bet · H601NU2 · 2018-12-13 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2026. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag , vilket är samma belopp som anvisades 2018. Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas till utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020 och för eventuella slutregleringar för Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till åtta regionala och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för investering för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden beräknas till totalt ca inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Ramen för de territoriella program som redovisas och förvaltas i är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för de territoriella program som redovisas och förvaltas utanför är ca (beloppet avser samtliga deltagande EU-länders medel). Den valutakurs som används vid omräkningen av de finansiella ramarna för strukturfonderna fastställs i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. Regeringen anför att valutakursen fortlöpande måste analyseras och vid behov bör förordningen revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 , vilket är samma belopp som anvisades 2018. Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. I kommittémotion 2018/19:2376 av m.fl. (SD) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional tillväxt totalt uppgår till 4 . Det är mer än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna anför att det är angeläget att länens regionala utvecklingsstrategier och prioriterade projekt har möjlighet att fortsätta att bidra till stärkt lokal och regional konkurrenskraft och föreslår mot den bakgrunden att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ökar med i jämförelse med regeringens förslag. Vidare föreslås en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med 20 miljoner i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna framhåller att länge påtalat att det finns ett behov av utökade informationskampanjer om bidraget för att säkerställa att fler företag nyttjar bidraget och framhåller att det är glädjande att efterfrågan på bidraget ökat. Motionärerna konstaterar att regeringen i höständringsbudgeten föreslår att anslaget 1:2 Transportbidrag ökar med 20 miljoner och anser att anslaget även budget bör ligga på en högre nivå eftersom det ökade behovet bedöms kvarstå. I kommittémotion 2018/19:2637 av m.fl. (C) finns inte några förslag till ändringar av anslagen i jämförelse med budgetpropositionen. Motionärerna anför att i budgetmotionen inte har några skarpa anslagspåverkande förslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I kommittémotion 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 1 finns inte några förslag till ändringar av anslagen i jämförelse med budgetpropositionen. I kommittémotion 2018/19:2957 av m.fl. (L) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 19 Regional tillväxt totalt uppgår till 3 . Det är 75 miljoner mindre än vad som föreslås i budgetpropositionen. Motionärerna anför att Liberalerna har avvisat bidraget till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden eftersom partiet tror att generella åtgärder i form av sänkt skatt på arbete och företagande, regelförenklingar och ett gott företagsvänligt klimat vore bättre för den regionala tillväxten. Motionärerna framhåller att det kan finnas skäl att göra vissa satsningar i utsatta stadsdelar när det gäller rättsväsendet, integrationspolitiken och skolor i dessa områden och hänvisar till att dessa satsningar redovisas närmare inom utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 16 Utbildning och universitetsforskning. Motionärerna föreslår därmed en minskning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med . Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Åtgärder behövs för att stärka svensk ekonomi, skapa arbetstillfällen och säkerställa grundfunktioner i samhället. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt har fastställts till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet i propositionen och motionerna som behandlas i detta avsnitt. Utskottet har inte något annat förslag till anslagsfördelning eller bemyndiganden än de som föreslås i budgetpropositionen för utgiftsområde 19. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar dock fler åtgärder än de insatser som finansieras inom utgiftsområde 19, och utskottets principiella uppfattning om den regionala tillväxtpolitiken skiljer sig från den inriktning som har varit styrande under den föregående mandatperioden på flera punkter. Det gäller t.ex. inte minst behovet av åtgärder för ett förbättrat företagsklimat. Utskottet förordar en politik som skapar förutsättningar för människor att bo och verka såväl i städer som på landsbygden. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar man till vara på hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Goda kommunikationer, attraktiva livs- och boendemiljöer och tillgång till offentlig och kommersiell service är några saker som är avgörande för regional utveckling. Utskottet noterar att har föreslagit en ram som är större än regeringens, genom en höjning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med och en höjning av anslaget 1:2 Transportbidrag med . Vidare har Liberalerna föreslagit en ram som är mindre än regeringens, genom att avvisa statsbidraget till socioekonomiskt eftersatta kommuner inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Utskottet konstaterar att de samlade utgifterna för utgiftsområdet är fastställt i och med beslut (bet. 2018/19:FiU1). Utskottet ser inte någon anledning till att sänka utgiftsramen eller förändra anslagsfördelningen utifrån det som föreslås i de aktuella motionerna. Utskottet föreslår således att anvisar anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. När det gäller anslagens ändamål vill utskottet tydliggöra att det är de ändamål för anslagen som redovisas i budgetpropositionen som ska gälla. Utskottet har vidare inte något att invända när det gäller de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet tillstyrker därmed förslagen i budgetpropositionen vad gäller dels anslag , dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 19 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering, som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste riksdagsarbetet koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis, snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi det förslag som övergångsregeringen föreslår också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats, får partierna i lägga fram sin egna ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. Anslag inom utgiftsområde 19 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga 3 2019 (bet. 2018/19:FiU1). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. ser positivt på landsbygdens möjligheter. kan vi inte blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst när det gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Vi anser att staten bör ha en aktiv roll när det gäller att ge förutsättningar för regional tillväxt. Olika styrmedel såsom regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt men kan inte lösa de stora utmaningarna på . För att främja tillväxt krävs därför ett ömsesidigt samspel mellan det offentliga och det privata. Vi förordar en politik som skapar förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare som väljer att bo och verka i landets glesbefolkade regioner på liknande villkor som i landets övriga, mer tätbefolkade, regioner. I motion 2018/19:155 (SD) om regional tillväxt presenterar vi flera förslag som möjliggör en sådan utveckling, och som vi återkommer till när dessa förslag ska behandlas av . När det gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt hade vi velat se en ökning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med 2019. huvudfokus för näringspolitiken är reella och breda tillväxtåtgärder som gynnar företagande och jobb i hela . Förutsättningarna för tillväxt genom företagande och jobb ser dock olika ut i olika delar av landet. Vi menar därför att det är angeläget att länens regionala utvecklingsstrategier samt prioriterade projekt har möjlighet att fortsätta bidra till stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Vidare hade vi velat se en ökning av anslaget 1:2 Transportbidrag med 2019. Vi har länge påtalat behovet av utökade informationskampanjer på området för att säkerställa att fler nyttjar bidraget. Det är därför glädjande att se att efterfrågan på bidraget har ökat. Vi kan också konstatera att regeringen i höständringsbudgeten föreslår att anslaget ökar med eftersom behovet av bidrag har ökat. Vår uppfattning är att behovet bör ses som oförändrat . Anslag inom utgiftsområde 19 (C) (C) och (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. gick till val på ett mycket ambitiöst reformprogram för att föra framåt. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering som har lämnat en övergångsbudget till . Denna budget har tagits fram utifrån ett antal principer, och bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver. hade inte heller motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. har därför i sin budgetmotion 2018/19:2610 lämnat förslag om förstärkningar inom sådana områden, och förslag om att påbörja ett arbete för att komma till rätta med ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. har även lämnat förslag om ändring i inkomstskatter som måste beslutas innan årsskiftet. De flesta övriga reformer som behöver menar vi kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. För är det självklart att behandla budgetprocessen seriöst. Ansvar för de offentliga finanserna och vårdande av budgetprocessen är viktiga utgångspunkter för vårt arbete. För att kunna genomföra de stora reformer som vi menar behöver, krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering är fokus. budgetmotion innehåller inga skarpa anslagspåverkande förslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I den nämnda motionen och i motionen för det aktuella utgiftsområdet (mot. 2018/19:2637 [C]) beskrivs dock inriktningen för den långsiktiga politik som vi ämnar verka för och som är viktig bl.a. för att uppnå målet om utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Vi vill i sammanhanget också särskilt lyfta fram motion 2018/19:2425 (C) om landsbygd och regional utveckling som innehåller många förslag för att ge människor samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag oavsett om man bor, på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller i innerstäder. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. Det gäller t.ex. behovet av fler jobb, en välfungerande och klimatsmart infrastruktur och en reformerad bostadsmarknad. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. I samband med att behandlar våra förslag för regional utveckling avser vi utveckla vår syn på politikens inriktning. Anslag inom utgiftsområde 19 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 19. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 19 läggs fram i motion 2018/19:2957 (L). En liberal politik för regional tillväxt strävar efter att skapa förutsättningar för dem som vill bo och arbeta på landsbygden eller i en mindre tätort att göra det. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tillvaratas genom att politiken beaktar de unika förutsättningar som finns i olika delar av landet. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala insatser. Grunden för välstånd är och förblir företagande och ekonomisk utveckling. Därför måste människor och företag över hela landet få möjlighet att växa och utvecklas. Globaliseringen leder till förändringar som får varierande genomslag i olika delar av . Urbaniseringen bygger i grunden på människors fria val, vilket jag försvarar. finns det utmaningar med skillnader mellan städer med en starkt växande privat tjänstesektor, och områden med hög sårbarhet som t.ex. är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. De tre storstadsregionerna växer snabbast liksom regionstäderna medan de flesta av landets kommuner har drabbats av avfolkning och förlorade arbetstillfällen när företag flyttat eller lagts ned. För dessa kommuner är en åldrande befolkning, ett minskat skatteunderlag, ökade bördor och en försämrad offentlig och privat service en realitet. I och med de senaste årens befolkningsökning, inte minst på grund av det ökade antalet utrikes födda, håller detta på att förändras. De nyanlända i är ett positivt lyft för de mindre serviceföretagen i hela som få statliga stödpaket eller regionala utvecklingsfonder kan konkurrera med. Jag och Liberalerna anser att bidraget till socioekonomiskt eftersatta kommuner om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder borde ha avisats eftersom vi tror att generella åtgärder i form av sänkt skatt på arbete och företagande, regelförenklingar och ett gott företagsvänligt klimat vore bättre för den regionala tillväxten. Det kan däremot finnas skäl att göra vissa satsningar på rättsväsendet, inom integrationspolitiken och på skolor i utsatta stadsdelar. Liberalernas förslag till sådana satsningar redovisas närmare inom utgiftsområdena 4, 13 och 16. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 19: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt tabell 1.1 [Här avses anslagstabellen på s. 7 i prop. 2018/19:1 utg.omr.