bet · H601JuU1 · 2018-12-13 00:00:00 — I motionen, liksom i kommittémotion 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkande 15, begärs en statlig skadeståndsgaranti som innebär att staten går in och betalar det skadestånd domstolen dömt ut till brottsoffret för att därefter kräva gärningsmannen på detta belopp. Ökningen av det aktuella anslaget avser att täcka dels de ökade kostnader denna reform innebär, dels en ambition att höja nivån på skadestånden till brottsoffer, framför allt vid brott mot person. Dessutom ska ökningen bekosta en undersökning för att ta reda på hur mycket skadestånd som döms ut vid straffrättsliga förfaranden i . I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill genom anslagsökningen möjliggöra att kränkningsersättningen, som är en del av brottsskadeersättningen, fördubblas jämfört med dagens nivåer. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till Rättsliga biträden m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångsbiträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning, god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av en annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Regeringen uppger att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget ökas till följd av en ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Ändringen innebär att offentligt biträde kan förordnas för barn vid överklagande av beslut om särskilda befogenheter. Detta bedöms medföra en viss ökning av utgifterna för rättsliga biträden. Anslaget föreslås därför öka med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbetet m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är de föreslagna anslagsändringarna i regeringens höständringsbudget (prop. 2018/19:2) medräknade. Anslag till Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar samt för utgifter för ersättning för vissa ombuds- och rättegångskostnader. Anslaget får även användas för utgifter i samband med statens skadeståndsansvar om den enhetliga patentdomstolen överträder . uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till Avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar. Från anslaget får betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (Unidroit), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, Bernunionen (för den intellektuella äganderätten, ), och Schengens informationssystem samt till kostnader för förberedelsearbete och medlemsavgifter för den enhetliga patentdomstolen. Vidare får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. belastar anslaget med vissa egna kostnader som är direkt kopplade till denna verksamhet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2018/19:2977 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av anslagsökningen ska finansiera bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi, s.k. kommunala trygghetsvakter. Vidare ska ökningen användas för bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete i kommunerna och lokala åtgärder för att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism. Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringens och övriga partiers förslag i fråga om anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2018 fanns ett anslagssparande om . Fonden för inre säkerhet är en del av flera EU-fonder kopplade till EU:s fleråriga budgetram som sträcker sig . Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden medför således utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Kommunala insatser mot våldsbejakande terror (förslag till nytt anslag 99:1) I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att staten förstärker sitt stöd till insatser mot våldsbejakande terror. Det bör bl.a. inrättas nationella insatsteam som operativt kan stödja kommunerna, liksom en fungerande avhoppar- och anhörigverksamhet som specifikt riktar sig mot våldsbejakande islamister. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Beredskapspolis (förslag till nytt anslag 99:2) I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att beredskapspolisen återinförs. Beredskapspoliser är civilpliktiga poliser som kan kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . I motion 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 10 framställs en liknande begäran. Forced marriage unit (förslag till nytt anslag 99:3) I kommittémotion 2018/19:2763 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att det inom inrättas en särskild enhet vars uppgift är att hjälpa flickor och pojkar som riskerar att giftas bort mot sin vilja. En sådan enhet bör lämpligen placeras vid Nationella operativa avdelningen inom . Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Liknande förslag framställs även i kommittémotionerna 2018/19:2453 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 21. Regler om skadestånd och vilka skador som är ersättningsgilla finns i skadeståndslagen (1972:207). Ersättning för kränkning är en särskild form av ideellt skadestånd som inte förutsätter att någon fysisk skada har uppkommit. Med ideella skador avses skador som inte är av ekonomisk natur, främst fysiskt och psykiskt lidande vid personskador och kränkning av den personliga integriteten. Enligt 2 kap. 3 § skadeståndslagen ska den som allvarligt kränker någon annan genom brott som innefattar ett angrepp mot dennes person, frihet, frid eller ära ersätta den skada som kränkningen innebär. I 5 kap. 6 § första stycket skadeståndslagen anges att skadestånd med anledning av kränkning bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens art och varaktighet. Därvid ska särskilt beaktas om handlingen • haft förnedrande eller skändliga inslag • varit ägnad att framkalla allvarlig rädsla för liv eller hälsa • riktat sig mot någon med särskilda svårigheter att värja sin personliga integritet • inneburit missbruk av ett beroende- eller förtroendeförhållande eller • varit ägnad att väcka allmän uppmärksamhet. I finns de processuella reglerna om hur skadeståndsanspråk ska framställas och att talan kan föras i samband med ett brottmål. Regler om hur fordringar drivs in finns i utsökningsbalken. I de fall gärningsmannen inte kan betala ett utdömt skadeståndet, ska den brottsutsatte ta reda på om han eller hon har någon försäkring som kan täcka skadeståndet eller delar av det. Om ingen försäkringsersättning betalas ut kan den brottsutsatte vända sig till och ansöka om brottsskadeersättning. Förutsättningarna för utbetalning av en sådan ersättning anges i brottsskadelagen (2014:322). Om brottsskadeersättning betalas ut, inträder staten i den skadelidandes rätt till skadestånd. Brottsskadelagen trädde i kraft (prop. 2013/14:94, bet. 2013/14:JuU38, rskr. 2013/14:255). Genom den nya lagstiftningen infördes bl.a. bestämmelser om att inte längre ska kunna bestämma brottsskadeersättning för kränkning till ett lägre belopp än det en domstol har dömt ut i skadestånd. En annan skillnad från tidigare är att brottsskadelagen inte längre begränsar vad som högst kan betalas i kränkningsersättning. Frågan om att höja ersättningsnivåerna för kränkningsersättning har behandlats tidigare i utskottet. 2013/14:JuU38 avslog utskottet ett yrkande om höjda skadeståndsnivåer för allvarligt kränkande brott. Utskottet hänvisade i sitt ställningstagande till den uppfattning som framfördes i proposition 2000/01:68, nämligen att det bör vara de rättstillämpande organens uppgift att bestämma ersättningens storlek. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:255). I betänkandena /15:JuU18, 2015/16:JuU22 och 2016/17:JuU20 avslog utskottet likalydande yrkanden med samma motivering som ovan. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:124, rskr. 2015/16:90, prot. 2016/17:104). Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. Att lag och ordning upprätthålls är centralt för att samhället ska fungera. Brottslighet påverkar såväl människors faktiska och upplevda frihet som samhällsekonomin. En förutsättning för att brottsligheten ska minska är att det finns tillräckligt många poliser som förmår göra så noggranna brottsutredningar att brotten upp och gärningsmännen lagförs. På grund av de senaste årens alltför sena och otillräckliga satsningar på och styrning av är upptäcktsrisken för den som begår brott alldeles för låg . behövs förstärkningar av hela rättsväsendet. Dessutom behövs det fler förebyggande insatser. har allvarliga problem med brott kopplade till kriminella uppgörelser. Enligt polisen finns det runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella gäng i . Våldet ökar både i omfattning och grovhet, och innefattar ett ökat användande av skjutvapen och sprängmedel. Gängens kriminalitet drabbar dem som bor i 61 utsatta områden extra hårt. av de boende i utanförskapsområdena uppger att det finns kriminella personer eller grupperingar som har en inverkan på området i något avseende. Våldet blir allt grövre och utländska stöldligor turnerar runt i . upplevs polisen som frånvarande, inte minst i glest befolkade delar av landet. Detta leder till att brottslingar inte får kännbara konsekvenser för sitt agerande. Trots att det behövs fler poliser har vi det lägsta antalet poliser . Polistätheten är den lägsta . Många poliser lämnar yrket som utbildningsplatser vid polisutbildningen står tomma. Regeringen har inte heller förmått vidta de åtgärder som krävs för att attrahera tillräckligt många poliser till yrket. Trygghetsmätningarna visar att otryggheten i ligger kvar på en högre nivå än och att allt fler enskilda utsätts för brott, t.ex. sexualbrott, våldsbrott och personrån. Utredningsresultaten i viktiga brottskategorier försämras, och p.g.a. det ökade trycket på polisens utredningsresurser tvingas polisen prioritera mellan anmälningar om brott. På flera håll har polisen inte resurser att rycka ut vid pågående brottslighet. Människor som blir utsatta för brott måste kunna lita på att rättsväsendet agerar. Polisen behöver bli mer effektiv och koncentrerad på kärnuppgifterna; att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Ytterst är målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. För att uppnå detta mål behövs fler poliser. måste därför tillskjutas mer resurser och polisyrket måste bli mer attraktivt, t.ex. genom att lönerna höjs. När tillskjuts resurser måste även övriga rättsväsendet stärkas för att inte skapa flaskhalsar och ineffektivitet. Således måste även , Domstolar och Kriminalvården tillföras mer resurser. Vidare behöver förebyggande insatser, där föräldrar, socialtjänst, skola och rättsvårdande myndigheter samverkar, uppvärderas och stärkas. Mot bakgrund av det som anförts föreslår utskottet att ställer sig bakom ett förslag till anslag för utgiftsområde 4 Rättsväsendet som har lagts fram gemensamt av och och som är baserat på partiernas budgetmotioner (motionerna 2018/19:2936 (M) och 2018/19:2763 (KD)). Förslaget avviker från budgetpropositionen när det gäller anslagen till , , Domstolar och Kriminalvården. I fråga om övriga anslag inom utgiftsområde 4 finns det således inga avvikelser mellan utskottets förslag och förslaget i budgetpropositionen. En översikt över de avvikelser från regeringens förslag till anslag som utskottets förslag innebär finns i bilaga 3. Dessutom föreslås ett tillkännagivande om fördubblad kränkningsersättning. Som framgått ovan måste polisen bli mer synlig och närvarande i hela landet. behöver polisens förmåga att utreda och klara upp brott förbättras avsevärt. Upptäcktsrisken måste öka och utsattheten för brott minska. Tryggheten bör öka väsentligt i hela landet. Utvecklingen med allt grövre gängbrottslighet, inte minst i utsatta områden, behöver vändas. Utskottet anser därför att 10 000 fler polisanställda behövs . har analyserat personalbehovet för att nå 10 000 fler polisanställda till 2024 och redovisar kostnaderna för detta i myndighetens budgetunderlag –2021 samt i svar på regeringsuppdraget Uppdrag till att redovisa hur polisverksamheten ska stärkas och utvecklas (A510.044/2017). För att öka antalet polisanställda i enlighet med ambitionsnivå föreslår utskottet att anslaget ökas med 2019, 2020 och 2021. För att åstadkomma en mer lokalt förankrad polis med ökad närvaro och synlighet i hela landet bör ökningen av antalet poliser 2019–2022 i första hand ske på lokalpolisområdesnivå. resultat måste mätas tydligare, ha konkreta mål och förbättras avsevärt. Dessutom behöver brottsofferperspektivet stärkas i myndighetens arbete. Det bör ske både genom att polisen blir bättre på att bekämpa och utreda brott och genom att den som har utsatts för brott får nödvändig information på ett enkelt och tydligt sätt. Vidare behöver åtgärder vidtas för att säkerställa att det går att nå inom rimlig tid även vid icke-akuta ärenden. Kamerabevakning är ett viktigt verktyg för att öka den enskildes känsla av trygghet och för att klara upp brott. bör sträva efter att öka användningen av bevakningskameror där de kan bidra till att minska otryggheten och underlätta polisens brottuppklarande arbete. Det gäller inte minst i utsatta områden. Någon ytterligare justering av myndighetens anslag är dock inte aktuell mot bakgrund av dessa åtgärder. För att möjliggöra en stor ökning av antalet poliser krävs, utöver förstärkta resurser, även särskilda åtgärder för att göra polisyrket mer attraktivt. För att behålla erfarna poliser och locka fler nya poliser till yrket behöver polislönerna höjas. Utskottet föreslår därför att anslag ökas med 2019, 2020 och 2021 för att möjliggöra en höjning av polisernas löner. Genom att skjuta till särskilda medel möjliggörs en höjning av polisernas löner med i genomsnitt . Den närmare fördelningen av de tillförda medlen anser utskottet bör beslutas av myndigheten i samråd med berörda parter. En utredning för att se över hur polisutbildningen kan bli mer attraktiv bör också initieras. Handläggningstiderna för vapenärenden inom behöver bli kortare. Utskottet föreslår därför en särskild satsning för att stärka hantering av vapentillstånd. Myndighetens anslag bör ökas för detta ändamål med . Vidare föreslår utskottet att anslag ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Med ovan preciserade anslagshöjningar ökas därmed anslag 1:1 med totalt 2019. För att möta brottsutvecklingen i samhället behöver antalet åklagare bli fler. Myndigheten behöver rätt förutsättningar för att utreda och lagföra brott. För att rättsväsendet ska fungera effektivt krävs det att varje myndighet är rätt dimensionerad i förhållande till uppgiften. Satsningen på fler poliser medför att ärendemängden kan väntas öka i resten av rättsväsendet när fler brott upptäcks och blir utredda. kräver många brott allt mer komplicerade och tidskrävande utredningar. Det är vidare av stor betydelse att , inte minst på grund av utbildningstiden för åklagare, får långsiktiga förutsättningar att anställa fler medarbetare. Görs inte detta riskeras den långsiktiga kompetensuppbyggnaden inom myndigheten och åklagarna kan bli en flaskhals i rättsväsendet. Mot denna bakgrund bör anslaget till ökas med . Ärendemängden i domstolarna förväntas öka , liksom de har gjort vad gäller brottmål, migrationsmål och familjemål. Det utskottet föreslagit ovan om satsningar på fler poliser och åklagare kommer att öka måltillströmningen, vilket kommer att ställa krav på förstärkta resurser. Verksamheten behöver dimensioneras för att möta detta. En del av den ökade ärendemängden kan behöva hanteras genom effektivisering, där moderna it-lösningar kan vara ett sätt att underlätta arbetet. Utöver ett större ärendeflöde innebär också brottslighetens allt grövre art att säkerheten i domstolarna behöver stärkas, särskilt i de domstolar som hanterar mål som har anknytning till gänguppgörelser och organiserad brottslighet. Mot bakgrund av det ovan sagda föreslår utskottet att anslaget till Domstolar ökas med . Antalet intagna i anstalt inom har minskat tydligt . De ovan nämnda satsningarna på polisen, åklagarväsendet och domstolarna kommer dock att leda till att fler brott upp. kan det därför antas att fler personer blir frihetsberövade och fler kommer att avtjäna fängelsestraff. Även de kriminalpolitiska skärpningar som och har för avsikt att genomföra , bland annat sänkt gräns för obligatorisk häktning, avsevärt skärpta straff för gängkriminalitet och slopad mängdrabatt, kommer att leda till ett ökat tryck på Kriminalvården och ökad beläggning vid både häkten och anstalter. Kriminalvårdens nuvarande kapacitet behöver genomlysas och åtgärder vidtas för att effektivisera utnyttjandet av befintliga häktes- och anstaltsplatser. Därutöver kommer myndigheten långsiktigt att behöva tillföras resurser för att säkerställa en säker och effektiv verkställighet av utdömda påföljder med såväl fler häktes- och anstaltsplatser som bättre innehåll i verkställigheten. Åtgärder behöver vidare vidtas för att förkorta tiden mellan lagakraftvunnen dom och verkställighet och för att säkerställa att permissioner kan genomföras utan ytterligare avvikelser och rymningar. Ett sätt att öka säkerheten vid permissioner är genom en ökad användning av elektronisk övervakning. Resultaten på dessa områden bör redovisas till regeringen. Utskottet anser även att Kriminalvården bör inrätta en särskild enhet för unga gängmedlemmar. Nya åtgärder gällande unga lagöverträdare som begått allvarliga brott eller som agerar i kriminella miljöer behöver också utredas. Utskottet föreslår mot bakgrund av ovan nämnda behov och uppdrag att anslaget till Kriminalvården ökas med 2019, 2020 och 2021. Anslaget till Kriminalvården bör därutöver ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Med ovan preciserade anslagshöjningar ökas därmed anslag 1:6 Kriminalvården med totalt 2019. Övriga anslag och bemyndigande När det gäller övriga anslag inom utgiftsområde 4 föreslås inga avvikelser från budgetpropositionens förslag. I dessa delar tillstyrker således utskottet budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker även det bemyndigande som föreslås i propositionen. Brottsofferperspektivet behöver stärkas i svenskt rättsväsende. Den person som har utsatts för ett brott ska alltid kunna räkna med stöd.