bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — I slutrapporten framkommer att samlade bedömning av arbetet med de olika hållbarhetskriterierna är att det pågår många aktiviteter men att det saknas en tydlig effektkedja. Mätbara mål saknas genomgående för samtliga hållbarhetskriterier, och det råder osäkerhet kring tolkningar och definitioner. lämnar därför flera rekommendationer som syftar till att skapa en tydligare effektstyrning, bl.a. när det gäller uppföljning samt styrning, ledarskap och samordning. Översyn av fördelningen av medel inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19) framgår att regeringen genomför en översyn av principerna för fördelning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Enligt vad regeringen anför har översynen visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Regeringen anför att en utgångspunkt vid fördelningen av medlen kommer att vara de strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför. Utmaningar värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Regeringen uppger vidare att hänsyn även kommer att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd vid fördelningen av medel. Förslag om ny avgiftsmodell Med anledning av det som anförs i motion 2017/18:4116 (C) om Rättviksmodellen kan påminnas om att det av webbplats framgår att myndigheten föreslog att ska utreda frågan om att införa obligatorisk efterhandsbetalning av kontrollavgifter från , till skillnad från nuvarande modell där en årlig kontrollavgift beräknas som företagen betalar i förväg. Syftet är att underlätta för livsmedelsföretagen. framhåller att många företag länge önskat förändringen och att Statskontoret också har kritiserat den nuvarande modellen bl.a. för att den är svår för företagen att förstå. konstaterar att många kommuner på eget initiativ redan infört efterhandsbetalning för livsmedelsföretagen. fick Statskontoret regeringens uppdrag att utvärdera och kommunernas avgiftsfinansiering av den offentliga livsmedelskontrollen. I rapporten i livsmedelskontrollen – Förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering (2015:17) konstaterar att de kommunala kontrollmyndigheterna inte alltid utför nödvändig kontroll och att avgifterna för kontrollen varierar stort över landet. Utvärderingen visar att små kommuner generellt sett har större problem än stora kommuner inom livsmedelskontrollen. Statskontorets bedömning är vidare att modellen brister i tydlighet och legitimitet både i fråga om riskklassning av företagen och i fråga om principen om förhandsbetalning. För att förbättra systemet för avgiftsfinansiering och för att öka antalet kontroller föreslår Statskontoret bl.a. att det ska bli möjligt att ta ut avgift efter genomförd kontroll. fattade regeringen beslut om ett nationellt skogsprogram. I skogsprogrammet finns mål för fem fokusområden, bl.a. inom mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass. Fokusområdena ska bl.a. bidra till att uppnå programmets vision om att skogen ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Av regeringens webbplats framgår att utgångspunkten för det fortsatta arbetet med skogsprogrammet är att grunden i den svenska skogspolitiken, som vilar på två jämställda mål om produktion och miljö, ligger fast. Detta sägs även gälla de äganderättsliga principerna och principen om frihet under ansvar. Till programmet kommer det att knytas en handlingsplan som samlar konkreta åtgärder på området. Vidare framgår att regeringen inom ramen för programmet fattat beslut om satsningar för att främja byggande i trä. Som framgår av civilutskottets yttrande har utskottet behandlat förslag om en översyn av Lantmäteriet under innevarande . konstaterade civilutskottet att Lantmäteriet identifierat och analyserat ett flertal utvecklingsområden samt vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemet med långa handläggningstider (bet. 2017/18:CU1). konstaterade vidare att bostads- och digitaliseringsminister i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:1801) bl.a. anfört att han kommer att skärpa kraven på myndigheten ytterligare för att korta handläggningstiderna inom förrättningsverksamheten om det visar sig att de åtgärder som Lantmäteriet och regeringen har vidtagit inte är tillräckliga. Sammantaget konstaterade civilutskottet att det pågår ett arbete som ligger i linje med önskemålen i de då behandlade motionerna som därmed avstyrktes. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden avstyrkte civilutskottet förslag om ändrade bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden (bet. 2016/17:CU15). konstaterade att det redan finns ett undantag från de generella kraven på bygglov i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. påminde vidare om pågående arbete där bl.a. i en rapport (2015:28) föreslagit att ett antal åtgärder ska undantas från kravet på bygglov, och även om de inte specifikt är inriktade på att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden menade civilutskottet att de kan underlätta sådan verksamhet. Vidare hänvisades till regeringens beslutade proposition (prop. 2016/17:151) om en effektivare plan- och bygglag där regeringen med utgångspunkt i föreslog att ytterligare åtgärder skulle undantas från kravet på bygglov och ett uppdrag till om att utreda fler undantag från kravet på bygglov och att se över kraven för när det ska krävas en anmälan enligt plan- och byggförordningen. avstyrkte de då aktuella förslagen med hänvisning till den befintliga lagstiftningen på området och det pågående arbetet med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov. I en reservation uttrycktes en annan uppfattning (M, C). antog regeringens förslag till ändringar i (prop. 2016/17:151, bet. 2016/17:CU20). Lagändringarna trädde i kraft . Med anledning av det aktuella förslaget i motion 2017/18:4116 (C) om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kan påminnas om att på förslag av socialutskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning av alkohol i begränsad utsträckning, under förutsättning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas (bet. 2017/18:SoU8). Företrädare för Socialdemokraterna, och i socialutskottet reserverade sig mot beslutet. riktade på förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Utskottet menade att regeringens insatser på området var lovvärda men otillräckliga och ansåg därför att regeringen borde vidta ytterligare åtgärder. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. Av regeringens skrivelse med anledning av skrivelser till regeringen (skr. 2017/18:75) framgår att fått i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att korta handläggningstiderna. Uppdraget slutredovisades , och regeringen uppger att ärendet bereds vidare och därmed inte är slutbehandlat. riktade även på förslag från utskottet ett tillkännagivande till regeringen om handläggningstider (bet. 2017/18:NU12) liknande det som föreslås i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD). I sitt ställningstagande påminde utskottet om tillkännagivande . Utskottet anförde att det såg positivt på att regeringen inte bara ser över möjligheten att korta handläggningstider genom tydliga tidsgränser utan även ser över andra alternativ. Utskottet ansåg att regeringens åtgärder är lovvärda men att arbetet inte bedrivits i tillräckligt snabb takt. Utskottet framhöll sin ståndpunkt att tid är en central parameter ur ett företagsperspektiv och därmed också centralt när det kommer till hur utfästelser till företag utformas. Utskottet menade därför att det i arbetet med att förenkla för företag och korta myndigheters handläggningstider är viktigt att företagare får information om hur lång myndigheters handläggningstid är. Utskottet framhöll mot den bakgrunden vikten av att regeringen bedriver ett fortsatt arbete för att korta handläggningstider på myndigheter där tydliga tidsgränser utgör en central del och att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet. Företrädare för Socialdemokraterna, och i utskottet reserverade sig mot utskottets beslut. Förslag om utvecklingen i vissa län och regioner Utskottet har återkommande i sina regionalpolitiska betänkanden behandlat motioner med förslag som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner. Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet har framhållit sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska områden. har utskottets principiella uppfattning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. 2016/17:NU16) noterade utskottet i sitt ställningstagande till sådana motioner att föreslagit att ett näringslivspaket med åtgärder ska riktas till 23 kommuner i norra och . Utskottet konstaterade att förslaget varit ute på remiss och att remissyttrandena skulle beredas tillsammans med kommitténs förslag i regeringens arbete med att ta fram en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik. Utskottet såg då inte något skäl att frångå sin principiella hållning när det gällde de aktuella förslagen och avstyrkte därmed samtliga motionsyrkanden i avsnittet. 2017/18:SfU19) avstyrkte socialförsäkringsutskottet bl.a. motionsförslag om en differentierad arbetsgivaravgift. I sitt ställningstagande påminner socialförsäkringsutskottet om det s.k. växa-stödet som infördes och gäller t.o.m. och som innebär nedsatta arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer sina första medarbetare. Utskottet konstaterar därutöver att det finns en möjlighet att i stödområden reducera avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterna, egenavgifterna och den allmänna löneavgiften. Denna möjlighet har utformats så att den relativt sett gynnar små företag i glesbygden. var mot bakgrund av dessa befintliga stödinsatser inte berett att ställa sig bakom motioner om ytterligare nedsättning eller andra begränsningar av avgiftsunderlaget, vare sig för små företag eller för företag i glesbygd. En annan uppfattning uttrycktes i en reservation (C). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Generella näringslivsinsatser, Vissa övriga frågor om generella näringslivsinsatser och Riktade näringslivsinsatser. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det ställer sig bakom regeringens bedömningar i propositionen i fråga om generella näringslivsinsatser i landsbygder. Med utgångspunkt i förslagen i de aktuella motionerna vill utskottet därutöver särskilt uppmärksamma pågående och aviserade satsningar på landsbygdsföretagen för att stödja dem i deras företags- och idéutveckling och digitalisering och underlätta för dem genom ett regelförenklingsarbete. Utskottet välkomnar vidare att det ska inrättas regionala exportcentrum i samtliga län och regioner och att ett nationellt för landsbygdsutveckling ska etableras. Utskottet vill vidare påminna om att det behandlat ett stort antal motioner om olika näringspolitiska frågor, däribland förslag som rör regelförenklingar, handläggningstider, statligt riskkapital, skogsnäringen och träindustrin. I betänkandet redogör utskottet för regeringens pågående arbete och insatser på området (bet. 2017/18:NU12). När det gäller regelförenklingar kan påminnas om att regeringen mot bakgrund av ett tillkännagivande från lämnar en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet. Som framgår av det föregående riktade på förslag från utskottet inom ramen för det näringspolitiska betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om handläggningstider som är likalydande med det nu aktuella motionsförslaget. Tillkännagivandet är , och det finns även ett liknande tillkännagivande som inte är slutbehandlat. Utskottets uppfattning är att därmed inte bör vidta några åtgärder med anledning av det nu aktuella förslaget. Utskottet noterar att även miljö- och jordbruksutskottet och förordar att yrkandet avstyrks. Utskottet konstaterar därtill att på miljö- och jordbruksutskottets förslag riktade ett tillkännagivande till regeringen om att nationella regler som är mer långtgående än den EU-gemensamma lagstiftningen alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Utskottet noterar vidare att civilutskottet förordar att näringsutskottet ska avstyrka förslaget om en översyn av Lantmäteriet med hänvisning till att det avstyrkt ett liknande förslag. hänvisade bl.a. till ett pågående arbete inom Lantmäteriet för att komma till rätta med problemet, och civilutskottet konstaterade vidare att det ansvariga statsrådet utlovat skärpta krav på att minska handläggningstiderna om åtgärderna skulle vara otillräckliga. Utskottet delar civilutskottets bedömning att det därmed pågår ett arbete som ligger i linje med det som motionärerna föreslår. När det gäller motionsyrkanden om äganderätten konstaterar utskottet att även i närtid återkommande behandlat frågor om äganderätt och tillhörande ersättningsfrågor (bet. 2017/18:MJU16, bet. 2017/18:MJU17 och bet. 2017/18:MJU19) och att riktat två tillkännagivanden till regeringen om behovet av att se över olika typer av ersättningsmodeller. Utskottet konstaterar att motioner om ett starkt rättsligt skydd för äganderätten till fast egendom även behandlades av civilutskottet och , då dessa avstyrktes. Utskottet noterar att inte såg skäl att föreslå ett tillkännagivande om att stärka det rättsliga skyddet för äganderätten till fast egendom. Utskottet delar mot den här bakgrunden miljö- och jordbruksutskottets och bedömningar att inte bör vidta någon åtgärd med anledning av de nu aktuella förslagen. Med anledning av vad som anförs i motionerna om att stärka konkurrenskraften för de gröna och landsbygdsnära näringarna noterar utskottet därtill att miljö- och jordbruksutskottet anser att regeringen i propositionen ger uttryck för att den fortfarande tar frågor om jordbrukets konkurrenskraft på allvar. Utskottet har ingen annan uppfattning. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1080 (S), 2017/18:1259 (M), 2017/18:3563 (M), 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i de berörda delarna. Vissa övriga frågor om generella näringslivsinsatser I motion 2017/18:4116 (C) föreslås ett antal åtgärder för att stimulera näringslivsutveckling på landsbygder. Motionärerna förordar bl.a. ett tillkännagivande om gårdsförsäljning av alkohol. Utskottet konstaterar att i närtid på förslag från socialutskottet (bet. 2017/18:SoU8) riktat ett likalydande tillkännagivande till regeringen, och oavsett partiernas inställning i sakfrågan anser utskottet att inte bör vidta någon åtgärd med anledning av det nu aktuella förslaget. I fråga om förslaget om ändrade bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden noterar utskottet att civilutskottet förordar att näringsutskottet ska avstyrka yrkandet med hänvisning till att civilutskottet avstyrkt liknande förslag och med utgångspunkt i att civilutskottet inte ser någon anledning att ompröva sitt ställningstagande med anledning av det nu aktuella förslaget. Utskottet konstaterar att civilutskottet tidigare påtalat att det redan finns undantag för de generella kraven på bygglov i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan samt att regeringen föreslagit att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov (prop. 2016/17:151). Utskottet konstaterar att antagit regeringens lagförslag (bet. 2016/17:CU20). Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan än civilutskottet. I motionen förordas vidare att ska begära att regeringen ger utvalda myndigheter i uppdrag att utveckla arbetsmetoder i linje med den s.k. Rättviksmodellen, som är en dialogbaserad tillstånds- och tillsynshandläggning mellan företagare och kommunens tjänstemän och innebär att företagen betalar för tillsyn efter utförd kontroll. Som framgår av det föregående avsnittet har Statskontoret efter en utvärdering lämnat förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering av den offentliga livsmedelskontrollen, och har föreslagit att ska utreda frågan om att införa obligatorisk efterhandsbetalning av kontrollavgifter från . Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av förslaget i motionen. När det gäller förslagen om åtgärder för att stärka jordbrukets konkurrenskraft samt fiskodling och kustnära fiske noterar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet anser att det inte finns skäl för ytterligare initiativ i de aktuella frågorna. Utskottet noterar vidare att miljö- och jordbruksutskottet anför att det tidigare avstyrkt liknande yrkanden om offentlig upphandling av livsmedel med hänvisning till pågående arbete. Utskottet gör ingen annan bedömning. Utskottet ser positivt på att miljö- och jordbruksutskottets uppfattning är att har stor potential att utveckla vattenbruket, och utskottet har inte någon annan uppfattning när det gäller vikten av vattenbruk och det småskaliga fisket. Utskottet noterar att miljö- och jordbruksutskottet mot bakgrund av en uppföljning framhåller vikten av fortsatta insatser på området, men att det konstaterar att flera åtgärder har vidtagits och att det avstyrkt förslag om småskaligt kustfiske och vattenbruk. I fråga om åtgärder för att underlätta för skogsnäringens utveckling, vill utskottet anföra att det (bet. 2017/18:NU12) avstyrkt motioner där det efterfrågats olika åtgärder för att främja skogsnäringen och träindustrin. Utskottet hänvisade till pågående arbete, bl.a. inom ramen för samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi, och till planerade insatser, bl.a. arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram. Utskottet, som också noterar att regeringen beslutade om ett nationellt skogsprogram, ser ingen anledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande med anledning av det som föreslås i den aktuella motionen. Utskottet anser slutligen att inte bör vidta några åtgärder i enlighet med det som föreslås i motion 2017/18:4116 (C) om ett bondepaket samt ägande- och brukanderätten. Utskottet noterar att även miljö- och jordbruksutskottet respektive miljö- och jordbruksutskottet och förordar att motionsyrkandena avstyrks. Därmed avstyrks motion 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Utskottet delar regeringens bedömning att det bör riktas en särskild näringslivssatsning mot de kommuner där näringslivet har ogynnsamma villkor. Det är också i linje med förslag. Utskottet noterar att regeringen framför allt betonar att det finns ett behov av insatser i form av utbyggd digital infrastruktur, ökad tillgång till högre utbildning, omlokalisering av statliga jobb samt innovations- och exportfrämjande insatser. Utskottet konstaterar att det införts ett särskilt statsbidrag till kommuner i glesbygd (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23, bet. 2017/18:MJU2). När det gäller förslagen om olika pilotprojekt med s.k. Scheme och ekonomiska frizoner vill utskottet utöver att hänvisa till den särskilda riktade näringslivssatsningen påminna om att regeringen avser att utifrån ett geografiskt perspektiv följa upp den offentliga kapitalförsörjningen och finansmarknadens funktion för företag när det gäller möjlighet till finansiering. Utskottet noterar att regeringen gett i uppdrag att redovisa hur finansmarknaden fungerar för företag när det gäller möjlighet till lån och ta in kapital och initierat en s.k. bankdialog i syfte att små och medelstora företag i hela landet ska få bättre tillgång till finansiering från banker. Utskottet vill även påminna om att socialförsäkringsutskottet avstyrkte motionsförslag om en differentierad arbetsgivaravgift (bet. 2017/18:SfU19) med hänvisning till befintliga stödinsatser. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan. Utskottet anser inte heller att bör vidta några åtgärder med anledning av det som föreslås i motion 2017/18:3683 (C) om sänkt fastighetsskatt för outnyttjade kommersiella lokaler på landsbygden. När det gäller fördelningen av regionala tillväxtmedel mellan länen konstaterar utskottet att regeringen genomför en översyn av principerna för fördelning av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Som framgår av det föregående har översynen visat att det finns ett behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet välkomnar regeringens översyn och konstaterar att den ligger i linje med det som efterfrågas i de aktuella motionerna. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om den översyn som pågår av kostnadsutjämningssystemet som ska slutredovisas . När det gäller förslaget om avskrivning av studieskulder noterar utskottet att utbildningsutskottet påtalar att det enligt gällande rätt inte finns möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i bristyrken på landsbygden eller i någon särskild del av landet och att utbildningsutskottets bedömning är att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument. Utskottet noterar att regeringen anför att en sammanhållen landsbygdspolitik måste behandla kompetensförsörjningsfrågorna ur både ett utbildnings- och ett näringsperspektiv. Regeringen anser vidare att ytterligare åtgärder utöver de som presenteras i propositionen behöver vidtas för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma om lämpliga åtgärder och att förslag är ett viktigt underlag i detta arbete. Utskottet avstyrkte (bet. 2016/17:NU16) liknande förslag som de nu aktuella om transportbidraget. Utskottet vill i likhet framhålla vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns. Utskottet har tidigare konstaterat att det inom pågått ett arbete med att öka kunskapen om transportbidraget och framhållit vikten av att det vid behov görs ytterligare insatser. Efter en nedgång i antalet ansökningar noterade utskottet att bedömning var att antalet ansökningar ökade . Utskottet kan också konstatera, som framgår av det föregående, att utbetalningarna av Transportbidraget ökade 2016 i jämförelse . I fråga om ersättningsnivån redogjorde utskottet för att det enligt inte finns några indikationer på att företagen som tilldelats stöd har haft synpunkter på ersättningsnivån. Utskottet vill påminna om att transportbidraget varit föremål för flera översyner, och även om det inte går att fastställa att det finns något orsakssamband finns det indikationer som pekar på att bidraget har en positiv inverkan på de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad. När det gäller transportbidragets inriktning vill utskottet uppmärksamma uppdraget till att utveckla bl.a. transportbidraget i fråga om jämställdhet, integration och miljö, inklusive klimat. Utskottet vill vidare i sammanhanget påminna om att det regionala transportbidraget även kan beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn.