bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — noterar också Valideringsdelegationen 2015–2019 som tillsattes av regeringen , med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån. Delegationen lämnade delbetänkandet En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) där ett antal prioriteringar för delegationens fortsatta arbete pekas ut, bl.a. att se över förbättringar för en ökad överförbarhet mellan kvalifikationer, vilket innebär att en genomförd validering ska vara användbar hos andra aktörer och i andra sammanhang, samt ökad kvalitet i valideringen som säkerställer legitimitet, likvärdighet och rättssäkerhet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 143). Delbetänkandet bereds inom . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 154) att initiativet och ansvaret för att utveckla valideringsmodeller samt för att ansluta kvalifikationer till referensramen framför allt vilar på branscherna och andra aktörer. Regeringen bedömer vidare att det är viktigt att Myndigheten för fortsätter att utveckla arbetet med och informationen till intresserade aktörer så att standarden för branschvalidering och den nationella referensramen kan få genomslag. I regleringsbrev anger regeringen att uppdraget om försöksverksamhet med yrkesprov ändras så att det tydliggörs att försöksverksamheten även ska pröva om utvecklingen av yrkesprov kan bidra till att underlätta validering för elever inom vuxenutbildningen eller för nyanlända elever med tidigare yrkes- eller utbildningserfarenhet, utreda om det är möjligt och lämpligt att utveckla yrkesdelprov på delar av en gymnasial yrkesutbildning och om gymnasiearbetet bör ersättas med yrkesprov. Uppdraget att löpande informera ersätts med att ska delredovisa uppdraget till () . Uppdraget ska slutredovisas . konstaterade i sitt ställningstagande utifrån gällande rätt och det arbete som genomförs på området att det pågår flera insatser för att utveckla och förbättra valideringen i (bet. 2017/18:UbU15). såg därför inte något skäl att föregripa det pågående arbetet. Regeringen gav 2010 regionalt utvecklingsansvariga aktörer i uppdrag att etablera regionala kompetensplattformar för samverkan inom kompetensförsörjning och utbildningsplanering . Kompetensplattformarna är ett verktyg för att möta behovet av bättre matchning i näringsliv och offentlig sektor. Det övergripande syftet med kompetensplattformarna är att få en bättre kunskap om kompetensförsörjningsbehovet samt att samordna aktörer på regional nivå med ansvar inom kompetensförsörjning. I arbetet ingår bl.a. att bidra till en ökad samverkan kring kompetensförsörjning, dvs. verka för att matcha utbud och efterfrågan på arbetskraft, med en helhetssyn på hela systemet kring kompetensförsörjningen, inklusive alla aktörer. fick vidare ett uppdrag att stärka integrationsperspektivet i det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2018–2020. ska, i samverkan med aktörer med regionalt utvecklingsansvar, genomföra en satsning för stärkt integrationsperspektiv i det regionala kompetensförsörjningsarbetet. ska utveckla integrationsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet med fokus på kompetensförsörjningsområdet genom bl.a. stöd, metodutveckling och lärande till aktörer med regionalt utvecklingsansvar. I genomförandet ska särskild hänsyn tas till hur nyanlända kvinnors kompetens kan tas till vara för att möta arbetslivets behov av kompetens (N2018/01438/RTS). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Fjärrundervisning och Övrigt om kompetensförsörjning. I motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) förordas att fjärrundervisning även ska få bedrivas av enskilda huvudmän och att undervisningen förutom moderna språk och modersmålsundervisning också utvidgas till fler relevanta ämnen. I detta sammanhang vill utskottet påminna om dels de lagändringar som trädde i kraft som avser fjärrundervisning, dels den bedömning som utbildningsutskottet gör i sitt yttrande när det gäller frågan om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och att utvidga skollagens entreprenadbestämmelser. Utskottet noterar utvärdering av försöksverksamheten med fjärrundervisning, vilken enligt myndigheten inte uppfyller sitt syfte att få underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de nuvarande. Utskottet noterar även utbildningsutskottets bedömning att det nuvarande regelverket är väl avvägt. Utskottet gör ingen annan bedömning i frågan. Med det anförda avstyrks motionen i den berörda delen. Ett utbildningssystem som möjliggör kompetensförsörjning och ökar tillgången till utbildning i hela landet är en viktig förutsättning för att kunna tillvarata landsbygdens potential för tillväxt, jobb och välfärd. Utskottet delar utbildningsutskottets positiva syn på de aviserade åtgärder och bedömningar i fråga om kompetensförsörjningen på landsbygden som regeringen redovisar i propositionen. I motion 2017/18:1794 (S) efterfrågas näringslivsutveckling och utbildning för att lösa matchningsproblematiken på arbetsmarknaden. Utskottet anser att det är viktigt att från statlig nivå stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Tillgång till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ställer krav på förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till det som anförs i propositionen om det arbete som pågår inom ramen för de regionala kompetensplattformarna, vilkas uppgift bl.a. är att verka för att matcha utbud och efterfrågan på arbetskraft, och anser att det arbetet är i linje med det som efterfrågas i motionen. I motion 2017/18:4097 (SD) förordas ett särskilt stöd för landsbygdsskolor genom en statlig fond för att säkerställa landsbygdsskolornas fortlevnad. Utskottet noterar utbildningsutskottets uppfattning att det inte finns någon anledning att införa ett sådant stöd och gör ingen annan bedömning i frågan. I motion 2017/18:4116 (C) förordas att i hela landet stärks bl.a. genom att det införs nya möjligheter till dispens från krav på lärarlegitimation, ett ökat antal platser på och att det ska bli enklare att läsa skräddarsydda preparandutbildningar och baskurser på . Här noterar utskottet dels de insatser som har gjorts för att motverka lärarbristen, t.ex. Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen samt regeringens insatser för att öka antalet förskollärare och lärare, dels den beredning som pågår av delbetänkandet från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51), dels beredningen av proposition 2017/18:182 Samling för skolan. Utskottet gör inte heller i detta fall någon annan bedömning än utbildningsutskottet och förordar att avslår motionerna i berörda delar. I motion 2017/18:3741 (KD) förordas att validering av praktisk kompetens hos personer som står till arbetsmarknadens förfogande bör användas i högre grad i de regionala komptensplattformarna. I denna fråga vill utskottet hänvisa dels till utbildningsutskottets betänkande 2017/18:UbU15 Vuxenutbildning, då en liknande motion avstyrktes, dels till uppdrag att stärka integrationsperspektivet i det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2018–2020, där särskild hänsyn ska tas till hur nyanlända kvinnors kompetens kan tas till vara för att möta arbetslivets behov av kompetens . Utskottet ser därmed inte något skäl till att förekomma det pågående arbetet genom ett tillkännagivande. Med det som anförts ovan anser utskottet således att bör avslå samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen, med bifall till ett motionsyrkande, det utskottet anför om reformering av strandskyddet. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om ett reformerat strandskydd. avslår ett motionsyrkande om ändrad tillämpning av riksintressen och övriga motionsyrkanden om samhällsplanering och bostadsbyggande. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och utredningar. Jämför reservation 27 (S, MP, V), 28 (M, C, L, KD), 29 (SD) och 30 (C). Regeringens bedömning är att landsbygdernas värden och utvecklingsmöjligheter bör tydliggöras i den kommunala översiktsplaneringen. I propositionen anger regeringen flera skäl till att detta är av vikt. Ett skäl är vikten av att mark- och vattenområden kan användas för det eller de ändamål de är bäst lämpade för, ett annat är att kommunerna genom sin översiktsplanering kan underlätta byggande av bostäder och företagslokaler i landsbygdsområdena. Utvecklingen i landsbygderna kan även underlättas om kommunerna i sin översiktsplanering samordnar utbyggnaden och ledningsdragningen för vatten, avlopp, elnät och bredband. Regeringen anser vidare att kommunerna kan behöva stöd i sin planering för tillgänglighet till kommersiell service, särskilt ur ett landsbygdsperspektiv. Regeringen påminner om att den har tillsatt en särskild utredare (dir. 2017:6) som ska utreda och lämna förslag på hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen; här ingår även tillgänglighet till olika typer av service. ska redovisa sitt uppdrag om en utvecklad översiktsplanering och slutredovisa uppdraget . Frågan om en nationell vägledning för en utvecklad översiktsplanering som underlättar landsbygdens utveckling bör enligt regeringen samordnas med detta pågående utredningsarbete. När det gäller riksintressenas påverkan på landsbygdsutvecklingen anser regeringen att det bör göras en återkommande prövning av utpekade riksintressen, eftersom avgränsningen och avvägningen mellan riksintressen och andra samhällsintressen påverkar landsbygdernas utveckling. Det stämmer delvis överens med förslag att regeringen ska ta initiativ till att begränsa och precisera riksintressenas areal för att underlätta landsbygdernas utveckling. Regeringens bedömning är att det är viktigt att det finns tydliga kriterier för avgränsningen och utpekandet av riksintressen för att landsbygdernas potential i omställningen till en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi ska kunna nyttjas till fullo. Regeringen menar också att det behövs utbildningsinsatser för att befintliga verktyg ska kunna utnyttjas effektivt. Vidare anser regeringen att regler om riksintressen inte bör kompletteras med en ny kategori av skydd i form av områden av väsentliga allmänna intressen. En ny kategori för skydd skulle enligt regeringen riskera att öka otydligheten kring riksintressen samt begränsa möjligheten att utveckla landsbygden. Regeringen uppger att de samlade förslagen från bereds inom i de delar som inte hanteras i propositionen. Vatten- och avloppslagstiftningen bör vidare anpassas i syfte att underlätta bostadsbyggandet och åtgärdandet av icke godkända avlopp i landsbygderna. Vägledningen till kommunerna i tillämpningen av lagstiftningen bör också stärkas. Regeringen påminner om att den tillsatte en utredning om kommunens skyldigheter enligt vattentjänstlagen och frågor om små avlopp (dir. 2017:54). Uppdraget ska redovisas . Regeringen konstaterar att lagstiftningen på området är komplex och bedömer att ytterligare stöd till kommunerna så att de på ett enkelt sätt kan tillämpa lagstiftningen på nivå kan underlätta bosättningen på landsbygderna. Regeringen avser därför att avsätta resurser för att stödja kommunerna i detta arbete. När det gäller bostadsbyggande är regeringens bedömning att det bör övervägas hur de finansiella förutsättningarna för om- och nybyggnation av bostäder på landsbygden kan förbättras. Regeringen konstaterar att frågan om finansiering till om- och nybyggnation på landsbygden lyftes in i utredningen om förbättrade finansieringsförutsättningar för ny- och ombyggnad av bostäder (dir. 2017:1) som tillsattes . I sitt betänkande föreslår utredningen flera åtgärder som syftar till att underlätta finansieringen av bostadsbyggande i landsbygderna, däribland att de statliga kreditgarantierna för lån till bostadsbyggande bör vässas och breddas inom ramen för nuvarande självförsörjningsprincip. Utredningens förslag bereds inom . Av propositionen framgår att det finns särskilda regler för landsbygden för byggande i strandnära lägen. lyfter i sitt slutbetänkande fram behovet av att säkerställa att reformeringen av strandskyddsbestämmelserna i landsbygden får avsedd effekt. Regeringen påminner om att Strandskyddsdelegationen i sin slutrapport har lämnat förslag om hur tillämpningen av befintliga regler kan stärkas (SOU 2015:108) och om det uppdrag som regeringen gav att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge i och . redovisade sitt uppdrag , och myndigheten föreslår att områdena för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, s.k. LIS-områden, ska kunna bli större än tidigare, att kraven på att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutveckling sänks och att de särskilda skälen för dispens från strandskyddet breddas. Regeringen anför att myndighetens rapport är en av utgångspunkterna för den fördjupade analys som görs inom ramen för den fortsatta beredningsprocessen inom . I kommittémotion 2017/18:4106 framhåller m.fl. (M, C, L, KD) att konstaterade att strandskyddsregelverket är ett problem för landsbygdens utveckling, och motionärerna föreslår i ett tillkännagivande att strandskyddet reformeras (yrkande 6). Motionärerna vill att strandskyddet görs mer flexibelt, decentraliserat och ändamålsenligt för att underlätta byggande i strandnära lägen. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att ändra tillämpningen av riksintressen så att kommunernas möjlighet att utveckla sin attraktivitet stärks (yrkande 7). Motionärerna vill i likhet med att antalet riksintressen begränsas och preciseras. För att göra det lättare för unga människor att skaffa bostad förordas i kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att det ska införas ett särskilt bosparande för unga som ska vara avdragsgillt (yrkande 14). Vidare förordar de ett tillkännagivande om att det ska införas särskilda landsbygdslån för byggande i mer glesbefolkad landsbygd (yrkande 15). Motionärerna anser också att strandskyddet och lagstiftningen om vatten och avlopp för hushåll på landsbygden behöver reformeras eftersom dessa skapar hinder för möjligheten att bo på landsbygden och föreslår två tillkännagivanden med den inriktningen (yrkandena 16 och 17). Strandskyddet bör enligt vad som anförs i motionen regleras på nivå och ha en gräns på högst . I kommittémotion 2017/18:4116 av m.fl. (C) framförs flera förslag som rör samhällsplanering och bostadsbyggande. Motionärerna menar att det krävs färre regleringar för att få fart på bostadsbyggandet på landsbygden. Man framhåller bl.a. att det bör vara enklare att ändra i gällande detaljplaner och att det bör finnas möjligheter att bygga i områden utan detaljplaner (yrkande 7). En annan åtgärd som enligt motionärerna kan få fart på byggandet är att dagens strandskydd kraftigt reformeras och att kommunerna själva får bestämma över strandskyddet, med undantag för vissa speciellt utpekade skyddsområden (yrkande 8). När det gäller enskilda avlopp anförs i motionen att fastigheter som ligger längre än från vatten och som inte ligger i ett grundvattenområde kan uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med annan renovering, likt den modell som finns i (yrkande 9). Yttranden från andra utskott I yttrande 2017/18:CU6y anför civilutskottet bl.a. mot bakgrund av förslaget om ett landsbygdslån i motion 2017/18:4097 (SD) och förslagen om riksintressen i motionerna 2017/18:4106 (M, C, L, KD) och 2017/18:4116 (C) att civilutskottet i likhet med motionärerna anser att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheten att tillgodose behovet av bostäder. delar också motionärernas bedömning att det finns behov av fler åtgärder som bidrar till ökat bostadsbyggande och välkomnar mot den bakgrunden regeringens bedömning av behovet av en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen. ser också positivt på regeringens bedömning att landsbygdernas värden och utvecklingsmöjligheter bör tydliggöras i kommunernas översiktsplanering. En sådan övergripande inriktning i en översiktsplan menar civilutskottet kan vara vägledande vid framtagandet av detaljplaner och vara positiv för det arbetet. konstaterar att motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande förslag om en översyn av , frågor om riksintressesystemets betydelse för bostadsbyggandet, kreditgarantier på landsbygden och begränsning av detaljplanekravet har avstyrkts bl.a. med hänvisning till pågående arbete och i vissa fall tidigare tillkännagivanden. ser inte skäl att mot bakgrund av det som anförs i motionerna ändra sina ställningstaganden och föreslår därför att näringsutskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar i aktuella delar och avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns en avvikande mening (M, L, KD). Byggande i strandnära lägen Miljö- och jordbruksutskottet påminner i yttrande 2017/18:MJU5y om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare reformera strandskyddet, bl.a. för att möjliggöra att fler områden pekas ut för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () och för att ge kommunerna ökat inflytande över vilka områden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Miljö- och jordbruksutskottet har föreslagit att motioner om strandskyddet lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till beredning av tillkännagivandet och de förslag som lämnat om lättnader i regelverket och som regeringen redogör för i landsbygdspropositionen. Miljö- och jordbruksutskottet, som anför att det ser fram emot resultatet av regeringens beredningsprocess, föreslår att näringsutskottet i avvaktan på denna process lämnar motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 16, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 6 och 2017/18:4116 (C) yrkande 8 utan åtgärd. Andra uppfattningar redovisas i tre avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Av miljö- och jordbruksutskottets yttrande framgår att utskottet vid behandlingen av motioner konstaterat att det finns en rad aspekter kring enskilda avlopp som behöver ses över och att det därför är positivt att regeringen tillsatt en utredning för detta. Vidare noterade miljö- och jordbruksutskottet att Havs- och vattenmyndighetens rapport om tydligare regler för små avloppsanläggningar bereds inom , och ansåg mot bakgrund av detta att de behandlade motionerna kunde lämnas utan vidare åtgärd. Miljö- och jordbruksutskottet anför att de nu aktuella yrkandena i allt väsentligt motsvarar de tidigare behandlade förslagen och anser därmed att näringsutskottet bör avstyrka motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 17 och 2017/18:4116 (C) yrkande 9. Andra uppfattningar redovisas i två avvikande meningar (SD, C). Tillkännagivande om reformering av strandskyddet Som framgår av miljö- och jordbruksutskottets yttrande riktade ett tillkännagivande till regeringen om ytterligare reformering av strandskyddet (bet. 2016/17:MJU9). Företrädare för Socialdemokraterna, och reserverade sig mot utskottets beslut. I sitt ställningstagande anförde miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att det ansåg att fler undantag från strandskyddsbestämmelserna borde möjliggöras i syfte att kunna skapa såväl mer socialt blandade bostadsområden som fler attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner. Fler undantag borde även bli möjliga för att öka bostadsbyggandet där behoven är särskilt stora. Miljö- och jordbruksutskottet menade därför att strandskyddet borde decentraliseras och att kommunerna borde ges ökat inflytande när det ska bestämmas vilka strandskyddsområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Ett strikt strandskydd skulle dock fortfarande tillämpas i områden där exploateringstrycket bedöms som mycket högt. Detsamma gäller i situationer när det finns synnerliga skäl. riktade även på förslag av miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2014/15:MJU12) ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av strandskyddet för att göra det mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandnära lägen. I regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) framgår att båda tillkännagivandena står öppna. I likhet med vad som anförs i propositionen uppger regeringen att redovisning bereds inom . Enligt uppgift från har de förslag till författningsändringar som presenteras i inte remissbehandlats. Som framgår av civilutskottets yttrande 2017/18:CU6y har civilutskottet i närtid avstyrkt liknande yrkanden om riksintressesystemet som det nu aktuella. I sitt ställningstagande konstaterar civilutskottet att slutbetänkande (SOU 2015:99) bl.a. innehåller förslag om att bostadsförsörjning ska införas som ett väsentligt allmänt intresse i 3 kap. . Enligt utredningens förslag ska regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få möjlighet att besluta om företräde för ett sådant väsentligt allmänt intresse före ett riksintresse. Vidare framgår att i en rapport (2017:5) avstyrker de förslag som lämnar i slutbetänkandet, även om verket anför att en del av förslagen kan ligga till grund för en fortsatt analys av aktuella frågor. anser att det bl.a. finns behov av en uppdatering och ett förtydligande av de kriterier som används för att peka ut ett område som riksintresse samt ett välutvecklat informations- och kunskapsunderlag som bistår myndigheterna vid tillämpningen av systemet så att den blir enhetlig. framhåller att det anser att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. konstaterar civilutskottet att det inom pågår ett arbete i frågan där såväl som förslag beaktas. utgår från att arbetet ges hög prioritet och finner ingen anledning att föregripa arbetet med ett initiativ från sida. Utredning om finansiering av om- och nybyggnation Frågor om s.k. landsbygdslån har behandlats i en utredning om kreditgarantier för bostadsbyggande, som överlämnades till regeringen (SOU 2017:108). För att finansiera bostadsbyggande i hela landet föreslår utredningen bl.a. att statliga marknadsfinansierade topplån ska erbjudas där det inte går att få tillräcklig finansiering på den ordinarie kreditmarknaden. föreslås få uppdraget att hantera dessa lån utifrån samma grundläggande principer som utgår från vid långivning till små och medelstora företag. Av Landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2017:1) framgår att länsstyrelserna på regeringens uppdrag har följt upp hur de nya strandskyddsreglerna har tillämpats i praktiken. Enligt kommittén visar uppföljningen att det är stora regionala skillnader i tillämpningen av de nya strandskyddsreglerna. Lagreglerna och propositionstexten ger utrymme för olika tolkningar, och de krav som olika länsstyrelser ställer på kommunerna i samband med skiljer sig avsevärt åt mellan olika län. Det förekommer också att vissa länsstyrelser ställer omotiverat höga krav på utpekandet av LIS-områden eller att kraven på t.ex. kartläggning av strandområdens naturvärden ställts så högt att kommuner med begränsade resurser inte kan svara mot dessa krav. framhåller att detta också var en slutsats som Strandskyddsdelegationen drog under sitt arbete (SOU 2015:108). Kommittén påtalar vidare att enligt länsstyrelserna inte blivit den stimulans för landsbygderna som många kommuner hoppades. Kommittén anför att den trots att den enligt direktiven inte ska utvärdera eller föreslå förändringar i strandskyddslagstiftningen mot bakgrund av länsstyrelsernas utvärdering och Strandskyddsdelegationens slutsatser vill peka på betydelsen av att regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att strandskyddsreglerna ska få avsedd effekt i landsbygderna.