bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — Andelen hushåll som lever i relativ fattigdom, med inkomster av medianinkomsten, har ökat med mer än hälften. Särskilt kraftig var uppgången efter 2006 när jobbskatteavdrag och slopandet av diverse tillgångsskatter, i kombination med sänkta ersättningsnivåer i försäkringssystemen, ökade skillnaderna mellan människor. Arbetet med att minska klyftorna kräver åtgärder av flera slag. Utvecklingen med fler som kommer i arbete måste förstärkas, med goda löner och villkor. Resurser måste omfördelas mellan olika inkomstgrupper. En stark och pålitlig gemensamt finansierad välfärd måste säkras för alla. Med den politik som bedrivits går 300 000 fler till jobbet, varav över 100 000 i välfärden. Skatten har sänkts för de med lägst pensioner, underhållsbidraget till ensamstående föräldrar har höjts och skatten på de allra högsta inkomsterna har ökat. Men framför allt har resurserna till vård, skola och omsorg ökat kraftigt; 2018 tillfördes . generella välfärd är det starkaste fördelningspolitiska verktyget. Tillgång till vård, skola och omsorg efter behov i stället för efter inkomst är en grundförutsättning för ett jämlikt samhälle. står verksamheterna inom välfärden inför ett mycket stort rekryteringsbehov . Utöver att det kommer att krävas rejäla tillskott av medel måste också stora ansträngningar göras för att förbättra arbetsvillkor och löner så att de anställda vill jobba kvar och nya människor söka sig dit. Utvecklingen med ökande klyftor bryts . Det vi ser framför oss är nu minskade klyftor under föregående och innevarande år. Ett rättvist skattesystem kräver att pension och lön beskattas lika. Skatteklyftan måste slutas helt och vi välkomnar de steg som tas i den här budgetpropositionen. Men för att minska den ekonomiska utsattheten bland våra äldre krävs mer. Människors pensioner måste höjas genom att den som har möjlighet arbetar längre som inbetalningarna till systemet höjs. Fler i arbete och utbildning Att alla som kan jobba ska jobba är grundläggande. Genom utbildning, investeringar och aktiv arbetsmarknadspolitik ska människor ges förutsättningar för arbete och egen försörjning. En trygg försörjning är grunden för alla människors frihet. Att delta i arbetslivet är den snabbaste vägen för att snabbt komma in i den bredare samhällsgemenskapen. Att en allt större andel av befolkningen jobbar är också en förutsättning för krympande inkomstklyftor. En av de största klyftorna i samhället går mellan den som har och den som inte har ett jobb. går över 300 000 fler till jobbet. Andelen av befolkningen som arbetar i är den högsta som någonsin uppmätts i ett EU-land. Arbetslösheten har sjunkit kraftigt men trots den positiva utvecklingen finns fortsatt stora utmaningar på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande ojämnt fördelad och hög, särskilt bland människor som saknar gymnasial utbildning och personer födda utanför . I synnerhet behöver nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden förbättras. går det nu snabbare för nyanlända att komma i arbete. På går etableringen av nyanlända kvinnor i bättre än i de flesta jämförbara . har det tagit innan hälften av nyanlända har etablerat sig på arbetsmarknaden. Motsvarande siffra är nu för nyanlända som togs emot 2011. Det är en positiv utveckling som måste förstärkas. För att fler jobb ska skapas krävs att den ekonomiska politiken understöder ett fortsatt högt resursutnyttjande i ekonomin och att näringslivet ges goda tillväxtmöjligheter med en aktiv näringspolitik i hela landet. Arbetskraften måste också ha kompetens och erfarenheter som efterfrågas för de många lediga jobb som står lediga. Det gemensamma samhällsbygget ska fortsätta och den generella välfärden ska utvecklas. Alla ska bidra efter förmåga och alla ska få ta del av det växande välståndet efter behov. En väl utformad gemensamt finansierad generell välfärd främjar en god ekonomisk utveckling och jämnar ut människors livsvillkor och bidrar till högre trygghet, jämlikhet och jämställdhet. Välfärden är människors garanti för grundläggande trygghet och välfärd i hela landet. En väl utbyggd välfärd är också av stor betydelse för kvinnors livsvillkor. Kvinnor utgör inte bara en stor del av välfärdens anställda utan förväntas ofta ta huvudansvaret för äldre och sjuka anhöriga. En trygg och väl fungerande välfärd bidrar därför både till goda arbetsvillkor för en stor grupp kvinnor och främjar kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. växer, både ekonomiskt och demografiskt. Att kvinnor och män lever och att fler barn föds är ett styrkebesked för vår samhällsmodell. innebär den växande befolkningen, främst bland barn och äldre, att behoven av välfärdstjänster ökar. Alla ska kunna lita på välfärden när befolkningen växer, oavsett var i man bor. Tack vare en ansvarsfull finanspolitik under den föregående mandatperioden har gått från stora underskott till överskott i de offentliga finanserna. Under den förra mandatperioden ökades resurserna till välfärden med på vård, skola och omsorg. Välfärdssatsningarna har bidragit till att sysselsättningen i kommunsektorn har ökat starkt . För att möjliggöra för att rekrytera och få människor att stanna kvar i ett arbetsliv inom välfärden är det nödvändigt att stärka arbetsvillkoren och förbättra arbetsmiljön. För att den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas bör de 10 välfärdsmiljarderna i generella statsbidrag till kommuner och landsting permanent minst fördubblas . Vi utesluter inte heller att ytterligare statliga tillskott kommer att krävas för att hantera den demografiska utmaningen. ska bli ett fossilfritt välfärdsland Klimatkrisen är vår tids ödesfråga. Om inget görs kommer den globala uppvärmningen att plana ut långt över målsättningar om att hålla den globala uppvärmningen väl . För att klimatpolitiken ska bli mer långsiktig och transparent beslutade att införa ett klimatpolitiskt ramverk för som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Den ekonomiska politiken måste utformas så att uppfyller de målsättningar som det nya ramverket fastslår. Detta kräver att resurser mobiliseras för både internationella och inhemska insatser. Skattesystemets miljöstyrande funktion behöver stärkas. ska fortsätta att trycka på för en snabbare minskning av antalet utsläppsrätter inom EU:s handelssystem. ska också vara ett föregångsland på utvalda områden där ny internationell standard kan utvecklas. Så skapar omställningen nya exportmöjligheter och lägger grunden för att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Konsekvenserna av klimatförändringarna märks och kommer att bli alltmer påtagliga . Arbetet med att klimatanpassa samhället måste fortsätta utvecklas. Klimatklivet bör utökas liksom investeringarna i klimatanpassning för att hantera förändringarna som följer av den stigande globala temperaturen. Den ekonomiska politiken ska säkerställa att 16 miljömål uppnås. Miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling. Om inte mer görs kommer enbart två av målen att nås inom utsatt tid. Fler åtgärder krävs därför för att nå återstående mål, inte minst stärkt skydd för vår havs- och vattenmiljö och en giftfri stadsmiljö. Vi kan nu tydligt se hur klimatförändringarna leder till risker och kriser i liksom runt om i världen. beredskap och förebyggande arbete för detta behöver stärkas. Mot bakgrund av sommarens skogsbränder är det tydligt att såväl förebyggandet som bekämpningen av bränder måste stärkas. ska vara tryggt och säkert. Grunden för ett tryggt samhälle är hög sysselsättning, bra skolor och en generell välfärd. Men det krävs också kraftsamling för att stävja brottslighet och upprätthålla säkerheten här och . har sett en tilltagande gängkriminalitet som ligger bakom en tydlig ökning av antalet skjutningar i , inte minst i socialt utsatta områden. Kvinnors upplevda otrygghet är betydligt större än mäns, och det finns påtagliga könsskillnader i såväl utsatthet för brott som egen brottslighet. Vi ska vara hårda mot brotten men också mot brottens orsaker. Våldet och otryggheten är nära kopplat till frågan om klass. Polisen ska finnas närmare medborgarna i hela landet och öka sin förmåga att förebygga och bekämpa brott. Utredningsverksamheten behöver fortsatt stärkas och utvecklas, liksom bekämpningen av den organiserade brottsligheten och det dödliga våldet. En aktiv politik mot klyftor och segregation, liksom hedersförtryck och våld i nära relationer, ska gå hand i hand med förstärkta resurser till polisen och övriga rättsvårdande myndigheter. ska 2024 ha 10 000 fler polisanställda än . Den svenska säkerhetspolitiken syftar ytterst till att garantera landets oberoende och självständighet. Vår militära alliansfrihet bidrar till stabilitet och säkerhet och förutsätter en aktiv, bred och ansvarsfull utrikes- och säkerhetspolitik i kombination med en trovärdig nationell försvarsförmåga. I syfte att stärka försvarsförmåga bör totalförsvarets resurser ökas. Så bygger vi gemensam säkerhet inför nuvarande och framtida utmaningar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen finansplanen: 1.Riksdagen godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1). 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och (avsnitt 5.2). 3.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.2). 4.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomster i statens budget (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2). 5.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 7.1 och tabell 7.2). 6.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1 och tabell 8.3). 7.Riksdagen godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1 och tabell 8.3). 8.Riksdagen godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1 och tabell 8.3). 9.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.2 och tabell 8.4). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 9.2). 11.Riksdagen godkänner beräkningen av nettoutlåning (avsnitt 9.2 och tabell 9.9). 12.Riksdagen godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (avsnitt 9.2 och tabell 9.9). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 43 (avsnitt 10.2). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 14 (avsnitt 10.2). 15.Riksdagen bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (avsnitt 10.7). 16.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.1 och 6.2). 17.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.2 och 6.1). 18.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.3 och 6.2). Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:1913 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till , och 1 422 miljarder (avsnitt 21.1). 3.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget (avsnitt 21.8) och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. 4.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 21.9). 5.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 21.6). 6.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 21.7). 7.Riksdagen avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. 8.Riksdagen avslår förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2018/19:2377 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen beslutar att punkten f i 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska upphävas. 2018/19:2610 av m.fl. (C): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019–2021 enligt förslaget i tabell 5 i kapitel 8 i motionen. 3.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 3 i kapitel 8 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. 4.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 4 i kapitel 8 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 5.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 1 i kapitel 8 i motionen. 6.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 2 i kapitel 8 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 2018/19:2934 av och (båda M): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019–2021 enligt förslaget i bilaga E i motionen. 3.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga A i motionen. 4.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i bilaga B som riktlinje för regeringens budgetarbete. 5.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga C i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. 6.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i bilaga D i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. 7.Riksdagen avslår regeringens förslag om sänkt skatt för pensionärer, vilket beskrivs i kapitel 6.1 i budgetpropositionen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 8.Riksdagen beslutar om förstärkt jobbskatteavdrag enligt motionens avsnitt 4.1.2 samt bilaga F. 9.Riksdagen beslutar om höjd brytpunkt enligt motionens avsnitt 4.2.1 samt bilaga F. 10.Riksdagen beslutar om förändringar i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) enligt motionens avsnitt 4.1.2 samt bilaga F. 11.Riksdagen beslutar om sänkt skatt för pensionärer enligt motionens avsnitt 4.9.2 samt bilaga F. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med lagförslag för att avskaffa den särskilda löneskatten på lön och annan ersättning samt på inkomst av aktiv näringsverksamhet m.m. fr.o.m. för personer som fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma till med lagförslag som innebär att den sammanlagda skattereduktionen får uppgå till högst för ett beskattningsår, att den särskilda begränsningen av skattereduktionen för RUT-tjänster tas bort samt att skattereduktionen för ROT-tjänster högst får uppgå till och som träder i kraft , och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att bredda antalet tjänster som berättigar till RUT- avdrag, såsom tillsyn av hemmet vid resa eller frånvaro, tvätt av kläder, flytt av bohag inom samma bostad, hämtning av trädgårdsavfall och plantering av växter i trädgården samt om att se över ett mer generöst RUT-avdrag för äldre, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma till med lagförslag för att öka befrielsen från koldioxidskatt på dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna från per liter till per liter fr.o.m. , samt med ytterligare befrielse med från till på dieselbränsle som förbrukas t.o.m. , och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med lagförslag så att skattesatserna för bensin- och dieselbränsle från fastställs utifrån en omräkning med KPI, och detta tillkännager för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med lagförslag för att avskaffa lagen om skatt på flygresor fr.o.m. och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma till med lagförslag för att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgift för avgift som belöper på tid efter och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma till med lagförslag för att höja mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden från 6 procent till från , och detta tillkännager ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma till med lagförslag för att höja mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne från till från och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2988 av m.fl. (L): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i motionen. 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019 enligt förslaget i tabell 3 i motionen. 3.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i bilaga 1 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. 4.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i bilaga 1 i motionen. 2018/19:2991 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslås i avsnitt 3–20 i motionen. 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2019–2021 enligt förslaget i tabell 2 i motionen. 3.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden och övriga utgifter enligt förslaget i tabell 13 i motionen. 4.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt förslaget i tabell 14 som riktlinje för regeringens budgetarbete. 5.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomsterna i statens budget enligt förslaget i tabell 15 i motionen och tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma med lagförslag i överensstämmelse med denna beräkning. 6.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt förslaget i tabell 16 i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 7.Riksdagen beslutar att skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet ska införas från enligt vad som anförs i motionen. 8.Riksdagen beslutar att den särskilda löneskatten för äldre från ska återställas till reglernas utformning före införandet av förslaget i prop. 2015/16:1 enligt vad som anförs i motionen. Regeringens förslag till utgiftsramar och inkomstberäkning 2019 Regeringens förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 026 634 185 1 015 345 068 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 BILAGA 22018/19:FiU1 Regeringens förslag till inkomstberäkning 2019 Direkta skatter på arbete 1140–1150 Skattereduktioner Gåvor till ideell verksamhet Indirekta skatter på arbete BILAGA 2 REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 Egenavgifter, generell nedsättning Egenavgifter, regional nedsättning Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt på individuellt pensionssparande Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på vissa nikotinhaltiga produkter Skatt på elektrisk kraft 1450–1460 Övriga skatter på energi och miljö Särskild skatt mot försurning Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter Skatt på annonser och reklam Avgifter avseende Myndigheten för radio och tv BILAGA 2 REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 Restförda och övriga skatter Restförda skatter, hushåll Restförda skatter, företag Intäkter som förs till fonder Avgifter till public service Avgifter till public service 2 182 685 378 Avgående poster, skatter till EU 2 175 560 319 Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer 1 136 924 024 REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 1 145 289 810 Övriga inkomster (kassamässigt) Svenska Kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från övriga myndigheter Överskott av statens fastighetsförvaltning Inlevererat överskott av statens fastighetsförvaltning Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering BILAGA 2 REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 Räntor på skattekonton m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Fastställande av åldersgränser för framställning i film Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register Avgifter för statliga garantier Avgifter vid statens internbank i Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet REGERINGENS FÖRSLAG TILL UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTBERÄKNING 2019 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försålda byggnader och maskiner Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning