bet · H501KU19 · 2018-02-02 00:00:00 — Ökad insyn i partiers finansiering Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om insyn i finansiering av partier, till lag om ändring i lagen om insyn i finansiering av partier, samt till lag om ändring i lagen om statligt stöd till politiska partier. Enligt de nya bestämmelserna utökas kravet på intäktsredovisning till att gälla även för partier på regional och lokal nivå samt för sidoorganisationer till partier. Varje ideell förening inom ett parti eller en sidoorganisation och varje ledamot och ersättare för en ledamot ska redovisa sin egen verksamhet. Begränsningarna till politisk verksamhet och personvalskampanjer tas bort. Partier på central nivå som har mandat i eller eller av någon annan orsak får statligt stöd och deras sidoorganisationer på central nivå ska alltid lämna en intäktsredovisning. Övriga behöver inte lämna någon intäktsredovisning om intäkterna , efter vissa avdrag, understiger 0,5 prisbasbelopp. Det införs också ett förbud mot att ta emot anonyma bidrag vars värde överstiger 0,05 prisbasbelopp. Det nuvarande indirekta förbudet tas bort. Sanktionssystemet anpassas för de olika kategorierna redovisningsskyldiga och omfattar även otillåtna anonyma bidrag. För att förenkla för allmänheten ska landsting och kommuner på sina webbplatser offentliggöra uppgifter om partistöd som de betalar ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden behandlas också i betänkandet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:55 Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk. Fem yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslag om insyn i finansiering av partier Samlad redovisning av partistöd Partistöd från arbetsmarknadens parter Lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda 1.En bredare utvärdering, punkt 2 (SD) 2.Samlad redovisning av partistöd, punkt 3 (SD) 3.Förbud mot partistöd från arbetsmarknadens parter, punkt 4 (SD) 4.Partistöd från arbetsmarknadens parter och medlemmars samtycke, punkt 5 (M, C, KD) 5.Lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda, punkt 6 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslag om insyn i finansiering av partier antar regeringens förslag till 1. lag om insyn i finansiering av partier, 2. lag om ändring i lagen (2018:000) om insyn i finansiering av partier, 3. lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Därmed bifaller proposition 2017/18:55 punkterna 1–3. 2017/18:3945 av m.fl. (SD, -) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Samlad redovisning av partistöd 2017/18:3945 av m.fl. (SD, -) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Förbud mot partistöd från arbetsmarknadens parter 2017/18:3945 av m.fl. (SD, -) yrkande 3. Reservation 3 (SD) Partistöd från arbetsmarknadens parter och medlemmars samtycke 2017/18:3947 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. Reservation 4 (M, C, KD) Lotteriverksamhet som bedrivs av partier och information till enskilda 2017/18:2447 av och (båda C) yrkande 2 och 2017/18:3947 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Reservation 5 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:55 Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk föreslår regeringen att antar lagen om insyn i finansiering av partier samt de förslag till ändringar i lagen om insyn i finansiering av partier (2018:000) och i lagen om statligt stöd till politiska partier (1972:625) som läggs fram i propositionen. Regeringen redovisar i propositionen ärendets beredning fram till dess att propositionen beslutades. Av denna redovisning framgår att regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppgift att analysera vissa frågor om insyn i partiers och valkandidaters finansiering för att åstadkomma ett sammanhållet och väl avvägt regelverk för insyn i partifinansiering (dir. 2014:90). Enligt tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden till (dir. 2016:30). Kommittén, som antog namnet Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15), överlämnade betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74). Lagrådet har granskat lagförslagen. Regeringen bemöter Lagrådets synpunkter och följer i huvudsak Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. tillkännagav för regeringen att regeringen bör förtydliga vissa aspekter avseende uppgifter om en bidragsgivares identitet (bet. 2013/14:KU35 punkt 4, rskr. 2013/14:163). Genom förslagen i denna proposition anser regeringen att riksdagsskrivelsen med tillkännagivandet är slutbehandlad. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas inledningsvis regeringens lagförslag. Därefter behandlas de två följdmotionerna och ett motionsyrkande som överlämnats till från kulturutskottet. Lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier, insynslagen, trädde i kraft . Införandet av insynslagen markerade en övergång från en lång tradition bland riksdagspartier med endast frivilliga överenskommelser om redovisning av intäkter till en tvingande reglering. I samband med att insynslagen infördes beslutade även om ändringar i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Ändringarna innebär att stöd enligt den lagen enbart betalas till partier som inte har tagit emot anonyma bidrag. Insynslagen gäller för partier och valkandidater på central nivå. I den departementspromemoria som föregick lagen (Ds 2013:31) föreslogs att även partier och valkandidater på regional och lokal nivå skulle omfattas. Vidare gjordes i promemorian bedömningen att det inte borde införas något förbud för partier och valkandidater mot att ta emot anonyma bidrag. Mot bakgrund av remissutfallet bedömde regeringen att frågorna om intäktsredovisning på regional och lokal nivå och om ett förbud för partier och valkandidater mot att ta emot anonyma bidrag borde utredas vidare. Regeringen aviserade i propositionen (prop. 2013/14:70) sin avsikt att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för att utreda bl.a. dessa frågor. har tagit fram en rekommendation i frågan, rekommendation om gemensamma regler mot korruption vid finansiering av politiska partier och valkampanjer. kontrollorgan Gruppen av stater mot korruption (Greco) utvärderar hur medlemsländerna följer rekommendationen. I en rapport riktade Greco sju rekommendationer till om åtgärder som borde vidtas för att skapa ökad insyn i de politiska partiernas och valkandidaternas finansiering. Greco har i uppföljningsrapporter efter att insynslagen infördes bedömt att numera uppfyller flera av rekommendationerna men anfört bl.a. att redovisningsskyldigheten bör avse partiernas verksamhet på samtliga nivåer och att ett generellt förbud mot anonyma bidrag bör införas. Lagen om insyn i finansiering av partier ger allmänheten god insyn i hur partier på central nivå finansierar sin politiska verksamhet och hur deras valkandidater finansierar sina personvalskampanjer. Lagen kompletteras av bestämmelser i lagen om statligt stöd till politiska partier som innebär ett indirekt förbud mot anonyma bidrag. För att skapa ytterligare ökad öppenhet vill regeringen att regelverket byggs ut och förstärks. I propositionen föreslår därför regeringen en ny lag om insyn i finansiering av partier. Genom den nya lagen utökas kravet på intäktsredovisning till att gälla även för partier på regional och lokal nivå och för sidoorganisationer till partier. Varje ideell förening inom ett parti eller en sidoorganisation och varje ledamot och ersättare för en ledamot ska redovisa sin egen verksamhet. Begränsningarna till politisk verksamhet och personvalskampanjer tas bort. Partier på central nivå som har mandat i eller eller av någon annan orsak får statligt stöd och deras sidoorganisationer på central nivå ska alltid lämna en intäktsredovisning. Övriga behöver inte lämna någon intäktsredovisning om intäkterna , efter vissa avdrag, understiger 0,5 prisbasbelopp. Det införs också ett förbud mot att ta emot anonyma bidrag vars värde överstiger 0,05 prisbasbelopp. Det nuvarande indirekta förbudet tas bort. Sanktionssystemet anpassas för de olika kategorierna redovisningsskyldiga och omfattar även otillåtna anonyma bidrag. För att förenkla för allmänheten ska landsting och kommuner på sina webbplatser offentliggöra uppgifter om partistöd som de betalar ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslag om insyn i finansiering av partier Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om insyn i finansiering av partier, till lag om ändring i lagen om insyn i finansiering av partier samt till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Inom utvärderas hur väl medlemsländerna uppfyller rekommendation om gemensamma regler mot korruption vid finansiering av politiska partier och valkampanjer, liksom andra konventioner och rekommendationer på området för korruptionsbekämpning, av kontrollorgan Gruppen av stater mot korruption (Greco). har varit medlem i Greco tillkomst 1999. –2011 genomförde Greco utvärderingar av hur väl de 49 medlemsländernas uppfyllde rekommendation. Greco har i offentliga rapporter redovisat utvärderingarna och även lämnat rekommendationer om åtgärder. Greco har därefter i uppföljande offentliga rapporter redovisat hur medlemsländerna har uppfyllt de lämnade rekommendationerna. Grecos kritik och rekommendationer till Greco riktade i en rapport sju rekommendationer till om åtgärder som bör vidtas för att skapa ökad insyn i de politiska partiernas och valkandidaternas finansiering. Grecos bedömning var att det dåvarande svenska systemet inte uppfyllde rekommendation. Grecos rekommendationer hade i huvudsak följande innehåll: Bokföring och redovisning för partier på samtliga nivåer. Kravet på att politiska partier upprättar bokföring och för räkenskaper, även i samband med valkampanjer, bör täcka fler partier och gälla på central, regional och lokal nivå. Vidare bör det säkerställas att inkomster, utgifter, tillgångar och skulder redovisas på ett heltäckande och enhetligt sätt. Räkenskaperna bör omfatta partiernas lokalavdelningar och andra enheter som är direkt eller indirekt kopplade till ett politiskt parti eller står under partiets kontroll. Det bör säkerställas att årsredovisningar offentliggörs på ett sådant sätt att det är enkelt för allmänheten att få tillgång till dem. Redovisning av valkampanjer. Det bör övervägas att införa ett system för att, med lämpliga tidsintervaller, redovisa inkomster och utgifter i samband med valkampanjer samt säkerställas att allmänheten enkelt kan få tillgång till relevanta uppgifter. Förbud mot anonyma bidrag och krav på redovisning av bidrag som överstiger ett tröskelvärde. Det bör införas ett förbud mot anonyma bidrag och ett krav på att partier och kandidater redovisar bidrag som överstiger ett tröskelvärde tillsammans med en uppgift om bidragsgivarens identitet. Offentlig redovisning ska vara lättillgänglig för allmänheten. För att underlätta allmänhetens tillgång till redovisningar bör ett samordnat tillvägagångssätt för att offentliggöra redovisningarna övervägas. Oberoende revision av upprättandet av bokföring och räkenskaper. Det bör ställas krav på oberoende revision av politiska partier som är skyldiga att upprätta bokföring och räkenskaper. Oberoende övervakning av upprättandet av bokföring och räkenskaper. Det bör ställas krav på en oberoende övervakning av finansieringen av politiska partier och valkandidater. Införande av sanktioner. Det bör införas effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner mot partier och valkandidater som inte följer reglerna om finansiering av politiska partier och valkampanjer. Det är tillräckligt med administrativa sanktioner. Grecos uppföljning av rekommendationerna till I en uppföljningsrapport bedömde Greco att , i fråga om de sju rekommendationerna , på ett tillfredsställande sätt hade uppfyllt den andra, fjärde och sjunde rekommendationen och delvis uppfyllt den första, tredje, femte och sjätte rekommendationen. Greco anförde att , trots de återstående bristerna, förtjänade beröm för det system som hade införts och som representerade ett paradigmskifte i jämförelse med den tidigare situationen. Greco noterade att redovisningsskyldigheten enligt den nya lagen avsåg enbart intäkter och inte utgifter, tillgångar och skulder samt att den omfattade enbart partiernas verksamhet på central nivå, vilket stod i strid med den första rekommendationen. Vidare noterade att den första rekommendationen krävde att partiernas årsredovisning offentliggörs medan den nya lagen endast innehöll bestämmelser om offentliggörande av partiernas intäktsredovisningar. Greco ansåg därför att mer återstod att göra för att den första rekommendationen skulle kunna anses uppfylld fullt ut. Greco konstaterade att intäkter till valkampanjer enligt den nya lagstiftningen skulle ingå i partiernas intäktsredovisningar. Greco påpekade att den andra rekommendationen förutsatte att redovisningen av intäkter till valkampanjer skulle göras separat och med tätare intervaller i samband med sådana kampanjer. Greco tog dock hänsyn till att valkandidater inte har en så framskjuten plats i det svenska valsystemet och ansåg därför att hade uppfyllt den andra rekommendationen på ett tillfredsställande sätt. Greco konstaterade vidare i rapporten att ännu inte hade infört något generellt förbud mot anonyma bidrag men att partierna var skyldiga att redovisa om de hade tagit emot sådana bidrag och att partier som tagit emot sådana bidrag inte hade rätt till statligt partistöd. I praktiken hade, konstaterade , mottagandet av anonyma bidrag således begränsats avsevärt. Greco välkomnade att en parlamentarisk kommitté hade fått i uppdrag att överväga införandet av ett förbud mot anonyma bidrag och bedömde att delvis hade uppfyllt den tredje rekommendationen. Den nya svenska lagen innebar, konstaterade vidare i rapporten, att intäktsredovisningar och anmälningar blev tillgängliga för allmänheten från en och samma myndighet och att de publicerades på internet. Greco ansåg därmed att hade uppfyllt den fjärde rekommendationen fullt ut. När det gällde skyldigheten att låta en revisor granska intäktsredovisningen anförde Greco att denna skyldighet borde gälla alla partier som har tagit emot bidrag över en viss beloppsgräns. Eftersom den svenska lagstiftningen inte hade denna innebörd ansåg Greco att den femte rekommendationen hade uppfyllts endast delvis. Enligt Greco hade delvis uppfyllt även den sjätte rekommendationen om en oberoende tillsyn. Rekommendationen ansågs inte helt uppfylld av det skälet att tillsynen avsåg endast intäkter och inte utgifter. Den sjunde rekommendationen om sanktioner ansåg Greco att hade uppfyllt på ett tillfredsställande sätt. Greco noterade att sanktionerna inte föreföll särskilt hårda men konstaterade att de kompletterades av straffbestämmelser avseende exempelvis bokföringsbrott och mottagande av mutor och välkomnade de nya flexibla sanktionerna. Huruvida sanktionerna i praktiken var effektiva var det enligt Greco för tidigt att uttala sig om. I en uppföljningsrapport lyfte Greco på nytt fram de framsteg som hade gjort på området som man noterade att tidigare påpekade brister i förhållande till rekommendationerna kvarstod. Greco uppmanade den att ytterligare överväga dessa återstående frågor och noterade på nytt att en kommitté tillsatts med ett brett uppdrag att överväga frågor i anslutning till insynslagen. Greco begärde därför att senast skulle redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att uppfylla de rekommendationer som ännu inte uppfyllts fullt ut. I ett skriftligt svar informerade regeringen om att den parlamentariskt sammansatta kommittén hade slutfört sitt uppdrag och att kommitténs betänkande Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74) var föremål för remissbehandling. I en uppföljningsrapport välkomnade Greco kommitténs förslag i betänkandet och uttryckte en förhoppning om att förslagen ska leda till lagstiftning. Greco noterade att vissa tidigare påpekade brister i förhållande till rekommendationerna kvarstår. Greco begärde därför att ska redovisa vilka ytterligare åtgärder som har vidtagits för att uppfylla de rekommendationer som ännu inte uppfyllts fullt ut. Partier och kandidater i allmänna val Partiers och kandidaters deltagande i val till , , kommunfullmäktige och Ordinarie val till hålls (3 kap. 3 § regeringsformen, RF). Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda har samlats till dess den närmast därefter valda samlas. Den nyvalda samlas på den efter valdagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts (3 kap. 10 § RF). Även val till landstings- och kommunfullmäktige hålls . Ledamöterna och ersättarna ska väljas räknat fr.o.m. valåret (5 kap. 9 § kommunallagen (2017:725), förkortad KL). till hålls (1 kap. 3 § vallagen [2005:837]). Ordinarie val till och till och kommun-fullmäktige hålls , den andra söndagen valåret. till hålls eller, om Europeiska unionen i ett särskilt fall beslutar det, , maj eller juli valåret (1 kap. 3 § vallagen). Regeringen får besluta om extra val till mellan ordinarie val (3 kap. 11 § RF). och kommunfullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val (5 kap. 10 § KL). kan efter överklagande av ett val förordna om omval (15 kap. 13 § vallagen). Frivillig registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater I vallagen finns bestämmelser om genomförande av val till , och kommunfullmäktige samt (1 kap. 1 §). Valförordningen (2005:874) innehåller föreskrifter i anslutning till vallagen (1 §). Ett parti som vill registrera sin beteckning ska skriftligen anmäla detta till . Av anmälan ska framgå vilket slag av val den gäller. Om anmälan avser val till eller kommunfullmäktige ska det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller. Registrering av en partibeteckning för val till gäller också för val till och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Registrering av partibeteckning för val till gäller också för val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom (2 kap. 1, 2 och 5 §§ vallagen och 2 § valförordningen). För att en partibeteckning ska registreras krävs bl.a. följande. Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande församling som anmälan gäller, ska anmälan ha ett dokumenterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet för val till , 100 respektive 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller för val till eller kommunfullmäktige och 1 500 personer som har rösträtt i hela landet för val till . Partibeteckningen ska vidare inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som redan är registrerad eller har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. Den ska inte heller kunna antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte och inte heller med en beteckning för ett parti som anmält sitt deltagande i val, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val (2 kap. 3 § vallagen). En registrerad partibeteckning ska avregistreras om partiet begär det eller inte har anmält kandidater för två ordinarie val i följd till , till eller kommunfullmäktige eller till (2 kap. 7 § vallagen). Ett parti som har registrerat sin partibeteckning kan anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val genom en skriftlig anmälan till när det gäller val till eller till när det gäller övriga val. Tillsammans med anmälan ska partiet lämna en egenhändigt undertecknad förklaring från varje kandidat att han eller hon samtycker till anmälan. En anmälan av kandidater ska inte beaktas om partiet inte kan visa att det fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem (2 kap. 9 och 12 §§ vallagen och 4 § valförordningen). Krav på anmälan om deltagande i val och samtycke till kandidatur års allmänna val gäller ett krav på anmälan om deltagande i val och samtycke till kandidatur. Mandaten i fördelas mellan partier som har anmält sitt deltagande i valet i enlighet med bestämmelser som meddelas i särskild lag (3 kap. 7 § RF). För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne (3 kap. 9 § RF). Ett parti som vill delta i ett val till , , kommunfullmäktige eller ska skriftligen anmäla detta till senast före valdagen i det val som anmälan avser. Vid extra val och omval ska en anmälan som kommer in senare godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. Av anmälan ska det bl.a. framgå vilken beteckning partiet går till val under (partibeteckning) och vilket slag av val som anmälan gäller. Om anmälan avser val till eller kommunfullmäktige ska det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller (2 kap. 14 och 17 §§ vallagen). En anmälan för val till gäller också för val till samtliga och kommunfullmäktige i landet och för val till . Ett parti som redan är representerat i en beslutande församling och ett parti som har anmält sina kandidater för det aktuella valet ska anses ha anmält deltagande i valet. En anmälan om deltagande i val gäller även för omval i det val som anmälan avser (2 kap. 15 och 16 §§ vallagen). För att en anmälan om deltagande i val ska registreras krävs bl.a. att den partibeteckning som anmälan avser inte ska kunna antas bli förväxlad med en partibeteckning som redan är registrerad eller har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Partibeteckningen ska inte heller kunna antas bli förväxlad med en beteckning som har varit registrerad och gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte och inte heller med en beteckning för ett parti som redan anmält sitt deltagande i val, eller ska anses ha anmält sitt deltagande, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val (2 kap. 18 § vallagen). Den som kandiderar för ett parti som anmält sitt deltagande i ett val ska vidare i förväg ha samtyckt skriftligen till kandidaturen. Ett sådant samtycke ska lämnas in till före valdagen (2 kap. 20 § vallagen). En valsedel som upptar en partibeteckning som inte har anmälts i ett val ska anses ogiltig (13 kap. 7 § första stycket 3 vallagen). Ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen. Detsamma gäller ett kandidatnamn på en valsedel för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater, om kandidaten inte är anmäld (13 kap. 8 § första stycket 3 och 4 vallagen). Eftersom det är frivilligt för ett parti att registrera sin partibeteckning hos behöver det alltså inte ha registrerat sin partibeteckning för att kunna anmäla sitt deltagande i ett val. Det står också partierna fritt att frivilligt anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val och på så sätt ”låsa listorna”. Ett parti kan alltså välja att anmäla sitt deltagande i ett val utan att anmäla några kandidater och på så sätt ”hålla listorna öppna”. Separata samtycken från kandidater kan i ett sådant fall lämnas in före valdagen. Hur ledamöter och ersättare utses består av 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare (3 kap. 2 § RF). För varje ledamot utses lika många ersättare som ledamotens parti har fått mandat i valkretsen, dock minst tre för varje ledamot (14 kap. 14 § första stycket vallagen).