bet · H501MJU15 · 2018-04-19 00:00:00 — Ministern framhöll sitt förtroende för att de ansvariga myndigheterna tillämpar gällande regelverk samt följer upp eventuella klagomål. Som svar på fråga 2016/17:1482 Nya miljözoner och dess konsekvenser för veteranbilar i tätorter anförde statsrådet följande: har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att säkerställa att veteranbilscruisingen i våra städer kan fortsätta även om Transportstyrelsens förslag om nya miljözoner blir verklighet. Transport-styrelsen har på regeringens uppdrag lämnat förslag på hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas för att bättre bidra till att miljökvalitetsmålen och målen för transportpolitiken uppnås. Transport-styrelsen föreslår bland annat att dagens bestämmelser om miljözoner kompletteras med två nya miljözoner, klass 2 och klass 3. Veteranfordon föreslås få undantag från miljözonsbestämmelserna i klass 2 men inte i klass 3 för tysta och emissionsfria fordon. Det är kommunerna som föreslås få föreskriva och pröva undantag. Transportstyrelsens förslag har remitterats och bereds i . Vad beträffar pant på engångsgrillar finns det enligt uppgift från Regerings-kansliet inga initiativ om sådana åtgärder från centralt håll. Engångsgrill ska sorteras som metallskrot, och ska lämnas till återvinningscentralen. Kartong och plast som inneslutit grillen sorteras som förpackningar. Aluminium kan återvinnas i stort sett hur som helst, och vid användning av återvunnen aluminium sparas energi jämfört med om man skulle använda ny råvara. Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning samt regler för materialåtervinning I likhet med regeringen anser utskottet att det är angeläget att avfall i så hög grad som möjligt ska utnyttjas som en resurs och materialåtervinnas där så är lämpligt. Dessutom är det angeläget att återvinningssystemen är lättillgängliga och enkla att förstå både för producenter och för konsumenter. Utskottet välkomnar därför att regeringen aviserat konkreta förslag för att på olika sätt främja materialåtervinning. Utskottet noterar särskilt de författningsförslag om fastighetsnära insamling av förpackningsavfall och returpapper som remissbehandlas samt de ökade medel som regeringen riktar till bättre avfallsstatistik. Med hänvisning till det arbete som redan pågår anser utskottet att motionerna 2017/18:2820 (L) yrkande 20, 2017/18:3888 (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3686 (C) yrkande 44 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd. Mål för insamling och återvinning av textilier Det är angeläget att konsumtionen av textilier blir mer miljömässigt hållbar. Utskottet välkomnar därför regeringens ambition att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier. I fråga om insamling och återvinning av textilier anser utskottet liksom regeringen att detta behöver förbättras. Utskottet noterar att haft i uppdrag att utreda hur ansvarsfrågan för textilier kan lösas och att verkets rapport nu bereds inom . Utskottet noterar också att fått ökade medel bl.a. för att öka konsumenternas kunskap om hur textilier kan användas mer hållbart. I avvaktan på resultatet av de åtgärder som redan vidtagits anser utskottet att motionerna 2017/18:3686 (C) yrkande 41 och 2017/18:3888 (SD) yrkande 5 kan lämnas utan vidare åtgärd. Återanvändning och återvinning av elbilsbatterier och fordon m.m. Utskottet anser givetvis att framställningen av elbilsbatterier bör vara så miljömässigt hållbar som det är möjligt. I detta sammanhang noterar utskottet, dels att det sker en stark teknikutveckling på området, både internationellt och inom , dels att det pågår förhandlingar om en revidering av direktivet om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer bl.a. i syfte att stödja system för just återvinning. I avvaktan på den utveckling som sker såväl inom lagstiftningen som inom branschen anser utskottet att motion 2017/18:2335 (V) yrkande 5 bör lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om återbruk och återvinning av uttjänta fordon påminner utskottet om att regeringen vidtagit ett antal åtgärder som redovisas ovan. Mot denna bakgrund lämnas motionerna 2017/18:2220 (S), 2017/18:1845 (S), 2017/18:246 (C) och 2017/18:3023 (MP) utan vidare åtgärd. Även det förslag om pant på engångsgrillar som väckts i motion 2017/18:41 (KD) lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till det utredningsarbete som pågår. Minskad förbrukning och spridning av plast Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att minska förbrukning och spridning av plaster, om fossilbaserade plaster och om förbud mot plastbärkassar. Jämför reservation 15 (SD), 16 (C), 17 (V) och 18 (L). Minskad förbrukning och spridning av plaster Enligt kommittémotion 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 13 bör regeringen återkomma med förslag på en plaststrategi med åtgärder för att minska de negativa miljöeffekterna från plast. arbetar med en strategi för en giftfri miljö samt för att utforma en specifik plaststrategi. Motionärerna anser att bör utforma även en nationell plaststrategi som kan ta sin utgångspunkt i arbete. har lagt en god grund för att samlat åtgärda de komplexa problem som orsakas av vår höga plastanvändning. Enligt kommittémotion 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 7 bör åtgärder vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter, förutsatt att de inte ersätts med andra material med högre miljöbelastning. Plaster med särskilt hög miljöbelastning bör ersättas med andra material, t.ex. mer miljövänliga plaster. Här bör hänsyn tas till såväl toxicitet och användningsområden som nedbrytningsegenskaper. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 27.2 i denna del förordas behovet av att minska spridning av plast från konstgräsplaner. Motionärerna vill att konkreta åtgärder vidtas på nivå för att begränsa spridningen av plast från konstgräsplaner. Utfasning av fossilbaserade plaster I kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 6 föreslås att fossilbaserade plaster fasas ut till förmån för förnybara. Enligt motion 2017/18:1664 av (MP) yrkande 1 bör regeringen bör återkomma med förslag till skärpt lagstiftning för att begränsa förekomsten av miljöskadliga plaster. Enligt motionären är det självklart att plaster enbart ska tillåtas vara baserade på förnybara råvaror, och att direkt hälsoskadliga plaster måste förbjudas. Vidare är det enligt motionären angeläget att premiera plaster som snabbt bryts ned, för att plastskräp inte ska ackumuleras i naturen. I motion 2017/18:1205 av (C) föreslås att regeringen bör verka för att förbjuda plastpåsar i . Även i motion 2017/18:712 av (S) förordas ytterligare minskning av användningen av plastpåsar. Ett antal europeiska länder har redan infört olika typer av förbud mot plastkassar inom handeln. Det finns enligt motionären inget skäl att dessa länder ska gå längre än i kampen mot plastpåsar. behandling och kompletterande uppgifter Minskad förbrukning och spridning av plaster Arbetet för att minska förbrukningen av plast och för att förhindra spridningen av plaster i naturen har behandlats av utskottet vid upprepade tillfällen. I betänkande 2016/17:MJU15 Avfall och kretslopp anförde utskottet bl.a. följande: I likhet med regeringen anser utskottet att frågan om minskad förbrukning och nedskräpning av plast är viktig. Som redovisats ovan pågår arbete på området såväl nationellt som internationellt. [...] Utskottet delar även regeringens målsättning att ska vara ett föregångsland i fråga om att utveckla och genomföra åtgärder som minskar spridningen av mikroplaster till miljön. presenterade regeringen ett plastpaket med insatser om till 2020. Satsningen syftar till att minska spridning av mikroplaster och andra plastprodukter samt till att minska nedskräpningen av plastprodukter. Satsningen inkluderar även strandstädning. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig (dir. 2017:60). Syftet med utredningen är att på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och material-återvinning. Därtill syftar utredningen till att identifiera de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplaster som hamnar i hav och sjöar. Bland annat frågan om nedbrytbarheten av plast i miljön delredovisades . Utredaren konstaterar i sin delredovisning att de plaster som omnämns som nedbrytbara inte är det i naturlig miljö utan kräver specifika förhållanden för att brytas ned, främst industriell kompostering. De orsakar därmed samma skador på marin miljö som konventionell plast. Utredaren konstaterar också att olika begrepp som används i marknadsföringen av plast riskerar att felaktigt leda till att konsumenter tror att plasten är nedbrytbar i miljön. Det handlar främst om begreppen bioplast och bionedbrytbar. Detta befaras kunna leda till ökad oaktsamhet och ökad nedskräpning. Utredaren redovisar därtill en lista på vanligt förekommande plastskräpföremål som dessutom utgör risk för skador på det djurlivet. Exempel på sådana skräpföremål är cigarettfimpar, engångsförpackningar, ballonger, sugrör, förlorade fiskeredskap och plastskräp från industriell verksamhet. Utredningen ska slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att mikroplaster har växt fram som ett nytt globalt miljöproblem. De diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten till sjöar och hav från gator och vägar, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver minskas väsentligt och kostnadseffektivt. Regeringen tillför därför medel för att främja utvecklingen av ny reningsteknik och hållbara plaster samt för att stärka myndigheternas arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. redovisade Kemikalieinspektionen sin utredning av nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av mikroplaster i kosmetiska produkter som innehåller plastpartiklar där syftet med tillsatsen är en annan än att uppnå en exfolierande och rengörande effekt. Det handlar t.ex. om tandkräm, kroppsskrubb och duschtvål. beslutade regeringen om att förbjuda mikroplaster som tillsätts i kosmetiska produkter som sköljs av, t.ex. tandkräm, kroppsskrubb, ansiktspeeling, duschtvål, schampo och balsam med tillsatta mikoplaster. Förbudet träder i kraft . I samband med att regeringen beslutade om förbudet fick Kemikalie-inspektionen i uppdrag att utreda om det behövs förbud mot mikroplaster i fler kosmetiska produkter. Myndigheten bedömer att det bästa vore att införa gemensamma regler på EU-nivå, där den presenterade plaststrategin ger förhoppningar om fler konkreta åtgärder och begränsningar på EU-nivå. Myndigheten påpekar bl.a. att kommissionen har gett den europeiska kemikaliemyndigheten i uppdrag att utreda sådana begränsningar, och att arbetet med att ta fram ett underlag för att begränsa mikroplaster genom kemikalielagstiftningen Reach inleddes . Kemikalieinspektionen lämnar också ett förslag till en bredare nationell reglering som skulle omfatta mikroplast i alla kosmetiska produkter, oavsett vilken funktion de är avsedda att ha. Myndigheten uppskattar att 0,2 till mikroplast släpps ut i vattenmiljön från kosmetiska produkter som säljs i och som inte omfattas av det redan beslutade förbudet. Det handlar t.ex. om vissa hudkrämer, solkrämer och smink. Beredning av redovisningen pågår inom . Till följd av de förslag som riktade till regeringen i den rapport som verket redovisade (dnr M2017/01473/Ke) har regeringen gett ytterligare tre myndigheter i uppdrag att stärka sitt arbete kring mikroplaster: – () fick i uppdrag att ta fram ytterligare kunskap om mikroplastutsläpp från transportsystemet. VTI ska också identifiera och utvärdera potentiellt effektiva styrmedel och åtgärder med syfte att begränsa utsläppen. Uppdraget ska slutredovisas . – fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att fortsätta arbetet med att identifiera och åtgärda viktigare källor till utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön i , med utgångspunkt i tidigare uppdrag. Verket ska bl.a. undersöka om det bör tas fram särskilda regler som styr hur konstgräsplaner ska anläggas och skötas för att minska utsläppen av mikroplaster. Uppdraget ska redovisas . – fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att sammanställa kunskap om hälsorisker med plastpartiklar i dricksvatten. Dessutom ska de kartlägga om sådana föroreningar är vanliga i och vid behov lämna förslag på åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Regeringen vidtar även internationella åtgärder. Under anslöt sig till . Kampanjen är ett globalt initiativ för att minska marin nedskräpning. Vid konferensen lyfte regeringen särskilt fram vikten av att stärka arbetet med att minska utsläpp och avfall till haven. I samband med konferensen beslutade regeringen att även ge i särskilt stöd till FN:s miljöprogram för deras arbete mot plast i haven. I fråga om åtgärder på europeisk nivå lade kommissionen fram ett meddelande om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28. Meddelandet om strategin behandlades vid rådsmötet . I den svenska ståndpunkten, så som överenskommits med miljö- och jordbruksutskottet under överläggning , framhölls bl.a. att en hållbar hantering av plast bör ses ur ett livscykelperspektiv och att både åtgärder och innovation behövs i livscykelns alla led. Siktet bör vara inställt på att den plast som produceras också ska kunna återvinnas samt att den plast som används alltid återförs och inte hamnar i miljön. Detta får dock inte leda till att särskilt farliga ämnen återcirkuleras. Mängden plastavfall behöver minska. Utfasning av fossilbaserade plaster Enligt uppgift från Miljö- och är bytet från fossil till biobaserad plast ett sätt att bidra till minskad klimatpåverkan. Vad gäller andra miljöproblem förknippade med plaster löser man emellertid inte dessa endast genom råvarubyte. Biobaserad plast ger upphov till samma problematik med nedbrytbarhet som fossil plast även om den producerats av majs, stärkelse eller annan biomassa. Nedbrytbar plast eller bionedbrytbar plast är plast som fragmenteras till mikroplaster eller bryts ned under särskilda omständigheter. Det kan vara så att nedbrytbar plast inte alltid är nedbrytbar i naturlig miljö. Denna typ av problematik omfattas av den utredning som regeringen tillsatte med syftet att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig (dir. 2017:60). Utredningen ska på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning samt se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast. – identifiera vilka miljökonsekvenser olika nedbrytningstider av plast kan ge – se över förutsättningarna för att övergå till biobaserad råvara för att tillverka plast, samt kartlägga vilka för- och nackdelar biobaserad plast har utifrån energi- och miljöaspekter, inklusive i avfallshantering och materialåtervinning – kartlägga om det finns plaster som är fullständigt nedbrytbara till s.k. monomerer i naturlig miljö, inklusive i den miljön – kartlägga i vilken utsträckning biobaserade plaster med låg nedbrytbarhet i naturlig miljö bidrar till miljöproblem genom att de är vanligt förekommande i nedskräpningen – identifiera de plastprodukter, inklusive förpackningar, som ofta förekommer i nedskräpningen. Utredningen ska slutredovisas . En stor del av det som direkt eller indirekt rör biobaserad och nedbrytbar plast delredovisades . Utredaren konstaterar i sin delredovisning att de plaster som omnämns som nedbrytbara inte är det i naturlig miljö utan kräver specifika förhållanden för att brytas ned, främst industriell kompostering. De orsakar därmed samma skador på marin miljö som konventionell plast. Utredaren konstaterar också att olika begrepp som används i marknadsföringen av plast riskerar att felaktigt leda till att konsumenter tror att plasten är nedbrytbar i miljön. Det handlar främst om begreppen bioplast och bionedbrytbar. Detta befaras kunna leda till ökad oaktsamhet och ökad nedskräpning. Utredaren redovisar därtill en lista på vanligt förekommande plastskräpföremål som dessutom utgör risk för skador på det djurlivet. Exempel på sådana skräpföremål är cigarett-fimpar, engångsförpackningar, ballonger, sugrör, förlorade fiskeredskap och plastskräp från industriell verksamhet. lade kommissionen fram en plaststrategi i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28. Meddelandet om strategin behandlades vid rådsmötet . I den svenska ståndpunkten, så som överens-kommits med miljö- och jordbruksutskottet vid överläggningen , framhölls bl.a. att är positivt till åtgärder på EU-nivå som leder till ökad andel biobaserad råvara vid plastproduktion för att minska plast-produktionens beroende av fossil råvara. Enligt och rådets direktiv (EU) 2015/720 av om ändring av direktiv /62/EG ska förbrukning av tunna plastbärkassar minska. Minskad förbrukning av plastbärkassar ska leda till en bättre miljö och effektivare resursanvändning. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att ett flertal åtgärder har vidtagits för att minska användningen av plastbärkassar. Regeringen gav i uppdrag att utreda och utveckla ett förslag till genomförande av ovannämnda direktiv när det gäller att minska förbrukningen av plastbärkassar. Åtgärderna skulle utformas på ett kostnadseffektivt sätt för att uppnå direktivets syfte. skulle dock inte föreslå en skatt. beslutade regeringen om förordningen (2016:1041) om plastbärkassar mot bakgrund av de bestämmelser som införts i EU:s förpackningsdirektiv /62/EG. Syftet med lagstiftningen är att minska förbrukningen av plastbärkassar och därmed minska nedskräpningen orsakad av dessa samt att främja ett mer effektivt resursutnyttjande. Målen med förordningen är att minska förbrukningen av plastbärkassar generellt och att tunna plastbärkassar inte överskrider – 90 påsar per person och år – 40 påsar per person och år . I förordningen finns följande två ansvarsområden: – Enligt 6 § ska den som i en yrkesmässig verksamhet tillhandahåller plastbärkassar till konsumenter informera om dels plastbärkassars miljöpåverkan och fördelarna med en minskad förbrukning av plastbärkassar, dels åtgärder som kan vidtas för att minska förbrukningen. Bestämmelsen tillämpas på kassar som tillhandahålls efter . Informationsskyldigheten gäller inte bärkassar som tillhandahålls på distans. – Enligt 7 § ska den som yrkesmässigt tillverkar plastbärkassar eller för in plastbärkassar till lämna uppgift till om hur många tunna och hur många tjocka plastbärkassar som tillverkades eller fördes in och var avsedda för den svenska marknaden under det närmast föregående kalenderåret. Vidare enligt 9 § ska med utgångspunkt i de uppgifter som lämnas enligt 7 § bevaka att förbrukningen av plastbärkassar minskar och att förbrukningen av tunna plastbärkassar inte överskrider 90 kassar per person och år och 40 kassar per person och år . Om bedömer att förbrukningen av plastbärkassar inte minskar eller att förbrukningen av tunna plastbärkassar kommer att överskrida de nivåer som anges i första stycket, ska föreslå ändamålsenliga åtgärder till regeringen. beslutade regeringen om ändring i miljötillsynsförordningen så att får tillsyn över att skyldigheten att lämna uppgifter om plastbärkassar i förordningen (2016:1041) om plastbärkassar följs. tillsatte regeringen en särskild utredare med syftet att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig (dir. 2017:60). Utredaren ska bl.a. identifiera de plastprodukter, inklusive förpackningar, som ofta förekommer i nedskräpningen. Utredningen ska slutredovisas . Minskad förbrukning och spridning av plaster Det krävs kraftfulla insatser för att komma till rätta med de problem som orsakas av förbrukningen och spridningen av plaster. Därför ser utskottet mycket positivt både på att regeringen nu går framåt med ett samlat åtgärdspaket för plast och på att ett antal myndigheter fått i uppdrag att undersöka olika plastrelaterade problem. Dessutom har regeringen tillsatt en särskild utredare för att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig. Med hänvisning till det arbete som regeringen initierat bedömer utskottet att de satsningar som efterlyses i motionerna 2017/18:2334 (V) yrkande 13, 2017/18:3903 (SD) yrkande 7 och 2017/18:2820 (L) yrkande 27.2 i denna del i betydande utsträckning redan påbörjats. Motionsyrkandena kan därför lämnas utan vidare åtgärd. Utfasning av fossilbaserade plaster Utskottet konstaterar att bytet från fossilbaserade till biobaserade plaster är ett sätt att minska vår plastförbruknings miljöpåverkan. Av denna anledning har utskottet uppmanat regeringen att främja biobaserade plaster inom ramen för kommissionens plaststrategi. Utskottet konstaterar att biobaserade plaster ger upphov till samma problematik med nedbrytbarhet som fossilbaserade plaster gör. I delredovisningen av den pågående utredningen om plasters miljöeffekter framgår bl.a. att olika begrepp såsom bioplast och bionedbrytbar som används i marknadsföringen av plast riskerar att felaktigt leda till att konsumenter tror att plasten är nedbrytbar i miljön. Utskottet konstaterar därmed att bytet till biobaserade plaster är en komplex fråga. I avvaktan på resultatet av det utrednings- och utvärderingsarbete som pågår anser utskottet att motionerna 2017/18:3772 (C) yrkande 6 och 2017/18:1664 (MP) yrkande 1 bör lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om ett förbud mot plastbärkassar påminner utskottet om att det så sent som infördes nya bestämmelser för att minska förbrukningen av plastbärkassar och därmed minska nedskräpningen som orsakas av dessa samt att främja ett mer effektivt resursutnyttjande. har i uppgift att bevaka att de nya bestämmelserna får avsedd effekt. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att motionerna 2017/18:1205 (C) och 2017/18:712 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nedskräpning av bl.a. tobaksprodukter, om kommunernas möjlighet att utfärda ordnings-bot samt om saneringen av statens förorenade områden. Jämför reservation 19 (M, C, L, KD). Nedskräpning av tobaksprodukter m.m. Flera motionsyrkanden handlar om nedskräpning av småskräp såsom cigarettfimpar och snus. Enligt motion 2017/18:2847 av och (båda C) yrkande 2 bör nedskräpning med småskräp kunna bötfällas. Motionärerna vill att lagstiftningen förtydligas så att all nedskräpning beivras. Vidare i kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 31 föreslås att lagstiftningen om nedskräpning skärps så att även tobaksprodukter omfattas av nedskräpningsböterna. Motionärerna påpekar att nedskräpning av tobaksprodukter gör det mindre trivsamt att vistas i naturen, och dessutom innebär den efterföljande saneringen höga kostnader för kommunerna. Även i motion 2017/18:405 av (L) föreslås en översyn av lagstiftningen för att tydliggöra att också cigarettfimpar omfattas av boten för nedskräpning. Enligt motionären kan cigarettfimpar inte anses vara obetydlig nedskräpning som bedöms som en ringa förseelse. Förutom att fimpar förfular vår miljö innehåller de giftiga ämnen som nickel, kadmium och plast som gör att de bryts ned långsamt. Likaså enligt motion 2017/18:579 av (S) yrkande 1 ska cigarettfimpar räknas in i den typ av nedskräpning som kan leda till bötfällning. Ett liknande yrkande framförs i motion 2017/18:536 av (-). Enligt motionären finns det anledning att se över gällande lagstiftning så att det blir möjligt att utfärda ordningsbot även för nedskräpning i form av cigarettfimpar och tuggummi. Enligt motion 2017/18:2847 av och (båda C) yrkande 1 föreslås att möjligheten att ge kommunerna möjlighet att bötfälla för nedskräpning utreds. Enligt motionärerna skulle det ge kommunerna nya möjligheter att kombinera och prioritera mellan informerande, förebyggande och åtgärdande insatser.