jobb och bidrar till ökad tillväxt. Vi förordar därför, i linje med vad som förespråkas i den nämnda motionen, ett tillkännagivande om att förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna att växa bör utvärderas och att utvärderingen bör ligga till grund för att en nationell strategi för dessa näringar tas fram.