bet · H501SkU8 · 2018-03-16 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner som anknyter till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna gäller bl.a. skatteskala och grundavdrag, särskild löneskatt för äldre som arbetar, expertskatt, skattefrihet för vissa sjömän, skatt för personer med sjuk- och aktivitetsstöd, hushållsskatteavdrag (HUS-avdrag), personalvårdsförmåner, personaloptioner, bil- och cykelförmån, reseavdrag, hälsofrämjande åtgärder, avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, pensionssparande och gåvor till ideella ändamål. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 180 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatteskala, grundavdrag m.m. Utvärdering av effekterna av vissa skatteförändringar Särskild löneskatt för äldre som arbetar Skatt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Skattefrihet för sjömän anställda på utländska fartyg Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor Gåvor till ideell verksamhet 1.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) 2.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) 3.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) 4.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (V) 5.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) 6.Utvärdering av effekterna av vissa skatteförändringar, punkt 2 (M, C, L, KD) 7.Expertskatt, punkt 4 (M) 8.HUS-avdrag, punkt 7 (M) 9.HUS-avdrag, punkt 7 (SD) 10.HUS-avdrag, punkt 7 (C) 11.HUS-avdrag, punkt 7 (KD) 12.Personalvårdsförmåner, punkt 8 (M) 13.Personalvårdsförmåner, punkt 8 (C) 14.Reseavdrag m.m., punkt 9 (C) 15.Reseavdrag m.m., punkt 9 (V) 16.Bil- och cykelförmån, punkt 10 (C) 17.Bil- och cykelförmån, punkt 10 (L) 18.Hälsofrämjande åtgärder, punkt 11 (M) 19.Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor, punkt 12 (KD) 20.Personaloptioner, punkt 13 (M) 21.Personaloptioner, punkt 13 (SD) 22.Gåvor till ideell verksamhet, punkt 15 (C) 23.Gåvor till ideell verksamhet, punkt 15 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskala, grundavdrag m.m. 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1745 av och (båda SD), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Utvärdering av effekterna av vissa skatteförändringar 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–4. Reservation 6 (M, C, L, KD) Särskild löneskatt för äldre som arbetar 2017/18:465 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:2900 av och (båda M), 2017/18:2975 av (M) och 2017/18:3658 av (KD). 2017/18:2956 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 7 (M) Skatt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning 2017/18:582 av m.fl. (S) och 2017/18:819 av och (båda S) yrkandena 1 och 2. Skattefrihet för sjömän anställda på utländska fartyg 2017/18:614 av och (båda S). 2017/18:619 av (S), 2017/18:631 av (KD), 2017/18:728 av (M) yrkandena 1–6, 2017/18:815 av (S) yrkande 2, 2017/18:818 av och (båda S), 2017/18:830 av m.fl. (S), 2017/18:954 av (C), 2017/18:992 av (M), 2017/18:1023 av (KD) yrkande 4, 2017/18:1044 av och (båda M), 2017/18:1084 av och (båda S), 2017/18:1220 av (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1305 av och (båda M), 2017/18:1457 av m.fl. (S), 2017/18:1500 av och (båda C), 2017/18:1532 av (M), 2017/18:1706 av (M), 2017/18:1882 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2260 av (M), 2017/18:2454 av (M), 2017/18:2465 av och (båda C), 2017/18:2477 av (M), 2017/18:2509 av (M), 2017/18:2591 av (M), 2017/18:2592 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2017/18:3093 av Boriana (M), 2017/18:3218 av (M), 2017/18:3280 av (M), 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 22, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 7–9. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) 2017/18:6 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:314 av (SD), 2017/18:376 av (L), 2017/18:377 av (L), 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 8, 2017/18:610 av m.fl. (S), 2017/18:658 av (M), 2017/18:659 av (M), 2017/18:946 av (C) yrkande 5, 2017/18:978 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:999 av (M), 2017/18:1179 av (M), 2017/18:1199 av och (båda M), 2017/18:1279 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1339 av (M), 2017/18:1470 av och (båda C), 2017/18:2010 av och (båda M), 2017/18:2322 av (M) yrkande 6, 2017/18:3061 av Boriana (M), 2017/18:3231 av m.fl. (M), 2017/18:3290 av m.fl. (M), 2017/18:3467 av i och (båda C), 2017/18:3617 av (KD), 2017/18:3830 av (M) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 50. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) 2017/18:20 av (MP), 2017/18:810 av (M), 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:1190 av (M), 2017/18:1492 av och (båda C), 2017/18:1966 av (M), 2017/18:2415 av (M), 2017/18:2843 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3624 av (KD) yrkande 8, 2017/18:3627 av (L) yrkande 21 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 14 (C) Reservation 15 (V) 2017/18:637 av (KD), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 5, 2017/18:2412 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2414 av (M), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 18, 2017/18:3627 av (L) yrkande 1 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14. Reservation 16 (C) Reservation 17 (L) 2017/18:730 av (M), 2017/18:804 av (M), 2017/18:805 av (M), 2017/18:806 av (M), 2017/18:1306 av (M), 2017/18:1753 av Finn (M), 2017/18:1812 av (KD) och 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 18 (M) Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor 2017/18:620 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 19 (KD) 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) 2017/18:1187 av (M). Gåvor till ideell verksamhet 2017/18:1311 av (KD) yrkande 2, 2017/18:2450 av (M), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 8, 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 22 (C) Reservation 23 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning har behandlat förslag om inkomstbeskattningen under höstens beredning av statsbudgeten (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, yttr. 2017/18:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motioner från allmänna motionstiden /18 som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som bl.a. rör skatteskala och grundavdrag, särskild löneskatt för äldre som arbetar, expertskatt, skattefrihet för vissa sjömän, skatt för personer med sjuk- och aktivitetsstöd, hushållsskatteavdrag (HUS-avdrag), personalvårdsförmåner, personaloptioner, bil- och cykelförmån, reseavdrag, hälsofrämjande åtgärder, avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, pensionssparande och gåvor till ideella ändamål. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilagan. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skattepolitikens inriktning, skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). I motion 2017/18:1378 av m.fl. (S) anförs att har i jämförelse med andra länder en snäv och otidsenlig reglering av förmåner och gåvor i företag. Motionärerna vill se över reglerna så att de är i harmoni med reglerna i och samt andra länder i . I motion 2017/18:1407 av m.fl. (S) anförs att det finns ett behov av en djupgående skatteöversyn och att en parlamentarisk utredning bör utvärdera skattesystemet. En av utgångspunkterna för utredningen bör vara att garantera en långsiktig finansiering av välfärden samt enkelhet, rättvisa och skatt efter bärkraft. I motion 2017/18:1903 av (S) anförs att det är dags för en bred skatteöversyn som resulterar i ett system som är långsiktigt hållbart över flera mandatperioder oavsett vilken politisk majoritet som styr. Utredningen bör hantera skatten på arbete, företag och kapital inklusive ränteavdragen samt ta hänsyn till de ökade inkomstklyftorna och ha en bred förankring hos medborgarna. I motion 2017/18:1908 av (S) föreslås att regeringen i kontakter med oppositionen bör diskutera förutsättningar och möjligheter för en blocköverskridande skatteuppgörelse. I ett första skede kan det handla om olika utrednings- och översynsarbeten för att förbereda mer reella samtal och förhandlingar om faktiska förändringar. I motion 2017/18:202 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att underlätta för ideellt arbetande ledare inom ungdomsidrotten. Många ideellt arbetande idrottsledare har kostnader förknippade med den tid de lägger på sitt ledarskap. Ett sätt för staten att visa sin uppskattning är att se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för dessa kostnader. Det kan enligt motionären handla om utgifter som bilresor, måltidskostnader osv. I motion 2017/18:1039 av (M) anförs att enligt en av de mest heltäckande rapporter som gjorts om värnskatten skulle ett avskaffande av skatten vara självfinansierat till . Slutsatsen är att det är en dålig affär att behålla värnskatten. Regeringen bör enligt motionären därför se över möjligheterna att avskaffa skatten. I motion 2017/18:1232 av (M) föreslås att en modell med avdragsgillt bosparande för unga ska utredas. I motion 2017/18:1234 av (M) anförs att möjligheten att sänka skatter bör ses över för att ge medborgarna en ökad egenmakt. En skattereform skulle kunna öka deltagandet på arbetsmarknaden, motivera fler att öka sin arbetstid, underlätta företagens rekrytering av medarbetare samt öka möjligheten för löntagare att köpa tjänster. I motion 2017/18:1276 av Finn och (båda M) anförs att givet de samhällskontraproduktiva effekterna av höga marginalskatter bör den mest utpräglade av dessa, den extra värnskatten för inkomster , kunna avskaffas utan men för ekonomi. I motion 2017/18:1294 av Finn (M) föreslås att skatten på arbete i alla inkomstskikt ska ses över för att säkerställa på vilka nivåer som skatteuttaget verkligen kan garanteras vara en vinstaffär för alla. Ofinansierade skattehöjningar är vare sig ekonomiskt eller moraliskt försvarbara. I motion 2017/18:1327 av (M) föreslås att reglerna kring traktamente ska ses över med hänsyn till soldatyrkets speciella förutsättningar. I motion 2017/18:1422 av (M) föreslås att möjligheterna att införa dubbelt jobbskatteavdrag för vårdpersonal som sjuksköterskor och undersköterskor ska ses över. I motion 2017/18:1705 av (M) föreslås att värnskatten avskaffas. behöver fler som avlägger akademisk examen, vill arbeta mer och är beredda att satsa av sin tid och sitt kapital för att nå framgång. Ett starkt bidragande incitament för att satsa det där lilla extra som behövs för att nå framgång i yrkeslivet är möjligheten till högre inkomst, framhåller motionären. I motion 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M) sägs att bör tillämpa en försiktighetsprincip vid beräkning och uppföljning av skattehöjningar. På samma sätt som otaliga beräkningar visat att värnskatten är en förlust- och inte en vinstaffär för staten är en höjning av marginalskatterna från en redan hög nivå skadlig för statens inkomster. Det är helt rimligt att det finns ideologiska skäl för att högt taxera varuutbyten, löntagare, företagare och företag med både direkta och indirekta skatter, men att inte redovisa det förväntade finansieringsutfallet för staten enligt en försiktighetsprincip är orimligt om man värnar stabila statsfinanser. När utgifterna i bidragssystemen och andra utgiftsposter som föreslås i höstens budgetproposition kraftigt höjs ökar risken för att ofinansierade skattehöjningar bidrar till ett stort underskott i statens finanser. I motion 2017/18:1762 av Finn (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att införa en nationell sjukvårdsskatt för att åstadkomma en mer rättvis och jämlik sjukvård i hela landet. Det skulle underlätta för fler fristående aktörer att etablera sig och ge mer rättvis vård i hela landet för varje investerad skattekrona. Arbetstrivseln är större hos vårdpersonal som kan välja arbetsgivare, och patienten upplever ett bättre mottagande och väntetiden är kortare om han eller hon kan välja vårdgivare. I motion 2017/18:1998 av (M) yrkande 4 föreslås att frågan om att införa ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad ska ses över. I motion 2017/18:2611 av (M) påtalas behovet av att förbättra de ekonomiska villkoren för personal i utlandstjänst. Ett alternativ är att införa en total inkomstskattebefrielse för svenskar i utlandstjänst eller ett särskilt skatteavdrag. Ett annat alternativ är att pröva möjligheten att införa en särskild skatt där de i utlandstjänst inte behöver betala kommunalskatt . Översynen bör även beakta traktamentsreglerna och förmånsbeskattningen för dem i utlandstjänst, anser motionären. I motion 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att en handlingsplan tas fram för hur skatten för landets pensionärer stegvis kan sänkas. Motionären vill också se över hur man kan sänka skatten för pensionärer som väljer att arbeta. I motion 2017/18:2939 av (M) anförs att människor som arbetar inom hotell- och restaurangbranschen förväntas betala både inkomstskatt och egenavgift på pengar som de får i dricks trots att det i formell mening bör ses som en gåva som vilken som helst. Reglerna behöver enligt motionären förtydligas. I motion 2017/18:2985 av (M) yrkande 1 föreslås att arbetsgivaravgifterna och andra inkomstrelaterade skatter ska sänkas. Om fler ska få sitt första jobb behövs en växande tjänstesektor. Det totala skattetrycket på arbete bör sänkas för att inte hota konkurrenskraft och ytterligare höja tröskeln till första jobbet, framhåller motionären. I motion 2017/18:2997 av och (båda M) föreslås att incitamenten för sparande ska stärkas genom att konsekvenserna av att införa exempelvis ett avdrag för buffertsparande ses över. I motion 2017/18:3083 av (M) anförs att värnskatten gör mer skada än nytta och bör avskaffas. I motion 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3 anförs att ny forskning visar att staten skulle tjäna på att värnskatten avskaffas och att detta bör övervägas. är det land i EU och i världen som har högst marginalskatt, vilket motiverar att frågan ses över. Det måste enligt motionärerna löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och att ta ansvar. I motion 2017/18:3157 av i (M) påtalas att samma beskattningsregler gäller för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Motionären anser att soldater i utlandstjänst borde ha gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under en utlandsstationering. Motionären föreslår att reglerna för försvarsanställda ska ses över för att förbättra deras villkor och underlätta rekryteringen. I motion 2017/18:3287 av (M) framhålls att för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden måste man förbättra förutsättningarna för nya jobb att växa fram, investera i utbildning men framför allt öka drivkrafterna till jobb och egen försörjning. En lösning skulle enligt motionärerna vara ett startjobbskatteavdrag som gör att de första arbetsinkomsterna blir helt skattefria. I motion 2017/18:3288 av (M) föreslås att möjligheten att göra CSN-lånen avdragsgilla inom ramen för ränteavdraget ska ses över. I kommittémotion 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att aktörer inom delningsekonomin visar att vissa typer av tillhandahållanden är överreglerade och beskattningen i vissa delar är för hög, vilket bromsar en tillväxtpotential i vår ekonomi. Motionärerna anser att det behövs administrativa förenklingar och beskattningsmässiga lättnader framför allt för små inkomster från tillhandahållanden mellan privatpersoner under ett visst gränsbelopp. Motionärerna vill utreda en skattebefrielse på för tillhandahållanden mellan privatpersoner utan krav på rapportering till . Skattefriheten bör enligt motionen gälla både för delningsekonomin och för den traditionella ekonomin, eftersom en särreglering för delningsekonomin riskerar att snedvrida konkurrensen. I motion 2017/18:3304 av (M) föreslås att möjligheten att göra kompetenshöjande utbildning avdragsgill för enskilda individer ska ses över. Utbildningsaktörer som håller hög kvalitet köps in av företag och andra arbetsgivare för att kompetensutveckla personalen. Utbildningen förmånsbeskattas inte. Om en enskild individ vill köpa en liknande utbildning får han eller hon göra det med skattade pengar. Det innebär att arbetsgivaren avgör vilka utbildningar en enskild har möjlighet att delta i, vilket hämmar individens möjligheter till kompetensutveckling, anser motionären. I motion 2017/18:3324 av Boriana (M) anförs att inkomstbeskattningen behöver reformeras och marginalskatterna sänkas radikalt, i ett första steg genom att värnskatten avskaffas. Man bör också titta på möjligheten att helt slopa den statliga inkomstskatten. Principen att få behålla minst hälften av sin inkomst ska eventuellt slås fast i grundlag. I motion 2017/18:3380 av Finn (M) föreslås att möjligheterna för staten att uppmuntra ett stärkt individuellt sparande ska ses över. I motion 2017/18:543 av (SD) föreslås att frågan om ett statligt gynnat bosparande ska ses över. Genom att underlätta bosparande kan unga snabbare bygga upp en egen kapitalinsats för ett första bostadsförvärv. I motion 2017/18:1745 av och (båda SD) föreslås att frågan om en frivillig inkomstdelning mellan makar eller motsvarande bör ses över. Det skulle lösa många av de konstlade och orättvisa situationer som möter dagens familjer. Genom att två makar kan välja att dela på sina inkomster skapas en möjlighet för dem att bygga en helt jämlik ekonomisk situation oavsett vilken lön respektive part har. Genom att koppla pensionsrätten till omfördelad lön skapas ett mer rättvist system som framför allt skulle gynna den part som har den lägsta lönen, framhåller motionärerna. I kommittémotion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38 anförs att regeringen bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att slippa förmånsbeskattning av icke lagad mat ute i fält. I motion 2017/18:234 av (C) anförs att det avdragsgilla beloppet för gåva till anställd är , inklusive moms. Inflationen och prisutvecklingen har dock urholkat beloppets köpvärde, och det finns därför skäl att utreda en indexering av beloppet. anför i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. yrkande 1 att grön skatteväxling är en central del av miljöpolitik och ekonomiska politik. Högre skatter på miljöpåverkan föreslås matchas med skattesänkningar på jobb, anställningar och investeringar. Det ger enligt motionärerna bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att växla miljöskatter med sänkt skatt på arbete minskar också de höga kostnaderna i för att anställa och arbeta. På så sätt stärks enligt motionärerna svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. I kommittémotion 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4 anförs att vill se en grön skatteväxling där förorenaren betalar för sin miljöskada och att resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör enligt motionärerna vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider med små marginaler i statsfinanserna. Det är angeläget, anser motionärerna, att regeringen utreder den gröna skatteväxlingen ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. I kommittémotion 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V) anförs att en utredning bör analysera hur skattesystemets utjämnande effekter utvecklats . är det land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . Enligt motionärerna betalas ett pris för den ökade ojämlikheten, såväl socialt som i form av lägre ekonomisk tillväxt. I motion 2017/18:364 av (L) föreslås att en modell med avdragsgillt bosparande ska ses över för att underlätta för fler att etablera sig på bostadsmarknaden. I motion 2017/18:1166 av (KD) föreslås att frågan om ett avdragsgillt bosparande för unga ska ses över. I motion 2017/18:3618 av (KD) anförs att grundavdraget är högst vid en inkomst på för att därefter vid högre inkomster minska. Motionärerna anför att om grundavdraget förändrades så att man fick ett högre grundavdrag än i dagens system vid en inkomst på och en något snabbare avtrappning skulle det stimulera till fler arbetade timmar. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 föreslås att reglerna för olika hobbyslag ska förenklas och jämställas och att inkomsterna för hobbybiodlare i ett första steg får ett grundavdrag (skattefri inkomst) på . I motion 2017/18:570 av (-) föreslås att varje inkomsttagare och pensionär ska ha rätt till skattefritt och att inkomster därutöver ska beskattas med högst . Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa kan sammanfattas på följande sätt. • Ett legitimt och rättvist skattesystem. Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. • Generella och tydliga regler. Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar, med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Detta bidrar till ett legitimt och rättvist skattesystem. • Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället. Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatteintäkter. • Hållbara regler i förhållande till EU. Regelverket ska vara förenligt med , både i förhållande till specifika rättsakter och till bestämmelser i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om fri rörlighet samt till reglerna om statligt stöd.