bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — I motionen betonas även statens ekonomiska ansvar för det enskilda vägnätet. I motion 2017/18:2492 av och (båda M) föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att genomföra en översyn av bilkostnader för boende på landsbygden. Motionärerna framhåller bilens betydelse för boende på landsbygden och menar att det vore önskvärt med ett system som utjämnar de merkostnader som finns på landsbygden och i glesbygd genom att t.ex. se över möjligheten att jämföra kostnaderna för bilhushåll på landsbygden med hushåll som saknar bil för att på så vis komma fram till något slags kompensation. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) föreslås flera tillkännagivanden om transportinfrastruktur – skatter på drivmedel (yrkande 4), fordonsskatt (yrkande 5), jord- och skogsbruket (yrkande 6), infrastruktur (yrkande 11), vägslitageskatten (yrkande 12) och höjda reseavdrag (yrkande 13). Motionärerna är kritiska till fortsatt höjda skatter på fordon, bensin och diesel samt minskade möjligheter till reseavdrag för arbetspendling, och motsätter sig införandet av en s.k. vägslitageskatt. Motionärerna anser att skatten på diesel för lant- och skogsbruk behöver sänkas till samma nivå som i för att stärka konkurrenskraften. Motionärerna anser att det bör införas en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen som uppgår till av utgiftsområdet för kommunikationer. Potten ska snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Motionärerna vill vidare att reseavdragens framtida utformning utreds och att lämpligheten i att införa ett avståndsbaserat reseavdrag analyseras. Milersättningen bör enligt vad som anförs i motionen höjas med per mil. I kommittémotion 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 11 förordas ett tillkännagivande om att stärka infrastrukturen i hela landet. Det anförs att infrastrukturanslagen måste öka och fördelas mer rättvist i hela landet. Det bör enligt motionärerna ske bl.a. genom att de regionala järnvägarna prioriteras, att staten även fortsättningsvis tar ett ansvar för de enskilda vägarna och att det skapas nya former för finansiering. I kommittémotion 2017/18:4098 av m.fl. (KD) framhålls att det är viktigt för landsbygden att underhållet av såväl de enskilda som de statliga vägarna fungerar. Det behövs därför regelverk som skapar möjlighet för investeringar i och underhåll av enskilda vägar likväl som att staten tar ansvar för underhållet av sina vägar. Motionärerna framför att staten bör utöka sin medfinansiering av de enskilda vägarna och att de motsätter sig försök att vältra över ansvaret för statliga vägar till enskilt huvudmannaskap, vilket anges skulle skada glesbygdens förutsättningar (yrkande 5). Ett långsiktigt hållbart transportsystem för resor och transporter är avgörande för fortsatta ekonomiska utveckling och välstånd. Det anför trafikutskottet i sitt yttrande (yttr. 2017/18:TU7y) och instämmer därför med regeringen om att väl fungerande transportinfrastruktur på landsbygden är en viktig förutsättning för jobb, för att företag ska kunna verka i hela landet, regional utveckling, tillgänglighet, delaktighet och hållbar tillväxt i hela landet. understryker att behoven av infrastruktur i städer och i landsbygder ser olika ut och därför behöver mötas med olika åtgärder. instämmer också med regeringen om att det finns anledning att förbättra förutsättningarna för innovativa transportlösningar, inte minst för att lösa landsbygdernas utmaningar. påminner om att det tidigare framhållit vikten av innovation och välkomnar regeringens uttalanden om att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna i landsbygderna och noterar att regeringen tillsatt en kommitté med syfte att lämna förslag på ett förändrat reseavdragssystem. välkomnar vidare att regeringen avser att avsätta medel till särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för hållbara godstransporter på järnväg i landsbygderna och understryker vikten av effektiva godstransporter. påminner om regeringens pågående arbete med att ta fram en godsstrategi som väntas vara klar . påminner om att det i sin behandling av regeringens proposition om infrastruktur (prop. 2016/17:21) underströk att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. betonade också att många människor och företag, i synnerhet på landsbygden, är beroende av god framkomlighet på de enskilda vägarna. Detta är fortfarande till fullo trafikutskottets uppfattning. välkomnar regeringens uttalanden i landsbygdspropositionen om att de enskilda vägarna är en viktig del i transportnätet på landsbygden och anser att satsningen på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet är mycket positiv. pekar på att under /17 beslutade att tillåta tyngre fordonskombinationer i syfte att få effektivare godstransporter och säkra det svenska näringslivets konkurrenskraft. Vidare lyfter trafikutskottet fram att utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering genomför en uppföljning av klimatanpassning av transportinfrastruktur och att det riktas ett särskilt fokus bl.a. mot enskilda vägar inom ramen för uppföljningen. anser med hänsyn till det anförda att näringsutskottet bör avstyrka motionerna 2017/18:4098 (KD) yrkande 5, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:4116 (C) yrkande 11. En annan uppfattning kommer till uttryck i en avvikande mening (M, C, L, KD). anser att det saknas behov av att införa en särskild marknadspott enligt det som förordas i motion 2017/18:4097 (SD) yrkande 11 och föreslår att näringsutskottet ska avstyrka det aktuella yrkandet. I en avvikande mening uttrycks en annan uppfattning (SD). påminner om att en utgångspunkt för det planeringssystem som lade fast för åtgärder i trafikens infrastruktur är att möjliggöra en ökad flexibilitet. Genom regeringens proposition om planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118) infördes ett system med rullande planering varigenom de långsiktiga åtgärdsplanerna följs upp genom årliga beslut om vilka projekt som kan byggstartas . Detta skulle ge regeringen möjlighet att inom budgetlagens ramar genomföra omprioriteringar och särskilda satsningar, som även fortsättningsvis fattar det faktiska beslutet om byggstart för att behålla tillräckligt stor flexibilitet och därmed avgör vilka projekt inom ramen för regeringens beslut som ska byggstartas under det närmaste året. pekar också på att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker betydelsen av att skapa ett robust och hållbart transportsystem och anför att regeringen också underströk betydelsen av ett robust transportsystem som ska klara av både väntade och oväntade händelser i ett uppdrag till om att ta fram ett inriktningsunderlag för perioden –2029. Dessutom angavs det i uppdraget att infrastrukturen ska vara utformad så att stopp och störningar till följd av underhåll, olyckor, trängsel, fordonsfel eller fel och skador på infrastrukturen minimeras. Regeringen framhöll också att det behövs planerade och väl fungerande åtgärder för drift, underhåll och reinvesteringar för att reducera sårbarheten och öka måluppfyllelsen. Skatt på drivmedel och fordonsskatter avstyrkte ett enhälligt skatteutskott motionsförslag om att införa lägre bränsleskatt i glesbygden eller ett glesbygdsavdrag. I sitt ställningstagande konstaterar skatteutskottet bl.a. att regeringen i budgetpropositionen föreslagit en utökning och förlängning av den satsning på kollektivtrafik i landsbygder, förbättrat vägunderhåll respektive järnvägsunderhåll som aviserades i budgetpropositionen . Vidare noteras att det också ges viss kompensation till ett antal kommuner i norra där det ofta är svårt att ta sig till arbete och samhällsservice på annat sätt än med bil. uppfattning är att skattereglerna så långt som möjligt bör utformas generellt för hela landet och inte användas för att utjämna regionala skillnader. Vidare påminner utskottet om att det tidigare i olika sammanhang avstyrkt förslag om differentierad drivmedelsbeskattning, differentierade reseavdrag och andra förslag om en regional differentiering av beskattningen av bilismen. Inom ramen för samma ärende avstyrkte skatteutskottet motionsförslag om att inte införa en vägslitageavgift. I sitt ställningstagande konstaterar skatteutskottet att regeringen tillsatte en utredning för att analysera hur en avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga fordon kan utformas (dir. 2015:47). Vidare aviserade regeringen i budgetpropositionen att ambitionen var att införa en vägslitageskatt. lämnade sitt betänkande Vägskatt (SOU 2017:11), och i budgetpropositionen uttalade regeringen att den avser att arbeta vidare med ett förslag om en avläsningsbar och från ett regionalpolitiskt perspektiv differentierad vägslitageskatt och återkomma till före mandatperiodens slut. ansåg inte att det med anledning av motionerna fanns skäl att föregripa bedömningen av vilka styrmedel som kan vara lämpliga eller regeringens fortsatta beredning av en avståndsbaserad vägslitageskatt. I en reservation (C) uttrycktes en annan uppfattning. Av vårpropositionen 2018 (prop. 2017/18:100) framgår att regeringen remitterade en departementspromemoria om en ny inriktning för beskattning av tung lastbilstrafik. Promemorian uppges behandla en avläsningsbar vägslitageskatt med syfte att skapa ordning och reda i åkeribranschen och bidra till minskad miljöpåverkan, som företagens och regionalpolitiska intressen tydligt tas till vara. Remisstiden gick ut . Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Enskilda vägar och Övrigt om transportinfrastruktur. I motionerna 2017/18:4098 (KD), 2017/18:4106 (M, C, L, KD) och 2017/18:4116 (C) framhålls att staten bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet. Utskottet konstaterar att en stor del av vägnätet på landsbygden utgörs av enskilda vägar. Utskottet noterar vidare att trafikutskottet står fast vid sin tidigare uttalade uppfattning att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Utskottet välkomnar i likhet med trafikutskottet regeringens uttalanden i propositionen om att de enskilda vägarna är en viktig del av transportnätet på landsbygden och delar även trafikutskottets uppfattning att satsningen på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon, är mycket positiv. Utskottet noterar också att trafikutskottet påminner om att i syfte att få effektivare godstransporter och stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft tillåtit tyngre fordonskombinationer (prop. 2016/17:112, bet. 2016/17:TU14). Därmed avstyrker utskottet motionerna 2017/18:4098 (KD), 2017/18:4106 (M, C, L, KD) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det delar trafikutskottets uppfattning som kommer till uttryck i yttrande 2017/18:TU7y att ett långsiktigt hållbart transportsystem för resor och transporter är avgörande för fortsatta ekonomiska utveckling och välstånd. Utskottet håller därför också med såväl trafikutskottet som regeringen om att väl fungerande transportinfrastruktur på landsbygden är en viktig förutsättning för jobb, företagande, regional utveckling, tillgänglighet, delaktighet och hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet vill även i likhet med trafikutskottet understryka att behoven av infrastruktur i städer och i landsbygder ser olika ut. Utskottet vill därför även stämma in i trafikutskottets välkomnande av regeringens uttalande om att det behövs nya tillvägagångssätt för att förbättra transportmöjligheterna på landsbygderna. Utskottet noterar i sammanhanget att trafikutskottet tidigare framhållit att ett effektivt och tillgängligt transportsystem kräver ny kunskap och nya innovativa lösningar. Utskottet vill därför påminna om att regeringen utökat samordningsuppdrag för laddinfrastruktur till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. Utskottet välkomnar i likhet med trafikutskottet att regeringen avser att avsätta medel till särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för hållbara godstransporter på järnväg i landsbygderna. Vidare noterar utskottet att trafikutskottet särskilt lyfter fram vikten av ett transportsystem som möjliggör effektiva godstransporter inte minst för svensk basindustri. Utskottet är även här enigt med trafikutskottet. Utskottet noterar också att regeringen förväntas presentera en godsstrategi. Utskottet noterar därtill trafikutskottets bedömning att det inte finns något behov av att införa en särskild marknadspott så som föreslås i motion 2017/18:4097 (SD). hänvisar till det planeringssystem som lade fast (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13) och som beskrivs närmare i trafikutskottets yttrande. framhåller vidare att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker betydelsen av att skapa ett robust och hållbart transportsystem. Utskottet gör ingen annan bedömning än trafikutskottet. När det gäller reseavdraget vill utskottet liksom trafikutskottet påminna om att regeringen tillsatt en kommitté med syfte att lämna förslag på ett förändrat reseavdragssystem och att det i uppdraget även ingår att analysera ett avståndsbaserat reseavdrag. Uppdraget ska redovisas . När det gäller övriga förslag som rör skatter konstaterar utskottet att skatteutskottet i närtid avstyrkt liknande förslag. Utskottet noterar vidare att regeringen i propositionen om skatter och avgifter inom det transportpolitiska området anför att den avser att bedöma vilka konsekvenser en förändring av skatter och avgifter inom det transportpolitiska området får för möjligheten att uppnå det övergripande målet för landsbygdspolitiken. Utskottet ser positivt på det och vill påminna om att betonat vikten av att beslut analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för olika landsbygder. Utskottet ser mot den bakgrunden inte någon anledning för att vidta några åtgärder med anledning av det som framförs i de aktuella motionerna. I sammanhanget kan även påminnas om skatteutskottets behandling av liknande förslag om skatt på drivmedel och fordonsskatter som redogjorts för i det föregående. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:2492 (M), 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om fjärrundervisning och övrigt om kompetensförsörjning. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande rätt och pågående arbete. Jämför reservation 23 (M, C, L, KD), 24 (SD), 25 (C) och 26 (KD). Regeringen anser att tillgängligheten till universitets- och högskoleutbildning samt yrkeshögskoleutbildning bör öka genom förbättrad tillgång till distansutbildningar. Regeringen avser därför att ge universitet, högskolor och anordnare av yrkeshögskoleutbildningar ökade möjligheter att utveckla sitt distanspedagogiska arbete och avsätta särskilda medel för detta syfte. I detta arbete ska utbildningsbehovet i glesbefolkade och mycket glesbefolkade landsbygdskommuner särskilt beaktas. Resultaten från satsningen, i form av goda exempel, liksom internationella erfarenheter ska samlas in och spridas. Regeringen vill vidare stödja utvecklingen av och tillgången till kommunala utbildningscentrum, s.k. lärcentrum. I budgetpropositionen avsatte regeringen , och därefter beräknas avsättas i form av ett statsbidrag till kommunerna för att möjliggöra utveckling och etablering av lärcentrum i hela landet (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen understryker att tillgången till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för hållbar regional tillväxt liksom för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet och konstaterar att det ställer krav på en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Regeringen betonar att aktörer med regionalt utvecklingsansvar har en viktig uppgift att bidra till en väl fungerande kompetensförsörjning i hela landet. har på uppdrag av regeringen lämnat förslag på riktlinjer för regionalt kompetensförsörjningsarbete, och regeringen har mot bakgrund av det arbetet såväl erbjudit som gett i uppdrag åt regionalt utvecklingsansvariga aktörer att genomföra insatser inom området. har regeringens uppdrag att stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2018–2020. När det gäller fjärrundervisning är regeringens bedömning att det kan vara ett viktigt komplement när undervisning bedrivs i glesa miljöer, och regeringen avser att införa en möjlighet att söka ekonomiskt stöd för att underlätta för kommuner med behov av fjärrundervisning. Vidare framgår att regeringen bereder ett förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de har behov av i syfte att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning (SOU 2017:44). I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att underlätta fjärrundervisning. Motionärerna vill att fjärrundervisning även ska få bedrivas av enskilda huvudmän. Undervisningen bör också utvidgas till fler relevanta ämnen, inte bara moderna språk och modersmålsundervisning En stark arbetsmarknad är grunden för välstånd och en fungerande välfärd såväl i stad som på landsbygd, sägs det i motion 2017/18:1794 av m.fl. (S). Motionärerna framhåller betydelsen av att lösa problemet med att företagen inte hittar arbetskraft med rätt kompetens och menar att det behövs ett ökat samarbete mellan näringsliv, fackliga organisationer och utbildningsväsendet på detta område. Mot den bakgrunden föreslås ett tillkännagivande om behovet av näringslivsutveckling och utbildning för att lösa matchningsproblematiken (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:4097 påtalar m.fl. (SD) att en tillfällig svacka i elevunderlaget kan tvinga en skola att stänga, vilket kan leda till avflyttning av barnfamiljer från landsbygden. Motionärerna vill att det ska införas ett särskilt stöd för landsbygdsskolor och förordar att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att inrätta en statlig fond för att säkerställa landsbygdsskolornas fortlevnad (yrkande 22). Av kommittémotion 2017/18:4116 framgår det att m.fl. (C) anser att man bör underlätta kompetensförsörjningen på landsbygden (yrkande 4) och stärka i hela landet (yrkande 5). Åtgärder som föreslås är bl.a. att införa nya möjligheter till dispens från krav på lärarlegitimation. För att fler ska få tillgång till en yrkesutbildning i sitt närområde föreslås bl.a. att antalet platser på ökas och att det ska bli enklare att läsa skräddarsydda preparandutbildningar och baskurser på . Arbetet med att få en snabb och effektiv validering har enligt vad som anförs i motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) varit eftersatt. Motionärerna vill se krafttag för att få valideringen att fungera och föreslår ett tillkännagivande om att validering i praktisk kompetens hos personer som står till arbetsmarknadens förfogande bör användas i högre grad i de regionala kompetensplattformarna (yrkande 2). förordar i yttrande 2017/18:UbU8y att näringsutskottet ska avstyrka motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 22, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:4116 (C) yrkandena 4 och 5. instämmer i regeringens ståndpunkt att ett utbildningssystem som möjliggör kompetensförsörjning och ökar tillgången till utbildning i hela landet är en viktig förutsättning för att kunna tillvarata landsbygdernas potential för tillväxt, jobb och välfärd. Utskottet ser också positivt på de förslag och bedömningar i fråga om kompetensförsörjningen på landsbygderna som regeringen redovisar i propositionen. När det gäller yrkandet om fjärrundervisning vill utbildningsutskottet påminna om de lagändringar som trädde i kraft som innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och att uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Vad gäller frågan om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och att utvidga skollagens entreprenadbestämmelser anser utbildningsutskottet att det nuvarande regelverket är väl avvägt med hänvisning till utvärdering av den försöksverksamhet med fjärrundervisning som pågick fram t.o.m. . I utvärderingen konstaterar att försöksverksamheten haft liten omfattning och därmed inte uppfyller sitt syfte att få underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. ser inte heller några skäl att införa ett särskilt stöd för skolor på landsbygderna. När det gäller yrkandet om satsningar på hänvisar utbildningsutskottet till regeringens satsning på att bygga ut antalet studieplatser och till de ändringar i regelverket för en stärkt yrkeshögskola som genomförts . framhåller även de insatser som har gjorts för att motverka lärarbristen, t.ex. Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen samt regeringens insatser för att öka antalet förskollärare och lärare, bl.a. genom att bygga ut antalet utbildningsplatser inom förskollärar- och lärarutbildningarna samt insatserna vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen och särskild kompletterande pedagogisk utbildning. Mot denna bakgrund ser utbildningsutskottet inga skäl att ändra legitimationsreglerna så att det införs dispens för att undervisa i skolor på landsbygderna. vill även invänta dels den beredning som pågår av delbetänkandet från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51), i vilken utredningen har lagt fram ett antal förslag om ändringar av reglerna för legitimation och behörighet, dels beredningen av proposition 2017/18:182 Samling för skolan, där regeringen bl.a. föreslår förlängda övergångsbestämmelser om undantag från krav på legitimation och behörighet i vissa skolformer. Avvikande meningar lämnades av företrädare för , , och vad gäller fjärrundervisning, av företrädare för vad gäller landsbygdsskolor och av företrädaren för vad gäller kompetensförsörjning. Vad gäller motion 2017/18:3741 (KD) om validering av praktisk kompetens kan det påminnas om att enligt 6 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för ska myndigheten främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för. Vidare ska myndigheten för stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering. Vidare avstyrkte utbildningsutskottet motionsyrkanden där det bl.a. föreslogs en breddad syn på kompetens och riktlinjer för validering av icke-formellt och informellt lärande (bet. 2017/18:UbU15). underströk i sitt ställningstagande att validering är ett allt viktigare inslag i dagens samhälle, både för individen och för samhället i stort. konstaterar också att Universitets- och högskolerådet (UHR) i regleringsbrevet för fick i uppdrag att genomföra försöksverksamhet som gäller en utvecklad bedömning av viss utländsk högskole- och yrkeshögskoleutbildning. Försöksverksamheten som inleddes ska avslutas . I försöksverksamheten ska myndigheten vidareutveckla sin bedömning av utländsk utbildning för att, med stöd av en validering som utförs av universitet och högskolor eller utbildningsanordnare inom , också kunna bedöma avslutad eftergymnasial utbildning med bristande dokumentation. I regleringsbrevet utvidgades försöksverksamheten till att även omfatta bedömning av avslutad utbildning med bristande dokumentation inom .