bet · H501CU16 · 2018-04-03 00:00:00 — Enligt finns det bl.a. behov av en uppdatering och ett förtydligande avseende de kriterier som används för att peka ut ett område som riksintresse. Det behövs också ett välutvecklat informations- och kunskapsunderlag som bistår myndigheterna vid tillämpningen av systemet så att den blir enhetlig. Liksom motionärerna anser utskottet att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheterna att tillgodose behovet av bostäder. pågår nu ett arbete i frågan där såväl som förslag beaktas. Utskottet utgår även i fortsättningen från att arbetet ges hög prioritet. Utskottet finner dock inte anledning att föregripa arbetet med ett initiativ från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör behovet av en översyn av och en uppföljning av genomförda regelförenklingar i lagen. Utskottet hänvisar till pågående arbete och tillkännagivanden. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD), 4 (SD) och 5 (V). m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:3580 yrkande 40 att regeringen ska följa upp hur kommunerna använder sig av detaljplaneregleringen för att kräva bygglov för åtgärder som enligt lag inte är bygglovspliktiga. Motionärerna skriver att bygglovsreglerna förenklades bl.a. genom att små tillbyggnader som balkonger, burspråk, byte av fasadfärg m.m. är lovpliktiga åtgärder. gav lagstiftaren, enligt motionärerna, kommunerna en möjlighet att i detaljplaner återinföra lovplikt för dessa åtgärder. Motionärerna anser att det är viktigt att följa upp hur kommunerna använder sig av denna möjlighet för att säkerställa att kommunerna inte därigenom återinför ett onödigt regelkrångel som avskaffats i lag. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Ett likartat yrkande finns i kommittémotion 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 3. m.fl. (KD, M, C, L) begär vidare i samma kommittémotion yrkande 10 ett tillkännagivande om att analysera vilka bestämmelser som kommunen ställer upp i detaljplanerna och om kraven i bestämmelserna är rimliga. Motionärerna anför att kommunerna i en detaljplan kan beskriva de krav som kommunerna ställer på en utseende. Det finns, enligt motionärernas mening, anledning att analysera om sådana specifika krav är rimliga för att kunna minska ledtiderna för byggande. I partimotion 2017/18:3580 yrkande 32 begär m.fl. (L) att regeringen utreder förenklingar av detaljplaneregleringen. Motionärerna anger att det i en detaljplan står vilken användning som är tillåten inom kvartersmark. Detta innebär, enligt motionärerna, att fastigheterna inom ett sådant område endast får användas för de syften som står i detaljplanen och att t.ex. en fastighet som är angiven som konferenslokal inte utan vidare får användas som samlingslokal. En ändrad användning av en fastighet kan dessutom vara en bygglovspliktig åtgärd. Enligt motionärerna finns det behov av ett regelverk som möjliggör att fastigheter kan användas för flera ändamål och snabbt ställas om när behov av annan användning än den avsedda uppstår. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande i enlighet med detta. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3757 yrkandena 10 och 17 tillkännagivanden dels om att den nationella regelförenklingsprocessen ska fortsätta och att åtgärder ska vidtas för att förkorta, förändra och förenkla byggprocesser, dels om att beslutsprocessen för att ändra eller anta detaljplaner ska förenklas. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 19 framställs ett likartat yrkande om att den nationella regelförenklingsprocessen ska fortsätta. I kommittémotion 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 anges att kommunerna bör åläggas att utarbeta rutiner för hur tillgänghet ska beaktas i arbetet med detalj- och översiktsplaner. Motionärerna anser att det är få kommuner som lever upp till de krav som ställs när det gäller rätten till delaktighet och tillgänglighet enligt FN:s konvention om rättigheter för människor med funktionsnedsättning. Kommunerna behöver enligt motionärerna arbeta aktivt med att ha rutiner för fysisk tillgänglighet när man arbetar fram detalj- och översiktsplaner. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta. och (båda SD) begär i kommittémotion 2017/18:3633 yrkandena 8 och 11 tillkännagivanden om dels att normgivningsbemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i för asylboenden bör strykas, dels om att fortsatta förenklingar av bör utredas. En motsvarande framställan om ett tillkännagivande om förenklingar av finns i motion 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 3. I motion 2017/18:2817 av (M) begärs att kommunerna själva ska få styra och besluta om strandskydd i översiktsplaner, planprogram och detaljplaner. Motionären anser att strandskyddsregleringen innebär ett hinder för bostadsbyggande. Om kommunerna får peka ut strandskyddsområden i t.ex. en översiktsplan, kan det bidra till kortare och effektivare processer för bostadsbyggandet enligt motionären. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta. Ett liknande yrkande finns i motion 2017/18:2911 av (M). (M) begär i motion 2017/18:2933 att 6 kap. 5 § 4 plan- och byggförordningen ska ändras. Bestämmelsen innebär enligt motionären att det inte går att ställa krav på att en eldstad får bättre miljöprestanda vid ett byte. Den som har en eldstad kan, enligt motionären, därmed fortsätta sätta in likvärdig utrustning trots att sådan utrustning kan ge höga utsläpp. Detta beror på att bestämmelsen anger att bytet är anmälningspliktigt endast om det innebär en väsentlig ändring. Eftersom likvärdig utrustning inte är en väsentlig ändring går det inte att ställa krav på bättre miljöprestanda vid byte av en eldstad. Motionären anser att regleringen därför behöver ändras så att väsentlighetskravet tas bort. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta. En omfattande översyn av plan- och bygglagstiftningen genomfördes fram till att beslutade att en ny plan- och bygglag (2010:900) skulle ersätta den tidigare gällande (1987:10). Den nya (PBL) trädde i kraft . Därefter beslutades ett antal kommittédirektiv och myndighetsuppdrag med inriktning på plan- och bygglagstiftningens utformning och tillämpning i olika avseenden. Dessa uppdrag gav upphov till exempelvis följande propositioner med, numera genomförda, förslag om ändringar i bl.a. PBL: En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178, bet. 2013/14:CU5, rskr. 2013/14:39). Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59, bet. 2013/14:CU22, rskr. 2013/14:205). Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212). En enklare planprocess (prop. 2013/14:126, bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Samordnad prövning av buller enligt och (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser (prop. 2015/16:55, bet. 2015/16:CU16, rskr. 2015/16:166). Fler steg i en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151, bet. 2016/17:CU20, rskr. 2016/17:276). Tidsbegränsade bygglov för bostäder (prop. 2016/17:137, bet. 2016/17:CU21, rskr. 2016/17:207). Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande (prop. 2016/17:195, bet. 2017/18:CU3, rskr. 2017/18:19). beslutade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande om att regeringen borde utreda åtgärder som sammantaget skulle kunna förkorta plan- och bygglovsprocessen med upp till (bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Utskottet anförde då i huvudsak följande. En effektivare ordning för PBL-överprövning kan i vissa ärenden korta av tiden fram till byggstart. Inte minst mot bakgrund av den omfattande bostadsbristen i stora delar av landet finns det emellertid anledning för regeringen att nu skyndsamt fortsätta arbetet med regelförenklingar som kan leda till att tiden för ett byggprojekt fram till byggstart ytterligare kan kortas ned. Det är således önskvärt att regeringen lägger fram förslag om fler lagändringar som kan ge en snabbare handläggning av plan- och bygglovsärenden. Regeringen bör därför påskynda beredningen av utredningsförslag med denna inriktning och ge kompletterande utrednings- och myndighetsuppdrag i de frågor som behöver övervägas ytterligare. Inriktningen på arbetet bör vara att regeringen bör utreda åtgärder som sammantaget kan förkorta plan- och bygglovsprocessen fram till startbesked med upp till . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att såväl under /15 som tidigare under innevarande genom tillkännagivanden framhållit flera önskvärda förändringar i plan- och bygglagstiftningen. Vad utskottet nu anfört om åtgärder för en snabbare plan- och bygglovsprocess bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner om en fortsatt översyn av PBL behandlades senast i utskottets betänkande Planering och byggande (bet. 2016/17:CU15). Utskottet föreslog även då ett tillkännagivande om att plan- och byggreglerna bör förenklas och förbättras, och följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:234). Utskottet noterade att motionerna gav uttryck för uppfattningen att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen behövde fortsätta. Utskottet delade denna uppfattning, inte minst mot bakgrund av den akuta bostadsbristen i stora delar av landet. Utskottet angav vidare följande. Sedan PBL trädde i kraft har ett antal utredningar behandlat olika frågor som regleras genom lagen, och har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar. återstår emellertid flera angelägna frågor som är föremål för överväganden i utredningar eller bereds i . Det gäller inte minst behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering som gäller bl.a. bostadsförsörjning. Andra viktiga frågor är möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av och behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. Enligt utskottet är det en viktig uppgift för regeringen att fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla plan- och byggreglerna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. har haft i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som syftar till att öka den kommunala planläggningen för bostadsbyggande och undersöka vilka detaljerade krav som en kommun ska kunna ställa i en detaljplan. föreslår i betänkandet Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109) bl.a. begränsningar av vad som får regleras i en detaljplan och att regeringen ska ge och länsstyrelserna i uppdrag att genomföra en kompetensutvecklingsinsats kring lagstiftning, tillämpning och arbetssätt vid detaljplaneläggning. förslag om en begränsning av kravet på detaljplan har utretts vidare av (dir. 2017:6). Utredningen har även fått i uppdrag att analysera bl.a. hur kommunernas översiktsplanering enligt PBL kan utvecklas och stärkas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredningen ska också undersöka hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om ny eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Vidare ska behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan, analyseras. Den sistnämnda utredningen föreslår i delbetänkandet Detaljplanekravet (SOU 2017:64) bl.a. följande. En begränsning av detaljplanekravet bör införas. Det bör vara möjligt att avstå från att göra en ny detaljplan om bebyggelsen ändras eller kompletteras inom ramen för befintlig gatustruktur. Detta innebär att kommunerna även fortsättningsvis ska kunna ställa krav på en detaljplan. En begränsning av detaljplanekravet kan dock, enligt utredningens mening, leda till fler bostäder. Eftersom det finns bestämmelser i andra lagar som förutsätter detaljplanereglering föreslås även vissa följdändringar i t.ex. . Regeringen lämnade proposition Ett tydligare och enklare detaljplanekrav (prop. 2017/18:167) till . I propositionen föreslås lagändringar i PBL som förtydligar detaljplanekravets räckvidd. Ändringarna syftar till att göra det enklare för kommunerna att bedöma när det finns förutsättningar att avstå från detaljplaneläggning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . uppdrag om en utvecklad översiktsplanering och uppdraget att undersöka förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . har lagt fram betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). Kommittén har haft i uppdrag att utreda och föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Kommittén föreslår bl.a. en regional fysisk planering och en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning. Förslagen bereds i , som aviserat att en proposition med förslag i dessa frågor kommer att lämnas till . Gemensamma standarder för utformningen av grundkartor och digitala detaljplaner föreslår i rapporten detaljplaner – reglering av hur detaljplaner ska utformas digitalt (rapport 2017:21) bl.a. att detaljplaner ska finnas tillgängliga elektroniskt. Vidare föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas särskilt att få meddela myndighetsföreskrifter som rör utformningen av de krav som kommuner kan ställa i detaljplaner och planbeskrivningar. Förslaget syftar till en enhetlig och effektiv digital samhällsbyggnadsprocess. Lantmäteriet föreslår i rapporten först – För en smartare samhällsbyggnadsprocess (rapport 2017:2) förändringar i PBL och plan- och byggförordningen (2011:338), nedan förkortad PBF, som rör en digitalisering och standardisering av grundkartor. lämnade regeringen propositionen Digitalisering av grundkartor och detaljplaner (prop. 2017/18:132) till . I propositionen föreslås ändringar i PBL som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om standarder för utformning av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Förslagen syftar till att skapa enhetliga standarder för framtagandet av grundkartor, detaljplaner och planbeskrivningar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Fler åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov Inom ramen för arbetet med regelförenklingar i PBL beslutade regeringen att ge i uppdrag att bl.a. utreda fler undantag från kravet på bygglov och se över kraven för när det ska krävas en anmälan enligt 6 kap. 5–6 §§ PBF. beslutade regeringen om följande tillägg till uppdraget. – De bygglovsbefriade åtgärder som trädde i kraft har tillämpats i ett antal domstolsavgöranden. Då det pågår ett arbete inom bl.a. med förenklingar av bygglovsreglerna är det angeläget att analysera de tidigare genomförda förenklingarna. får därför i uppdrag att genomföra en bred analys av de nya bygglovsbefriade åtgärder som genomfördes genom prop. 2013/14:127. – får även i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utöka byggnadsarean från 25,0 till 30,0 kvadratmeter för de bygglovsbefriade komplementbyggnaderna/komplementbostadshusen. I uppdraget ingår dessutom att utreda förutsättningarna för en sammanläggning och förenkling av bestämmelserna om bygglovsbefriade åtgärder för en- till tvåbostadshus enligt 9 kap. 4 – 4e §§ PBL och att beakta slutsatsen av analysen av den nämnda översynen om bygglovsbefriade åtgärder. redovisade första delen av grunduppdraget i rapporten , solcellspaneler och solfångare i PBL (rapport 2017:26). I rapporten föreslår ytterligare undantag från krav på bygglov för altaner, solcellspaneler och solfångare samt föreslår en definition av begreppet altan för att underlätta tillämpningen av det förslagna undantaget. Regeringen lämnade propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197) till . I propositionen behandlas förslag rörande solcellspaneler och solfångare. förslag rörande altaner bereds vidare inom . Övriga delar av uppdrag ovan ska redovisas . Aktuella utredningar och uppdrag i övrigt – Regeringen har gett resurser för att –2020 fortsätta ett påbörjat kunskapslyft i PBL-frågor och en påbörjad satsning på vägledning för hur plan- och byggreglerna bör tillämpas för en enhetligare och smidigare plan- och byggprocess. – Regeringen tillsatte dessutom en kommitté, byggregler, som ska göra en översyn av de bestämmelser i och PBF som gäller krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser samt genomförande av bygg‑, rivnings- och markåtgärder. En översyn ska även göras av byggregler och föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder. Kommittén ska undersöka regelverkens ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. har kommittén möjlighet att vid behov föreslå ändringar i regelverk som ställer krav på utformning och konstruktion av byggnader och anläggningar. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2017:22). – har fått i uppdrag av regeringen att ta fram en vägledning för kommunerna om hur funktionshinderperspektivet bör behandlas i översiktsplaner. Syftet med vägledningen är att stödja kommunerna och stärka kommunernas arbete med tillgänglighetsfrågor inom översiktsplaneringen. ska hämta in synpunkter från Myndigheten för delaktighet och redovisa uppdraget . – lämnar i skrivelsen Uppdrag att se över och föreslå ändringar i reglerna om landsbygdsnära utveckling i strandnära lägen (NV-02386-17) förslag på ändringar av reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen (de s.k. LIS-reglerna). föreslår bl.a. att den nuvarande kopplingen mellan LIS-regleringen och kommunernas översiktsplanering ska kvarstå utan någon förändring. Myndigheten bedömer att även om översiktsplaneringen är resurskrävande överväger fördelarna av ha LIS-reglerna kopplade till översiktsplaneringen ändå de nackdelar som finns. anser dock att det finns behov av förändringar av de skäl som ska ligga till grund för att peka ut ett LIS-område. Dessutom föreslår myndigheten vissa ändringar av vad som får anses vara särskilda skäl för dispens för åtgärder enligt strandskyddsreglerna inom dessa områden. Rapporten bereds inom . beslutade och 2017 har på utskottets förslag om tillkännagivanden till regeringen om en översyn av PBL. Utskottet, som fortfarande bedömer att det finns behov av att ändra lagstiftningen, delar motionärernas uppfattning om att det finns skäl att fortsätta arbetet med att reformera PBL. Detta gäller inte minst mot bakgrund av bostadsbristen i landet. Det har genomförts en rad förenklingar på området, och regeringen föreslår ytterligare åtgärder i beslutade eller aviserade propositioner om, t.ex. detaljplanekravet, digitala detaljplaner och det regelverk som styr fysisk planering. Dessutom pågår som nämnts ett flertal uppdrag hos berörda myndigheter, bl.a. om frågan om en enhetlig tillämpning av PBL, en vägledning för tillämpningen av funktionshinderperspektivet i översiktsplaner och en översyn av reglerna om bygglovsbefriade åtgärder. Utskottet anser mot denna bakgrund att det saknas skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd från sida i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn och förenklingar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för bl.a. studentbostäder. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och tillkännagivanden på området. Jämför reservation 6 (M, C) och 7 (SD). m.fl. (M) begär i partimotion 2017/18:3570 yrkandena 13 och 18 tillkännagivanden om ytterligare förenklingar av kraven på tekniska egenskaper och utformningskraven vid ny- och ombyggnation. Enligt motionärerna behövs det flera åtgärder för ett ökat byggande av studentbostäder, bl.a. bör bullerkraven prövas. Vidare anser motionärerna att bör ges i uppdrag att utreda reglerna för bostäders utformning för att möjliggöra billigare bostäder av enklare standard, exempelvis studentbostäder (yrkande 12). Ett yrkande om regelförenklingar finns även i kommittémotion 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 22. Motionärerna menar att en översyn av tillgänglighetsreglerna behövs för att sänka kraven och därigenom minska kostnaderna för att bygga smålägenheter som t.ex. studentbostäder. Även höjda riktvärden för buller lyfts fram som en viktig åtgärd för ett ökat byggande av mindre bostäder. och (båda SD) anför i kommittémotion 2017/18:3633 yrkande 18 att det behövs enklare krav för studentbostäder. Motionärerna menar exempelvis att en förändrad hissnorm kan göra det smidigare och billigare att producera studentbostäder. Även och (båda SD) anför i motion 2017/18:100 yrkande 2 att det behöver göras lagändringar som möjliggör byggande av mer enkel och tillfällig karaktär och begär ett tillkännagivande i enlighet med detta. En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 § andra stycket [2010:900], förkortad PBL). ska även ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. skydd mot buller, tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § 5 och 8 PBL). Avsteg från dessa krav på tillgänglighet får alltid göras om det är fråga om en ändring av en byggnad som innebär att bostäder på högst inreds på en vind (8 kap. 7 § PBL). Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet och användbarhet ska en byggnad vara försedd med en eller flera hissar (3 kap. 4 och 18 §§ plan- och byggförordningen [2011:338], nedan förkortad PBF). Byggnader som har färre än tre våningar undantas från detta krav (8 kap. 4 andra stycket och 8 kap. 18 § tredje stycket PBL). På föreskriftsnivå preciseras tillgänglighetskraven i byggregler (BBR 2011:6 avsnitt 3:14). genomfördes flera ändringar i föreskrifter och allmänna råd (BBR 2011:6) som bl.a. avsåg studentbostäder. Det infördes en definition av begreppet studentbostad i byggregler med innebörden att en studentbostad gäller bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskolor. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . finns även särskilda undantag för studentbostäder från kraven på vädrings- och ljusförhållanden. De genomförda ändringarna i byggreglerna anses innebära att bostäder nu kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . I förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande finns bestämmelser om vilka bullernivåer som bör vara godtagbara vid den exponerade fasadytan respektive den skyddade fasadytan. I en detaljplan får kommunen bestämma skyddsåtgärder för att motverka störningar från omgivningen och, om det finns särskilda skäl för det, högsta tillåtna värden för störningar genom buller och andra olägenheter som omfattas av 9 kap. (4 kap. 12 § PBL). Begreppet olägenhet definieras i 9 kap. 3 § som en störning som enligt medicinsk eller hygienisk bedömning kan påverka hälsan menligt och som inte är ringa eller helt tillfällig. En kommun kan även vid behov ange beräknade värden för omgivningsbuller i planbeskrivningen till en detaljplan, om det handlar om bostadsbyggnader, och i bygglovet, om det avser fastigheter utanför planlagt område (4 kap. 33 a § tredje stycket PBL och 9 kap. 40 § tredje stycket PBL). PBL och gäller parallellt i fråga om buller. Det betyder att en åtgärd som godtagits enligt PBL inte automatiskt ska anses uppfylla krav (jfr bet. 2013/14:CU33). Den prövning som har gjorts genom en detaljplan enligt PBL har dock betydelse för en prövning enligt .