· H501UbU18 · 2018-04-12 16:29:29 — Det finns också andra åtgärder som handlar om att utjämna klyftorna genom att ha ett rättvisare skattesystem och att satsa resurserna där de behövs och att se till att de inte går till skatteparadis. Det är några av de förslag som inte kommer att ställa sig bakom. Revolution är sällan en moderat affärsidé, även om jag kan uppskatta just den enskilda som vi diskuterade lite grann tidigare. Den är trots allt väldigt välkommen. Precis som konstaterar har vi problem med att skolvalet primärt används av socioekonomiskt starka föräldrar. Det har fastslagits i flera olika rapporter. Bland andra har och tittat på det här. Det glömmer att nämna, fru talman, är det faktum att lösningen på detta problem är att se till att göra skolvalet tillgängligt för fler. Vi ska ha ett aktivt skolval och ett skolval som är tillgängligt för alla, där informationen gäller lika för alla och finns tillgänglig på flera språk, där föräldrar oavsett bakgrund kan fatta beslut på jämförbara premisser och där människor exempelvis inte lever med villfarelsen att det kostar pengar att gå på en friskola. Då kan skolvalet vara en del av lösningen i stället för att vara en del av problemet. Till dess att får med sig övriga delar av svensk vänster på att avskaffa det fria skolvalet tror jag att det vore ett välkommet steg för att möta segregationen att ta detta steg fullt ut, även om jag förstår att helst inte vill se ett fritt skolval. De lever helt enkelt med en bild av att det är bättre att politiker planerar än att människor har en egen valfrihet. Sedan kan man kalla den bild som har för en marknadsdriven bild, men jag tycker inte att den är det. Att människor har valfriheten att fatta beslut i sin vardag i stället för att göra det via val handlar fortfarande om att man har rätt att göra samma val. Man kanske vill jämföra det med en marknad - ja, om Ica bara har öppet en gång är det fortfarande dit man går och handlar även om det bara råkar vara . Om vi vill att alla elever ska mötas behöver vi göra någonting åt bostadssegregationen. Men att göra någonting åt det fria skolvalet och begränsa det skulle bara permanenta situationen, och det är fel väg att gå. Jag vet inte riktigt hur jag ska bemöta det här från , men jag börjar ändå i frågans kärna. Det handlar egentligen om Alliansens, och främst , syn på vad som är likvärdighet och jämlikhet och vad som inte är det. Om man vill ha en likvärdig och jämlik skola vidtar man de åtgärder som behövs för att man ska ha en mindre segregerad skola och för att eleverna ska mötas oavsett bakgrund. Om man inte vill det kommer man med bortförklaringar som handlar om att vi måste tillgängliggöra detta för alla och att vi måste göra på ett annat sätt. vet lika väl som jag och alla andra i den här salen att oavsett hur mycket information man kommer att gå ut med till alla föräldrar kommer det fortfarande att vara de resursstarka föräldrarna som kommer att sätta sina barn först i de så kallade mer populära skolorna. För mig är detta väldigt enkelt, . Jag vet att det inte är lika enkelt för . Men för mig handlar det om alla elevers rätt till kunskap. Om alla elever ska ha likvärdiga möjligheter och om elever från ska ha samma möjligheter som eleverna ute i , vilket de inte har , krävs det att vi har en skola som har ett statligt huvudmannaskap. Men det krävs också att vi har en skola där vinstintressen, vinstjakt och ett fritt skolval som enbart är till för att gynna dessa aktörer inte kommer före barnens bästa. I det här fallet är barnens bästa att våra resurser går till det de är avsedda för, det vill säga till lärarna och till eleverna. Men det krävs också att vi gör om skolsystemet så att resurserna fördelas efter behov och inte som det är . Om nu inte har lyssnat på mig skulle jag vilja uppmana honom att lyssna på forskningen. Det skulle ni behöva göra i stället för att lyssna på , för den senaste forskning han lyssnade på finns i princip inte registrerad någonstans. Det är inte så ofta jag lyssnar noggrant när Vänstern debatterar här med tanke på att vi inte ligger så lika till i vår politik. Men ibland lyssnar man med ett halvt öra, och om jag hörde rätt talar Vänstern här via om när Vänstern byggde upp den svenska skolan . Jag vet inte om jag har missat någonting, fru talman, men jag har inget minne av att Vänstern någonsin har suttit i regering. Och Vänstern har det ju bara hetat , så då var det i så fall kommunisterna. Det skulle vara intressant att höra mer om den frågeställningen. I nästa frågeställning är vi faktiskt överens: Både vi och vill förstatliga den svenska skolan. Jag brukar räkna upp ett helt batteri, fru talman, med vilka exakta förslag har för hur man skulle kunna förstatliga. Men jag ska inte prata så länge, utan jag tänkte överlåta tiden till så att han kan förklara för och för Liberalerna - som tycker likadant i frågan - vad det är Vänstern menar med att förstatliga. Och vill jag ha konkreta förslag, fru talman. uttryckte det väldigt bra när han sa att han inte brukar lyssna så bra. Det håller jag verkligen med honom om. Om det är någonting jag håller med om är det verkligen den frågan. När jag sa att vänstern har varit med och byggt upp svensk skola måste jag påpeka det som jag tror att de flesta förstår: Vänstern är inte ett parti, utan vänstern är en rörelse av människor som i grunden är en gräsrotsrörelse. Den har varit med och byggt upp den svenska skolan. Det är inte så svårt att se det. Den samlade vänstern, som jag också räknar socialdemokratin till under den tiden, var med och byggde upp en skola som inte längre var för några få utan som blev för alla. Tillsammans med arbetarrörelsen och en folkbildningsrörelse var man med och byggde upp en skola där synen var allas rätt till kunskap. Det var det jag menade med att vänstern har varit med och byggt upp den svenska skolan. Det är tydligt vad som har hänt ju mer borgerlig svensk politik har blivit och vad som har hänt då borgerligheten har suttit vid statsmakten: Det har blivit ett helt annat skolsystem. Man vet att om man förändrar skolsystemet förändrar man även arbetsmarknaden och den ekonomiska politiken. Man kan öka skillnaderna redan i skolan, och då fortsätter de resten av livet. När det gäller förstatligande har vi ett antal förslag, bland annat att lärarnas huvudman ska vara staten och att kommunerna ska vara de som bestämmer vilka skolor som ska finnas och var de ska finnas. Men vi har också sagt att vi vill tillsätta en bred utredning med alla partier, förutom det icke-demokratiska , som handlar om hur vi ska gå framåt i denna fråga. har blivit en ganska duktig politiker här när det gäller att inte svara på frågor. Men det var i alla fall nästan svar på en fråga, så jag får väl vara glad för det lilla man får här framme. Det finns någonting som skrämde mig lite grann här förut, fru talman. Jag vet inte riktigt - antingen får förklara sig eller så får han förtydliga sig. Vi driver precis som ni en linje om att förstelärarsystemet och lektorsystemet inte har lyckats. Det är baserat på felaktiga grunder, och det finns inga fasta kriterier. Man väger inte in ämneskunskaper, och man tar inte in ledarskap och pedagogik och inte heller de andra kunskaper som vi har tryckt på från . Ett ord som nämnde här var antalet år man har arbetat. Jag ska be att tänka på den lärare han har haft som han tycker fungerade bäst. Det kan vara en kvinna eller en man - vilket som. Men jag tror inte att det är antalet år som gör att tycker att denna lärare var den absolut bästa. Jag tror snarare att det är andra kriterier som vilken ämneskunskap läraren besitter, vilka ledaregenskaper han eller hon besitter och vilken pedagogik han eller hon använder. Det är det som är de viktiga kriterierna. Vi kan inte lägga in ålder och att någon har jobbat . Jag har jobbat tillsammans med lärare som har jobbat , och jag har jobbat med lärare som har jobbat bara . Jag kan säga att det inte var antalet år i skolan som gjorde att de var bra eller dåliga, utan det hade mycket med deras övriga kunskaper att göra. När det gäller den andra saken förstår jag vänsterrörelsen. Jag är själv en Karlebysosse från början. Jag är en folkhemssosse, så jag vet precis vad talar om. Tyvärr har Socialdemokraterna svikit denna linje, och därför valde jag att byta parti. vet jag att debatten säkert kommer att sluta med att kommer att skälla på mig för någonting som jag har sagt eller inte sagt. Jag vet att du inte heller kommer att ta mig i hand. Det är lika kul varje gång att du pratar om alla människors lika rätt och värde och alltihop och sedan vägrar att ta en person i hand. Men jag kommer att sträcka ut handen igen, så får vi se vad som händer. Jag vill bara betona att jag inte blev invald i riksdag för att skaka hand med rasister, utan jag blev det för att föra politik. När jag talade om vad som ska krävas för att en lärare ska få en viss lön är det inget som vi går in i detalj på från sida. Vi säger inte att lönen ska vara si eller så. Vi har någonting som kallas för den svenska modellen här i , och jag värnar om den svenska modellen. Däremot finns det inom den svenska modellen vissa kriterier. Ett av dem brukar vara hur länge man har arbetat på en arbetsplats då det brukar finnas ett slags lönetrappa. Jag nämnde också, vilket mycket riktigt inte lyssnade på, att det också krävs meriter i form av olika utbildningsnivåer och pedagogiska färdigheter etcetera. Det är svaret på den frågan. När det gäller värderingar och det som raljerar över skulle jag säga att det är högst aktuellt i en värld där vi ser alltmer av fake news, som bland annat ditt parti till stor del står för, där extrema krafter tyvärr ökar från land till land och där personer som kan vinna val. Då vet vi att om det är någonting som vi ska arbeta med inom skolan är det värderingarna. Det handlar om att alla människor, alla våra barn, lär sig om grundläggande demokratiska rättigheter och demokratiska värderingar. För mig är det ingenting att raljera över, och jag är högst seriös när jag talar om de frågorna. Om också är det: Bevisa ytterligare vad är för parti! Jag yrkar bifall till reservation 8 i UbU18. Den handlar om att behöver ett statligt huvudmannaskap för skolan för att vi ska få likvärdighet och lika chanser för alla. Jag yrkar också bifall till reservation 45 i UbU19. Den handlar om att de som kommer nya till måste få en bättre möjlighet att lyckas i skolan. Jag yrkar slutligen också bifall till reservation 25 i UbU20. Den handlar om att vi behöver bättre sex- och samlevnadsundervisning i svensk skola. Det var soligt och varmt i . Jag råkade gå förbi en lekplats och hörde då ett bråk mellan ett barn och hennes pappa. Tjejen ville ha glass därför att alla andra på lekplatsen åt glass, men pappan sa: Vi har inte pengar till det. Barnet blev ledset och hade säkert varit med om den situationen förut. När jag lyssnade på detta kom jag ihåg att jag själv har varit i den situationen. Om man säger att det inte finns fattigdom i och att relativ fattigdom inte är ett begrepp vi borde använda har man aldrig stått i lekparken och sett hur alla barn äter glass utom ens eget för att man inte har råd att betala. Att vara fattig är svårt. Att känna att man inte kan göra något åt sin fattigdom och att man inte kan ta sig ur fattigdomen är ännu svårare. Men värst av allt är att vara övertygad om att ens eget barn ska ärva den fattigdomen och att det förmodligen blir ännu värre för barnet. Det är en känsla som är deprimerande för den enskilde, men det är också deprimerande för samhället om fler människor känner att nästa generation får det sämre än vad de själva hade det. Därför är det en av huvuduppgifterna för svenska skolpolitiker att se till att det inte blir så och att se till att det sociala arvet inte går vidare från föräldrar till barn: att föräldrarnas bakgrund och barnets bakgrund inte avgör barnets framtid. Men för att människor ska få framtidshopp räcker det inte att politiker pratar om det. Framtidshopp skapas inte i makro, inte i debatter, utan det skapas i mikro genom att enskilda människor känner att de kan göra något åt sin situation. Det behöver människor känna i sitt eget liv. Man måste känna att det finns en trygghet i tanken att ens egna barn faktiskt kan få det bättre trots att man själv har det kärvt. Det är därför, fru talman, som jag och Liberalerna gång på gång lägger fram förslag i den här kammaren om att förbättra svensk skola och ha ännu tydligare kunskapsfokus. Det är nämligen så man bryter socialt arv. Det är så man ser till att detta faktum, att barn i allt större utsträckning tyvärr ärver sina föräldrars möjligheter, inte cementeras. För att göra någonting åt det måste man börja väldigt . Det är därför förskolan är central: att ha bra kvalitet på den, att ha pedagogisk inriktning på förskolan och att se till att många vill bli förskollärare. Det är därför det är viktigt med en tioårig grundskola - att se till man börjar tidigt och att vi därför gör om förskoleklassen till en första del i lågstadiet. Det är också viktigt att man har tydliga utvärderingar och försöker upptäcka dem som behöver lite extra stöd och dessutom ser till att det verkligen blir extra stöd och inte bara konstaterar att stödet behövs. Det är därför det behövs utvärderingar, och det är därför det behövs nationella kvalitetsgranskningar och nationella prov i årskurs 3 så att vi pressar ned stödet så att fler får stöd tidigt och lyckas . Allt det där syftar till att man ska lära sig mer och att fler ska lära sig mer. Det är särskilt viktigt med kunskapsfokus tidigt för dem som kommer från hem där det inte finns kunskapsfokus och där föräldrarna inte har erfarenhet av att plugga mycket och inte kan hjälpa sina barn. Ska man minska risken för att föräldrars bakgrund avgör barnens framtid måste man också fundera på kvalitet i resurserna. Det är så lätt att vi i den här kammaren talar om kvantitet. Det lovas miljoner, det lovas miljarder och det lovas ibland tiotals miljarder till saker och ting, men det handlar också om att det ska vara kvalitet i resurserna. Det är ett stort problem i , fru talman - och där skiljer vi oss från de flesta andra länder - att det är svårt att rekrytera de mest erfarna och skickliga lärarna till de skolor där de behövs allra mest. Där de största utmaningarna finns behövs också de mest erfarna lärarna och de mest erfarna och skickliga skolledarna. För att bryta socialt arv måste man också bryta mot den konstruktivistiska kunskapssyn som alltmer breder ut sig och som sticker in här och var: tanken att barnen så långt möjligt ska lära sig själva och sträva efter att söka sin egen kunskap och forska där de är. När det sägs att man ska söka där man själv är och gräva där man står är det klart att det sociala arvet kommer att spela en stor roll. Därför är det viktigt att bryta mot detta och ha tydliga läroplaner och kunskapskrav som fokuserar på faktakunskap, kunskap och förmågan att lyssna på det som läraren berättar. Vi ser att rätt många skolor har bristande läromedel. Det i kombination med den kunskapssyn som finns på en del ställen gör att föräldrarnas bakgrund spelar ännu större roll. Det är svårt att hjälpa sina barn i hemmet om man inte själv förstår frågan som ställs. Det kanske allra mest strategiska är att se till att fler människor vill bli lärare, att fler söker till lärarutbildningen, att lärarutbildningen är riktigt bra och att vi har mer kontinuerlig fortbildning för lärare, för deras yrke är att lära ut till andra människor, och då måste de också själva få chansen att lära in. Man kan också göra det svårare att komma in på lärarutbildningen - det ska vara konkurrens om platserna - och se till att vi har en legitimation som fungerar och att den som är kunnig i ett ämne också är den som bedömer kunskapen som eleven har. Därtill kan man se till att lönen är attraktiv men också att fortbildnings- och karriärvägarna är sådana att detta är ett yrke som man verkligen vill vara kvar i och kanske till och med att de som inte har gått lärarutbildningen vill snabbomskola sig till att bli lärare för att de vill bidra till någonting riktigt, riktigt bra i det svenska samhället. Jag tror att en annan strategisk fråga är att få bättre studiero och ordning och reda i svenska klassrum. Det har nämligen effekter på flera olika håll om vi lyckas med det, och har vi rätt utbredda problem, inte minst jämfört med andra länder. Det är klart att det är svårt att lära sig saker om det är bristande studiero i ett klassrum. Det är svårt att rekrytera lärare till en arbetsmiljö där de inte känner sig trygga och där de inte själva får utföra det jobb som de vill utföra. Det är klart att det är svårt, särskilt för dem som behöver skolan mest, att lära sig någonting när det är stökigt. Och mobbning, sexuella trakasserier och annat sådant som vi inte vill ha i skolan har större chans att få spridning när man inte har ordning och reda i klassrummet och det inte finns ordningsregler som kan följas. På tal om skolans status, fru talman, är det att börja förbereda ett förstatligande av skolan. Det är viktigt av flera skäl. Dels är det en tydlig markering att detta är en central uppgift i det svenska samhället. Det är infrastrukturen för att vi ska lyckas konkurrera i den globala konkurrensen. Men det är också ett sätt att förbättra likvärdigheten i hela landet och se till att det blir större likvärdighet i varje skola och varje klassrum, och det är ett sätt att få ordning och reda på styrningen av skolan och få rätt fokus i varje skola. Det behövs mer kunskap. Jag tycker ibland om att ta lite breda perspektiv. Om man ser på utvecklingen de senaste seklerna, låt oss säga från renässansen och framåt, är det i huvudsak två stora saker som har hänt som har gjort att villkoren för att vara människa är väldigt förändrade. Det är så lätt att tänka på den tekniska utvecklingen, den ekonomiska utvecklingen och den medicinska utvecklingen, men de två stora sakerna är att traditioner blir allt mindre viktiga och att religioner blir allt mindre viktiga. Vi har gått från att ha yttre regler som berättar hur det ska vara, hur man ska agera och vad man ska välja till att den enskilda individen måste göra många fler val själv. Det tycker jag som liberal är fantastiskt bra. Men för att man ska kunna göra de valen och inte fastna i vad andra tycker och tänker måste man ha mycket kunskap och mycket bildning. Därför är skolan otroligt viktig för liberaler, fru talman. Jag yrkar bifall till de reservationer som jag nämnde tidigare. I övrigt står jag naturligtvis bakom det som Liberalerna och Alliansen har lagt fram reservationer om. Jag håller med om mycket av det som sa i talarstolen. Det gäller egentligen även det sa tidigare. Det märks att det börjar närma sig val. Så till min fråga. parti hade utbildningsministerposten i det här landet . Själva budgeten för skolan hade de makt eftersom de valde att göra gemensam sak med och rösta ned regeringens och budget. ökade antalet barn som lever i relativ fattigdom i mer än i de flesta länderna i . ökade klassklyftorna generellt i mer än i något annat OECD-land. sjönk skolresultaten som friskolereformen, eller om man ska kalla det friskoleexperimentet, i princip exploderade och blev till något som inget annat land i världen har skådat tidigare. vill att vi ska ha en skola som kompenserar, så att barn inte ska hamna i relativ fattigdom. Han vill att alla barn ska ha rätt till kunskap och att alla barn, oavsett funktionsnedsättning, bakgrund eller föräldrar, ska gå i den skolan. Varför valde ditt parti att fokusera på skattesänkningar i stället för satsningar på skolan, ? Varför valde ditt parti att minska resurserna till den svenska skolan och därmed också till lärartätheten i den svenska skolan, till elevhälsan i den svenska skolan och till studie- och yrkesvägledningen i den svenska skolan? Det gjordes under ditt partis tid vid makten, under tid som utbildningsminister. Du blir svaret skyldig. Om jag blir svaret skyldig får lyssnarna avgöra, inte den som ställer frågan. Jag skulle vilja att i sin nästa replik berättar exakt hur lärartätheten förändrades som vi hade makten. Berätta gärna det, ! Fortsätt sedan med de här tre åren när ni har påverkat makten! Berätta hur lärartätheten ser ut! Då kommer nämligen du och de som lyssnar att se att lärartätheten har varit i stort sett oförändrad det . Vi använde till en otroligt omfattande reformagenda. Vi i Alliansen hade förberett oss väl och hade skrivit ihop oss om skolpolitiken. Och redan från dag ett började vi leverera. Vi ändrade en hel skollag, vi genomförde ökade kunskapskrav, vi genomförde höjda lärarlöner och vi såg till att lärarna fick fortbildning, vilket de inte hade fått tidigare. På område efter område genomförde vi kunskapsreformer för att stärka svensk skola, för att stärka de enskilda eleverna och framför allt för att stärka möjligheterna och chanserna för dem som kommer från hem där man inte har en tradition av att plugga. Om frågan om det sociala arvet ska lösas, om föräldrarnas bakgrund inte ska spela så stor roll, tror jag nämligen att man måste ha koll på kunskap och koll på ordning och reda och satsa på kunskap så tidigt som det bara är möjligt. Det var exakt det vi gjorde med våra reformer. Och exakt de reformerna som vi genomförde tillsammans med skickliga lärare och elever, som ställde upp och gjorde så mycket de kunde, har lett till att sedan successivt har fått bättre resultat i internationella undersökningar. Det där är jag stolt över. Om man ska bryta sociala orättvisor på lång sikt kan man inte göra något viktigare än att se till att fler lär sig mer, och gärna så tidigt som det bara är möjligt. Jag vill tacka . Det är jättebra att han i sitt retoriska spel här säger att han vill att det ska finnas social rättvisa, det vill säga socialism. Men det som jag talar om är då den svenska skolans resultat sjönk i samtliga mätningar i princip. Det gäller såväl klyftorna som kunskapsklyftorna inom den svenska skolan. Det var under ditt partis tid i regeringen, . Det kan du inte komma ifrån. När skatten sänks med behöver man inte vara raketforskare för att förstå att det måste tas någonstans ifrån. Det togs någonstans ifrån. Och under såg vi resultatet av det. Jag säger inte att allting har blivit perfekt sedan den här regeringen kom till makten. Faktum är att fortfarande driver på för att få igenom olika reformer. Men jag har fortfarande inte fått svar på varför parti prioriterade att inte lyssna på professionen, inte lyssna på forskningen och varför de dessutom på ett mycket medvetet sätt satsade på att öka klyftorna. Det vi såg är som sagt något som aldrig har skådat förut. Det var ett experiment med svensk skola som fick fruktansvärda konsekvenser enligt all vettig forskning som inte är , vilket brukar hänvisa till. Alla lärare, rektorer och andra skolledare ska dock ha all kredd för att de ändå såg till att göra det bästa av situationen. Det ska inte du ta åt dig äran för, . Det var hårt arbetande människor på alla skolor runt om i hela landet som gjorde det här tillsammans med sina skolledare. Det var inte eller Liberalerna. Jag vill säga två saker. För det första är social rättvisa inte samma sak som socialism. Social rättvisa skapas med en kunskapsskola och inget annat. För det andra har vi aldrig haft så många, 17 ½ procent, som lämnar utan att ha möjlighet att ta sig vidare till gymnasiet. Tydligare bevis än så kan man inte få för att den här regeringen förstör svensk skola. När vi satt vid makten förstärktes kunskaperna. Till följd av det fick vi också bättre resultat i . Om man ska ta sådana tydliga och enkla poänger som försöker göra måste man ändå förstå att det inte är ett särskilt bra betyg för en regering när fler än någonsin inte klarar . Jag förstår att det påhoppet leder till att man blir lite röd i ansiktet. Jag kanske ska försöka fånga upp det som sas i en tidigare replik här. Jag tror att precis bevisade att han inte är någon raketforskare.