bet · H501SfU21 · 2018-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till ny lag om rätt till ersättning när ett tillstånd för säsongsarbete återkallas samt till ändringar i utlänningslagen och i lagen om särskild utlänningskontroll. Utskottet föreslår vidare att yrkandena i följdmotionerna avslås. Regeringens förslag behandlar i huvudsak genomförandet av säsongsanställningsdirektivet och innebär att det införs en ordning med tillstånd för säsongsarbete. Tillstånd ska kunna beviljas utlänningar i tredjeland som har erbjudits anställning som säsongsarbetare i av en arbetsgivare som är etablerad här. Tillståndet ska beviljas i form av ett arbetstillstånd för säsongsarbete, om vistelsen i inte är längre än . För längre vistelser ska ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd för säsongsarbete utfärdas. Regeringen föreslår att bestämmelserna som behövs för att genomföra direktivet huvudsakligen ska samlas i ett nytt kapitel i utlänningslagen men föreslår även en ny lag, lag om rätt till ersättning när ett tillstånd för säsongsarbete återkallas. Regeringen föreslår vidare att en utlänning som har rätt till fri rörlighet enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer inte ska vara skyldig att lämna fingeravtryck när han eller hon ansöker om uppehållstillstånd eller när ett bevis om uppehållstillstånd ska utfärdas av någon annan anledning än en ansökan om uppehållstillstånd. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (SD, V). Proposition 2017/18:108 Genomförande av säsongsanställningsdirektivet. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Förutsättningar för tillstånd m.m., punkt 1 (SD) 2.Giltigt anställningsavtal, punkt 3 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Reservanternas lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förutsättningar för tillstånd m.m. antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) i de delar det avser 5 kap. 5 § samt 6 c kap. 2, 6 och 13 §§. Därmed bifaller proposition 2017/18:108 punkt 2 i denna del och avslår motion 2017/18:4001 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) antar regeringens förslag till 1. lag om rätt till ersättning när ett tillstånd för säsongsarbete återkallas, 2. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) utom i de delar som omfattas av utskottets förslag ovan, 3. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Därmed bifaller proposition 2017/18:108 punkterna 1, 2 i denna del och 3. 2017/18:3979 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (M), (L), (KD), (S), (S), (MP), (V), (SD), (S) och (C). och rådet antog direktiv /36/EU om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning, kallat säsongsanställningsdirektivet. Direktivet trädde i kraft och skulle ha varit genomfört i medlemsstaterna . har arbetat fram departementspromemorian Genomförande av säsongsanställningsdirektivet (Ds 2017:27). I promemorian finns även ett förslag om utlänningars skyldighet att lämna fingeravtryck. Propositionen innehåller regeringens överväganden och förslag dels för att genomföra säsongsanställningsdirektivet, dels i fråga om vissa utlänningars skyldighet att lämna fingeravtryck. Promemorians förslag om att ska få ha direktåtkomst till uppgifter från och , om uppgifterna behövs för handläggning av ansökningar enligt direktivet, krävs inte för ett genomförande av direktivet. Frågan bereds vidare i . Regeringens förslag har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. En redovisning av följdmotionerna och det riksdagsbeslut som föreslås i propositionen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Reservanternas lagförslag finns i bilaga 3. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till genomförande av säsongsanställningsdirektivet och till ändring av skyldigheten att lämna fingeravtryck i vissa fall samt avslår följdmotionerna. Följdmotionerna omfattar frågor om bl.a. grunder för avslag och återkallelse av tillstånd samt krav på bindande anställningsavtal och sjukförsäkring. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V). Säsongsanställningsdirektivet utgör ett led i skapandet av en EU-gemensam politik för laglig migration i enlighet med kommissionens strategiska plan för laglig migration och Stockholmsprogrammet. Direktivet ska tillgodose det strukturella behovet av säsongsarbetskraft inom EU, bidra till en effektiv hantering av migrationsströmmarna och säkerställa rimliga arbets- och levnadsförhållanden för säsongsarbetare. Direktivet innehåller bestämmelser om bl.a. villkor för inresa, förfarandet vid utfärdande av tillstånd och rättigheter för säsongsarbetare. Tillstånd för säsongsarbete och nationella tillstånd Med tillstånd för säsongsarbete avses varje tillstånd som utfärdas i enlighet med säsongsanställningsdirektivet. Ett tillstånd för vistelse som inte överstiger ska beviljas i form av ett arbetstillstånd för säsongsarbete. Även en visering ska i dessa fall utfärdas för utlänningen, om inte han eller hon är undantagen från kravet på visering. Om vistelsen överstiger ska ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd beviljas; denna längre typ av tillstånd för säsongsarbete benämns säsongsarbetstillstånd. Regeringens bedömning är att EU:s medlemsstater inte ska kunna bevilja ett tillstånd enligt allmänna regler om arbetskraftsinvandring om personen i fråga omfattas av direktivet. En sådan möjlighet skulle kunna utnyttjas för att kringgå bl.a. direktivets skyddsregler till förmån för säsongsarbetaren. Regeringen föreslår därför att regelverket om säsongsarbetstillstånd ges företräde framför de allmänna reglerna om arbetstillstånd. I de fall då utlänningen tillhör en kategori av personer som är undantagen från möjligheten att beviljas ett tillstånd för säsongsarbete föreslår regeringen dock att tillstånd enligt de allmänna reglerna i förekommande fall ska kunna beviljas. Dessa kategorier är utlänningar som – är bosatta inom Europeiska unionens medlemsstaters territorier – är EES-medborgare eller medborgare i eller familjemedlem till en sådan person – bedriver verksamhet på ett i en annan medlemsstat etablerat företags vägnar inom ramen för tillhandahållande av tjänster enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Regeringen föreslår också att en utlänning som har ett tillstånd för säsongsarbete ska kunna ansöka om och beviljas nationella uppehållstillstånd och arbetstillstånd efter inresan i . Vidare föreslås att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft ett tillstånd för säsongsarbete utfärdat av i förening med ett uppehållstillstånd som är utfärdat med anledning av arbete i . Regeringen anger att en utlänning i detta hänseende ska behandlas på samma sätt som den som haft uppehållstillstånd för arbete, EU-blåkort utfärdat av eller ICT-tillstånd (5 kap. 5 § första stycket 1 utlänningslagen [2005:716], förkortad UtlL). Det bör vara möjligt att räkna ihop tiderna för de olika tillståndstyperna vid beräkningen av de fyra åren. Villkoren för tillstånd för säsongsarbete I säsongsanställningsdirektivet anges att ansökningar om inresa för vistelse som inte överstiger ska åtföljas av ett giltigt anställningsavtal eller – om det föreskrivs i nationell rätt, administrativa bestämmelser eller praxis – ett bindande anställningserbjudande om att arbeta som säsongsarbetare hos en arbetsgivare som är etablerad i medlemsstaten i fråga. Regeringen anger att enligt de allmänna reglerna om arbetskraftsinvandring får tillstånd ges till den som har erbjudits en anställning (6 kap. 2 § första stycket UtlL). Vidare anger regeringen att blåkortsdirektivet innehåller en likalydande bestämmelse som den i säsongsanställningsdirektivet och när blåkortsdirektivet genomfördes gjordes bedömningen att formuleringen var i överensstämmelse med direktivet. Enligt regeringen saknas skäl att nu göra en annan bedömning. Säsongsanställningsdirektivet skulle ha varit genomfört i svensk rätt , och det svenska genomförandet är försenat. Regeringen anför att det mot den bakgrunden är naturligt att välja den lösning som finns i nuvarande regelverk. Regeringen anger att olika åtgärder övervägs inom som syftar till att stärka arbetstagares ställning vid arbetskraftsinvandring generellt och att det därför inte är lämpligt att föregå den beredningen och i detta sammanhang föreslå sådana förändringar. Enligt regeringen ska anställningen göra det möjligt för utlänningen att försörja sig. Kravet bör motsvara det som ställs upp enligt de allmänna reglerna om arbetskraftsinvandring. Lön och övriga anställningsvillkor För att ett tillstånd för säsongsarbete ska beviljas ska enligt regeringen lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Även dessa krav bör enligt regeringen motsvara de som ställs upp enligt de allmänna reglerna om arbetskraftsinvandring. Utlänningen ska visa att han eller hon har eller har ansökt om en heltäckande sjukförsäkring för att ett tillstånd för säsongsarbete ska beviljas. Tillstånd för säsongsarbete föreslås gälla , och utlänningen kommer därför inte att folkbokföras och därigenom omfattas av landstingens skyldighet att tillhandahålla även annan än omedelbar hälso- och sjukvård samt tandvård. Regeringen anser mot denna bakgrund att det bör tas in en bestämmelse i utlänningslagen som innebär att en utlänning ska visa att han eller hon har eller har ansökt om en heltäckande sjukförsäkring. Ett annat krav som regeringen föreslår för att tillstånd för säsongsarbete ska beviljas är att utlänningen ska visa att han eller hon under vistelsen kommer att ha tillgång till en bostad med lämplig standard. Om arbetsgivaren upplåter eller förmedlar bostaden får tillstånd för säsongsarbete beviljas endast om hyran inte står i missförhållande till utlänningens lön eller boendets standard, hyran för bostaden inte dras från utlänningens lön i andra fall än enligt lagen (1970:215) om arbetsgivarens kvittningsrätt, arbetsgivaren har gett utlänningen en skriftlig handling med hyresvillkoren och bostaden uppfyller allmänna hälso- och säkerhetsbestämmelser. Tillstånd för säsongsarbete ska få ges endast om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Detta innebär att en prövning ska göras av att rekryteringen är förenlig med principen om unionsföreträde. Regeringen föreslår vidare att om säsongsanställningen avser ett reglerat yrke ska utlänningen styrka behörigheten att få utöva yrket i . Med reglerat yrke avses yrkesverksamhet där det krävs bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller någon form av denna eller för att använda en viss yrkestitel. En ansökan om tillstånd för säsongsarbete ska enligt regeringens förslag inte beviljas om det finns risk för att utlänningen inte avser att lämna när tillståndstiden har löpt ut. Hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa Enligt regeringens förslag ska ett tillstånd för säsongsarbete inte beviljas en utlänning som utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll ska kompletteras med en hänvisning till utlänningslagens nya bestämmelser om tillstånd för säsongsarbete. Ett tillstånd för säsongsarbete ska inte få beviljas än utlänningens pass gäller. Grunder för att avslå en ansökan Grunderna för att avslå en ansökan om tillstånd för säsongsarbete delas i propositionen upp i tvingande och fakultativa. En ansökan ska avslås om utlänningen visar upp handlingar till stöd för sin ansökan som förvärvats på ett bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. En ansökan får avslås bl.a. om arbetsgivaren har blivit påförd en sanktion för odeklarerat arbete eller olaglig anställning, om arbetsgivarens verksamhet har avvecklats genom konkurs eller om utlänningen har haft ett tillstånd för säsongsarbete och inte följt villkoren för det tillståndet. Regeringen anger att direktivets formuleringar av vissa avslagsgrunder, bl.a. de som tar sikte på när arbetsgivaren har påförts sanktioner för odeklarerat arbete eller olaglig anställning och när arbetsgivarens verksamhet har avvecklats, vid en första anblick framstår som obligatoriska, eftersom det anges att ansökan ska avslås. Eftersom tillämpning ska ske ”i förekommande fall” och ett beslut att avslå en ansökan ska fattas med beaktande av de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet och med respekt för proportionalitetsprincipen, bedömer regeringen dock att avslagsgrunderna kan anses fakultativa. Grunder för att återkalla ett tillstånd Även grunderna för att återkalla ett tillstånd delas i förslaget upp i tvingande och fakultativa. Regeringen föreslår att ett tillstånd ska återkallas bl.a. om tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende eller om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Regeringen föreslår att ett tillstånd får återkallas bl.a. om förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte är uppfyllda, arbetsgivaren har blivit påförd en sanktion för odeklarerat arbete eller olaglig anställning, arbetsgivarens verksamhet har avvecklats genom konkurs eller om arbetsgivaren inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Regeringen anger att, liksom när det gäller avslag på ansökan, direktivets bestämmelser om återkallelse i vissa fall vid en första anblick är utformade som obligatoriska. Eftersom dessa grunder för att återkalla ett tillstånd emellertid ska tillämpas ”i lämpliga fall” och ett beslut att återkalla ett tillstånd ska fattas med beaktande av de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet och med respekt för proportionalitetsprincipen, bedömer dock regeringen att dessa återkallelsegrunder kan anses fakultativa. Enligt regeringen bör det väsentliga vara att åtgärden finns tillgänglig i lagstiftningen. Ansökan om tillstånd, tillståndstid och förlängning av tillstånd Regeringen föreslår att en utlänning som vill ha ett tillstånd för säsongsarbete ska ha ansökt om och beviljats tillståndet före inresan i EU. En ansökan får dock lämnas in och bifallas efter inresan om utlänningen ansöker om förlängning av ett tillstånd för säsongsarbete eller har ett tillstånd för säsongsarbete och ansöker om ett nytt sådant. Ett tillstånd för säsongsarbete får inte beviljas än anställningstiden och inte än utlänningens pass gäller. Den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera tillstånd för säsongsarbete får inte överstiga . Den som inom giltighetstiden för ett tillstånd för säsongsarbete ansöker om förlängning av tillståndet eller om ett nytt sådant tillstånd ska få arbeta som säsongsarbetare till dess tillståndsfrågan har avgjorts. Tillståndstiden får inte förlängas om förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte är uppfyllda, tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt eller ett bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende. En förlängning av tillståndstiden får vägras bl.a. om arbetsgivaren har blivit påförd en sanktion för odeklarerat arbete eller olaglig anställning, arbetsgivarens verksamhet har avvecklats genom konkurs, arbetsgivaren inte bedriver någon ekonomisk verksamhet eller om utlänningen har haft ett tillstånd för säsongsarbete och inte följt villkoren för det tillståndet. En utlänning som har haft ett tillstånd för säsongsarbete och som genom ett lagakraftvunnet beslut har fått tillståndet återkallat på grund av brister hos arbetsgivaren ska enligt regeringen ha rätt till ersättning från arbetsgivaren. Ersättningen ska motsvara den lön och annan ersättning från arbetsgivaren som utlänningen skulle ha haft rätt till med anledning av anställningen om tillståndet för säsongsarbete inte hade återkallats. Regeringen föreslår att bestämmelserna om rätt till ersättning ska införas i en ny lag. Ett avtalsvillkor som i jämförelse med lagen är till nackdel för utlänningen ska vara utan verkan mot honom eller henne. Skyldighet att lämna fingeravtryck Utöver regler för att genomföra säsongsanställningsdirektivet föreslår regeringen i propositionen även att schweiziska medborgare och deras familjemedlemmar som har rätt till fri rörlighet inte längre ska vara skyldiga att lämna fingeravtryck till sina uppehållstillståndskort. gäller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer (SÖ 2001:68). Enligt avtalet får schweiziska medborgare som arbetar eller på annat sätt kan försörja sig vistas i en annan avtalsslutande stat. Ett uppehållstillstånd ska utfärdas som bevis för rätten till fri rörlighet, och utfärdas s.k. uppehållstillståndskort. Skyldigheten i svensk rätt att lämna fingeravtryck följer av 9 kap. 8 a § UtlL, och den kan ytterst anses grundad på förordningen (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland. Som skäl för förslaget att göra ett undantag från denna skyldighet anger regeringen i huvudsak följande. Det kan diskuteras om förordningen är till-lämplig på schweiziska medborgare. Förordningen är en del av , och anslöt sig till efter att förordningen antogs. I andra rättsakter i anses schweiziska medborgare som har rätt till fri rörlighet inte som tredjelandsmedborgare. Ett flertal av EU:s medlemsstater har inte krav på att schweiziska medborgare med rätt till fri rörlighet ska lämna biometriska uppgifter vid vistelse. Vidare följer av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och att de avtalsslutande parterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla formaliteterna och förfarandena för erhållande av uppehållstillstånd. Ett uppehållstillståndskort innehåller även ett fotografi. Regeringen anger att om ett kort inte skulle innehålla ett fotografi skulle kortet avvika markant från hur andra uppehållstillståndskort ser ut. Detta skulle leda till problem när personerna behöver visa att de har uppehållstillstånd i , t.ex. vid kontakt med och . Regeringen anser därför att schweiziska medborgare och deras familjemedlemmar även fortsättningsvis bör vara skyldiga att låta sig fotograferas för utfärdande av uppehållstillståndskort. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . I kommittémotion 2017/18:4001 av m.fl. (SD) begärs att antar regeringens proposition 2017/18:108 Genomförande av säsongsanställningsdirektivet med de ändringar som framgår av motionens bilaga 1. De ändringar motionärerna föreslår är att säsongsarbete inte ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd och att försäkringskravet inte ska anses uppfyllt när utlänningen har ansökt om sjukförsäkring; en sådan försäkring ska innehas. Vidare ska inte arbetsgivare som tidigare kringgått eller missbrukat regler för anställning av utländsk arbetskraft enligt motionärerna kunna anlita utländsk arbetskraft på nytt. Inte heller ska den som tidigare kommit för säsongsarbete men inte följt reglerna få en ny möjlighet. Samtliga avslagsgrunder bör vara tvingande, liksom samtliga grunder för återkallelse. Motionärerna anför att de anställningar som är aktuella inte är av nyckelkaraktär varför verksamheten inte riskeras, och det rör sig ofta om branscher där utsattheten för de anställda är stor. I kommittémotion 2017/18:3979 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att ett giltigt anställningsavtal eller ett bindande anställningserbjudande bör ligga till grund för ett tillstånd för säsongsarbete. Motionärerna ser i huvudsak positivt på förslagen för att skydda säsongsarbetare men anger att rekrytering sker på arbetsgivarens villkor och att missbruket av regelverket är omfattande. Oseriösa arbetsgivare anger lön och villkor som sedan inte gäller. Ett bindande avtal är därför avgörande för att arbetstagaren dels ska få den lön och de villkor som utlovats av arbetsgivaren, dels ska kunna kräva sin rätt gentemot arbetsgivaren vid en tvist. Regeringen bör utnyttja möjligheten att bestämma att ett bindande anställningserbjudande eller ett giltigt anställningsavtal ska krävas för att tillstånd för säsongsarbete ska kunna beviljas. och rådet antog det s.k. säsongsanställningsdirektivet (2014/36/EU) om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning. Direktivet är bindande för och fastställer villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning samt definierar säsongsarbetares rättigheter. I propositionen lämnar regeringen förslag på hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Regeringen föreslår två olika typer av tillstånd för säsongsarbete. Den ena ska tillämpas om vistelsen inte ska överstiga . Då ska ett arbetstillstånd för säsongsarbete utfärdas. Utlänningen behöver även en visering vid denna typ av vistelse, om inte han eller hon är undantagen från viseringskravet. Den andra typen av tillstånd är ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd, som ska utfärdas när vistelsen kommer att överstiga . Denna typ av tillstånd för säsongsarbete benämns säsongsarbetstillstånd. Utskottet har inget att invända mot den ordning för tillstånd som regeringen föreslår. Utskottet har heller inget att invända mot regeringens bedömning att ett flertal av direktivets bestämmelser inte kräver författningsändringar, huvudsakligen med motiveringen att direktivets bestämmelser tillgodoses av gällande svensk rätt. Dessa bestämmelser rör bl.a. förenklade klagomålsförfaranden, rätt till inresa och vistelse, fri tillgång till svenskt territorium samt rätt att utföra arbetsuppgifter. I säsongsanställningsdirektivet anges att en ansökan ska åtföljas av antingen ett giltigt anställningsavtal eller – om det föreskrivs i nationell rätt, administrativa bestämmelser eller praxis – ett bindande anställningserbjudande. Ett arbetstillstånd enligt de allmänna bestämmelserna om arbetskraftsinvandring i utlänningslagen får ges till den som erbjudits en anställning. När blåkortsdirektivet, som innehåller en bestämmelse som är likalydande med den i säsongsanställningsdirektivet, genomfördes gjordes bedömningen att detta var i överensstämmelse med det direktivet. Utskottet kan konstatera att säsongsanställningsdirektivet skulle ha varit genomfört i svensk rätt och att det svenska genomförandet således är försenat. Regeringen pekar också på att det mot bakgrund av det sena genomförandet är naturligt att välja den lösning som finns i nuvarande regelverk och att det saknas underlag för regeringen att nu göra en annan bedömning. Utskottet delar regeringens bedömning att kravet bör vara att utlänningen har erbjudits en anställning. Utskottet noterar också att det inom övervägs olika åtgärder som syftar till att stärka arbetstagares ställning vid arbetskraftsinvandring generellt och att det därför inte är lämpligt att i detta sammanhang införa andra regler för säsongsarbetare än de som gäller för övriga tillstånd för arbete. Enligt utskottet är det av största vikt att utnyttjande av utländsk arbetskraft motverkas. Utskottet kan också konstatera att ett av säsongsanställningsdirektivets uttalade syften är att säkerställa rimliga arbets- och levnadsförhållanden för säsongsarbetare. Utskottet noterar i sammanhanget departementspromemorian Konsekvenser för arbetsgivare vid återkallelse av uppehållstillstånd för arbete (Ds 2018:7). I promemorian föreslås en ny lag om rätt till ersättning när ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete återkallas m.m. Vidare innehåller promemorian överväganden om sanktioner mot arbetsgivare. Ett av säsongsanställningsdirektivets villkor för tillstånd för säsongsarbete är att sökanden innehar eller har ansökt om sjukförsäkring som täcker alla de risker som medborgarna i den berörda medlemsstaten normalt försäkras mot.