bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om elevers inflytande, begreppet särskola, registerkontroll av personal, skolmåltider och uppflyttning till högre årskurs. Jämför reservation 46 (M), 47 (SD) och 48 (L). I partimotion 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs en ändring i skollagen för att ge lärare ökade befogenheter. Lärare och rektorer känner sig enligt motionärerna pressade av att föräldrar och elever ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Motionärerna vill därför att 4 kap. 9 § skollagen förtydligas så att formuleringen ”barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som anger att inflytandet inte gäller undervisningen. I motion 2017/18:426 av (L) föreslås att begreppet särskola ska bytas ut. Motionären hänvisar bl.a. till att det finns kommuner som medvetet valt att undvika särskolebeteckningen och att begreppet särskola är stigmatiserande. I motion 2017/18:2855 av (C) begärs att registerutdragens giltighet ska säkras. Enligt motionären är det ett problem att den som haft anställning, uppdrag, praktik eller liknande i skolväsendet och erbjuds en förnyad möjlighet att arbeta i samma verksamhet inte behöver visa upp registerutdrag igen. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 38 föreslås att kött från djur som slaktats utan bedövning inte ska få förekomma i svenska skolor. Uppflyttning till högre årskurs I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 32 efterfrågas större möjligheter för lärare att få inflytande över beslut om att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. Motionärerna konstaterar att det är rektorn som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå om en årskurs. Bakgrund och gällande rätt Enligt 4 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 310) anges det att vid varje förskole- och skolenhet ska det bedrivas ett systematiskt arbete med barnens och elevernas inflytande. Skolväsendet ska enligt förarbetena bidra till fostran av demokratiska medborgare och har därmed ett viktigt socialisationsuppdrag. Detta förutsätter att barn redan från förskoleåldern har en viss grad av inflytande genom att kunna påverka sin egen situation och verksamhetens innehåll. Möjligheterna till inflytande för barn och elever kan i vissa avseenden behöva utvecklas och förbättras och hinder för deltagande och inflytande undanröjas. Barn och elever ska ges inflytande över undervisningen, förskole- och skolmiljön och verksamheten i övrigt. Eleverna bör vidare enligt förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 311) ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Skolorna bör därför ha rutiner för hur frågor slussas från t.ex. klassnivå till ett forum för samråd. På individ- och gruppnivå bör barns och elevers inflytande över undervisningen ges en vid tolkning och innefatta alla frågor som rör dem. Det finns enligt förarbetena ingen motsättning mellan barns och elevers rätt till inflytande och att rektorn och förskolechefen har ansvaret för det pedagogiska arbetet eller att lärare och förskollärare har ansvaret för undervisningen. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och genomföra s.k. nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (se bl.a. U2015/03844/S och avsnittet ovan om läraryrket). har inom ramen för uppdraget bl.a. presenterat en genomförandeplan för ett program om kunskaper och värden. Detta program innehåller bl.a. kompetensutveckling för lärare i grund- och gymnasieskola om deltagande och inflytande i undervisningen. Inom ramen för kompetensutvecklingen får lärare på sin egen skola möjlighet att diskutera vad elevinflytande och delaktighet är och kan vara i undervisningen, på vilket sätt det kan öka motivation och lärande hos alla elever och hur det kan gestalta sig i vardagen. ska följa upp genomförandet av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram och lämna en utvärdering . Vidare publicerade 2015 kunskapsöversikten Delaktighet för lärande. Översikten lyfter fram forskning som handlar om vad delaktighet och inflytande innebär och hur man kan arbeta med elevers inflytande över beslutsprocesser och elevaktiv undervisning. Materialet riktar sig i första hand till personal i grund- och gymnasieskolan. har även tagit fram föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud för årskurser 7–9, specialskolans årskurser 7–10 och gymnasieskolan (SKOLFS 2015:7). Av 1 kap. 1 § skollagen framgår att skolväsendet omfattar bl.a. skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Ytterligare bestämmelser finns bl.a. i 11 kap. Grundsärskolan, 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan och 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan. Begreppet särskola är enligt historiskt belagt . Även skollag (1985:1100) återfanns begreppet särskola. Enligt 2 kap. 31 § skollagen ska en person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Utdraget ska vara högst gammalt. Om registerkontroll inte har utförts får personen inte anställas eller ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Utdraget ska i förekommande fall innehålla en anteckning om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott. Det är inte någon förutsättning för anställning att anteckning i registret saknas. Arbetsgivaren avgör själv om en arbetssökande med anteckning i registerutdraget ändå ska anställas (prop. 2009/10:165 s. 280). Lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn trädde i kraft (prop. 2012/13:194, bet. 2013/14: JuU8, rskr. 2013/14:36). Lagen är ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Lagen innebär en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. För att uppfylla direktivet krävs att utdragen i förekommande fall innehåller uppgifter om sexualbrott mot barn och barnpornografibrott. Av propositionens författningskommentar framgår att lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är tillämplig vid rekrytering av personal till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (prop. 2012/13:194 s. 48). En viktig skillnad mellan skollagens bestämmelser om registerkontroll och bestämmelserna i lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn är att det enligt den sistnämnda lagen är frivilligt för arbetsgivaren eller uppdragsgivaren att begära registerutdrag, medan registerkontrollen är obligatorisk enligt skollagen. I lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor som överlämnades till Lagrådet finns ett förslag om att skollagens bestämmelser om registerkontroll för personer som erbjuds arbete eller på annat sätt är verksamma i vissa delar av skolväsendet dels ska ändras så att registerutdrag inte längre ska lämnas utan i stället visas upp, dels ska utvidgas till att omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Av skollagen framgår att eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan har rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. Näringsriktiga skolmåltider ingår i Skolinspektionens tillsyn, och det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten uppfyller skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid. Uppflyttning till högre årskurs I 4 kap. 4–7 §§ skolförordningen (2011:185) regleras frågan om uppflyttning till en högre årskurs. Enligt huvudbestämmelsen ska varje elev vid slutet av läsåret flyttas till närmaste högre årskurs. Rektorn får dock besluta att en elev inte ska flyttas till närmaste högre årskurs, om detta med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Innan rektorn fattar beslut i en sådan fråga ska elevens vårdnadshavare få tillfälle att yttra sig. Rektorn får inte ge i uppdrag åt någon annan att fatta ett sådant beslut. Rektorn får även på begäran av en elevs vårdnadshavare besluta att eleven får gå om en årskurs. Vidare får rektorn besluta att en elev ska flyttas till en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, om eleven har goda förutsättningar att delta i utbildningen i den högre årskursen och elevens vårdnadshavare medger det. En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Utredaren ska bl.a. analysera om beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs ska kunna överklagas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:88). När det gäller yrkandet om att skollagens bestämmelser om barns och elevers inflytande över utbildningen inte ska gälla undervisningen vill utskottet inledningsvis framhålla att skolväsendet vilar på demokratins grund. Förutom att det i undervisningen förmedlas kunskap om grundläggande demokratiska värderingar ska undervisningen också bedrivas i demokratiska arbetsformer. På detta sätt kan elevernas förmåga att utöva inflytande och ta ansvar utvecklas. Enligt utskottets mening är frågan om elevens inflytande över sin utbildning en viktig komponent i elevernas lärande. Utskottet anser i likhet med föregående då motsvarande yrkande avstyrktes (bet. 2016/17:UbU18 s. 47) att rådande bestämmelser om inflytande och samverkan mellan skola och hem är väl avvägda och ser ingen anledning till förändringar av dessa. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:523 (L) yrkande 1. När det gäller yrkandet om att mönstra ut begreppet särskola vill utskottet anföra följande. Olika begrepps betydelse och vilka associationer ett begrepp väcker kan variera . Det är självfallet viktigt att ett så centralt begrepp som särskola väl speglar den tid vi lever i . Begreppet särskola har en lång historisk bakgrund och finns i såväl skollag som den nu gällande skollagen. Utskottet kan för sin del inte se att några bärande skäl framkommit som motiverar att ska vidta några åtgärder med anledning av den aktuella motionen. Utskottet avser dock att följa frågan. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:426 (L). När det gäller yrkandet som berör regelverket för registerkontroll av personal i skolan hänvisar utskottet till att regeringen överlämnat lagrådsremissen Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor till Lagrådet. I remissen finns förslag om att skollagens bestämmelser om registerkontroll för personer som erbjuds arbete eller på annat sätt är verksamma i vissa delar av skolväsendet dels ska ändras så att registerutdrag inte längre ska lämnas utan i stället visas upp, dels ska utvidgas till att omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utskottet vill avvakta det pågående lagstiftningsarbetet och avstyrker därmed motion 2017/18:2855 (C). När det gäller yrkandet om att kött från djur som slaktats utan bedövning inte ska få förekomma i svenska skolor vill utskottet hänvisa till vikten av att följa gällande lagbestämmelser och peka på det ansvar skolhuvudmannen har enligt skollagen att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Enligt utskottet finns det inte något skäl att ytterligare detaljreglera frågan om skolmåltider. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:1062 (SD) yrkande 38. Uppflyttning till högre årskurs När det gäller yrkandet om ökat inflytande för lärare över beslut om att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs anser utskottet att gällande regelverk där rektorn fattar beslutet med möjlighet för vårdnadshavaren att yttra sig (se 4 kap. 4–7 §§ skolförordningen) är väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3567 (M) yrkande 32. Trygghet och studiero i skolan Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän och tillkännager detta för regeringen. Rektorn och lärarna har allmänna befogenheter att vidta omedelbara och tillfälliga åtgärder för en trygg skolmiljö Lärarna och den övriga personalen har ansvar för eleverna i skolan. Om det händer något ska de ingripa för att skapa trygghet och studiero för eleverna eller för att komma till rätta med en elev som stör. Rektorn eller lärarna får då vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som krävs för att tillförsäkra eleverna en trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande (5 kap. 6 § skollagen [2010:800]). Det kan t.ex. handla om tillrättavisningar eller omflyttningar i klassrummet för att sära på elever. Bestämmelsen i skollagen gäller också om en rektor eller en lärare behöver gå emellan två elever som bråkar eller för att stoppa skadegörelse. Åtgärderna får inte inskränka elevens rätt till utbildning, och man får bara göra saker som är rimliga i förhållande till syftet och till omständigheterna i den aktuella situationen, exempelvis elevens ålder och beteende (se juridiska vägledning om trygghet och studiero, reviderad ). Bestämmelserna i skollagen om disciplinära åtgärder gäller både för skolor inom det offentliga skolväsendet och för fristående skolor (med undantag för permanent omplacering vid annan skolenhet, se nedan). De ska inte användas för att straffa eleverna, utan tanken är att de ska leda till ett ändrat beteende så att arbetssituationen blir bättre för eleven och alla andra på skolan (juridiska vägledning om trygghet och studiero, reviderad ). De disciplinära åtgärder som regleras i skollagen är tillfällig omplacering, tillfällig omplacering vid en annan skolenhet, avstängning, omhändertagande av föremål, utvisning, kvarsittning och skriftlig varning. Av 5 kap. 12 § första stycket skollagen följer att i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får rektorn besluta att en elev ska följa undervisningen i en annan undervisningsgrupp än den eleven annars hör till eller undervisas på annan plats inom samma skolenhet om åtgärderna som gjorts efter en sådan utredning som avses i 5 kap. 9 § första stycket inte varit tillräckliga eller om det annars är nödvändigt för att tillförsäkra de andra eleverna trygghet och studiero. Omplacering kan alltså bli aktuellt först när man har gjort en utredning och åtgärderna utifrån den inte har haft någon effekt. Men regeln om rektorns och lärarnas allmänna befogenheter (5 kap. 6 § skollagen) innebär enligt juridiska vägledning att man kan göra en tillfällig omplacering i akuta fall utan utredning. Av 5 kap. 12 § andra och tredje stycket följer att elevens vårdnadshavare ska informeras om rektorns beslut. Endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av 5 kap. 12 § första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Tillfällig omplacering vid en annan skolenhet Av 5 kap. 13 § första stycket följer att om åtgärder enligt 5 kap. 12 § inte är tillräckligt ingripande eller på grund av andra omständigheter inte är möjliga att genomföra, får rektorn besluta att en elev tillfälligt ska följa undervisningen vid en annan skolenhet. I 5 kap. 13 § andra stycket sägs att beslutet om en sådan tillfällig placering fattas gemensamt med rektorn vid den mottagande skolenheten. Elevens vårdnadshavare ska informeras om beslutet innan placeringen genomförs. Av 5 kap. 13 § tredje stycket följer att endast om det finns synnerliga skäl får en åtgärd som rektorn vidtagit med stöd av första stycket gälla . Åtgärden får dock inte gälla för än . Av förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 685) följer att kravet på synnerliga skäl innebär att tillfällig omplacering bara kan bli aktuellt i rena undantagsfall. Under alla omständigheter får åtgärden inte gälla längre än . Se vidare nedan i avsnittet om fristående skolor. Permanent omplacering vid en annan skolenhet Elever i kommunala grundskolor och grundsärskolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. Regeln gäller alltså inte fristående skolor och gymnasieskolor. Permanent omplacering vid en annan skolenhet regleras i 10 kap. 30 § skollagen. När det gäller grundskolor med offentlig huvudman framgår av andra stycket 2 att ett rekvisit för att kommunen ska få frångå önskemål från en elevs vårdnadshavare om placering vid skolenhet är att ”det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero”. Kommunen kan även frångå elevens vårdnadshavares önskemål om placering vid kommunens skolenhet om ”den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen” (10 kap. 30 § andra stycket). Motsvarande reglering för grundsärskolan finns i 11 kap. 29 §. Av förarbetena (prop. 2006/07:69 s. 19) till 10 kap. 30 § framgår bl.a. följande: Om det uppstår problem på en skola till följd av att en elev missköter sig på ett sådant sätt att det påverkar andra elever i den meningen att deras trygghet och studiero i skolan försämras får det förutsättas att dessa problem normalt kan lösas utan att någon elev måste byta skola. I många fall kan det antas att den elev som uppträder olämpligt behöver någon form av särskilt stöd. Sådant stöd skall i första hand ges vid den skola där eleven är placerad. Det kan dock finnas vissa undantagsfall där kommunen, av hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero, måste flytta en elev som har misskött sig till en annan skola, trots att eleven kan få erforderligt stöd vid den skola där han eller hon fullgör sin utbildning. [– – –] Misskötsamheten behöver inte vara direkt riktad mot de andra eleverna, utan bestämmelsen kan tillämpas även om eleverna påverkas indirekt genom att t.ex. en lärare är utsatt för en elevs agerande. Avgörande är att elevens beteende har en negativ inverkan på andra elevers trygghet och studiero. Möjligheten att förflytta en elev enligt denna bestämmelse skall tillämpas restriktivt. Utgångspunkten måste vara att andra insatser har prövats och att det inte finns några andra sätt att ge de övriga eleverna en acceptabel skolmiljö. Kommunen måste göra en samlad bedömning av alla relevanta omständigheter i det enskilda fallet varvid särskilt måste beaktas möjligheten att genom andra, för den berörda eleven, mindre ingripande åtgärder nå det eftersträvade resultatet. Avgörande för att bestämmelsen skall kunna tillämpas är således att flyttningsåtgärden är nödvändig. I detta ligger att alla andra möjligheter att åstadkomma en lösning på problemet är uttömda. Se vidare nedan i avsnittet om fristående skolor. Avstängning i de obligatoriska skolformerna Avstängning från de obligatoriska skolformerna (, specialskolan och sameskolan) regleras i 5 kap. 14–16 §§ skollagen. I vissa fall får rektorn besluta att stänga av en elev. Det kan ske för att man på skolan ska klara av en mycket jobbig situation, t.ex. om det har förekommit grovt våld så att skolan måste anmäla till polisen och , ta kontakt med vårdnadshavare och ge stöd till eleven, andra elever och lärare. Det finns tre krav som måste vara uppfyllda för att rektorn ska kunna stänga av en elev helt eller delvis. Det är nödvändigt med hänsyn till andra elevers trygghet och studiero. Andra åtgärder har inte haft någon effekt. Eleven erbjuds kompensation för missad undervisning. Det finns tillfällen när skolan kan stänga av en elev utan att ha prövat andra åtgärder först. Det kan t.ex. vara om eleven har begått ett allvarligt brott mot en annan elev eller en lärare. Avstängningen får aldrig vara längre än , och man får inte stänga av en elev fler än två gånger per kalenderhalvår. Avstängning i de frivilliga skolformerna Avstängning från de frivilliga skolformerna regleras i 5 kap. 17–21 §§ skollagen. Regleringen avser såväl fristående skolor som skolor med kommunala huvudmän. I de frivilliga skolformerna kan man stänga av elever under andra förutsättningar och än i de obligatoriska skolformerna. Det finns fyra situationer när skolan kan stänga av en elev. om eleven stör eller hindrar utbildningen om eleven utsätter någon för kränkande behandling om eleven påverkar de andra elevernas trygghet och studiero på något annat sätt än i punkt 2 och 3. Det är huvudmannen som beslutar om avstängning, men rektorn får stänga av eleven om förutsättningarna i punkt 2–4 är uppfyllda och det är nödvändigt att fatta ett snabbt beslut. Rektorns beslut gäller bara tills huvudmannen har prövat saken, och aldrig längre än . Avstängningen får i normalfallet inte vara längre än , men den kan vara längre om syftet inte uppnås . Den bortre gränsen är dock det pågående kalenderhalvåret och ytterligare tre kalenderhalvår. Särskilt om fristående skolor och tillämpningen av tillfällig och permanent omplacering av elever vid en annan skolenhet När det gäller tillfällig omplacering av elever vid en annan skolenhet gäller som framgått ovan att tillfällig omplacering av elever kan ske . Bestämmelserna gäller även för fristående grund- och gymnasieskolor. För enskilda huvudmän som endast har en skolenhet alternativt har två eller fler skolenheter men där de geografiska avstånden mellan enheterna är långa torde möjligheten att tillämpa bestämmelserna i båda fallen inskränka sig till att göra en överenskommelse med en närliggande skola/kommun om att omplacera en elev tillfälligt. När det gäller permanent omplacering av elever vid en annan skolenhet på kan enligt nuvarande reglering fristående skolor inte använda sig av denna åtgärd. Yttrande från över utskottsinitiativet har på utskottets begäran inkommit med ett yttrande över förslaget till utskottsinitiativ och lämnat ett antal synpunkter (daterat , dnr 2017:974) som kort kan sammanfattas enligt följande: • När det gäller skollagens reglering om disciplinära åtgärder och om att permanent omplacera elever ser inget behov av att förtydliga lagstiftningen. • På frågan om alternativa åtgärder till en lagändring skulle vara att föredra menar att det bland såväl skolhuvudmän som personal i skolan finns en upplevd osäkerhet om hur bestämmelserna ska tillämpas. ser här att myndigheten har möjligheten att, genom insatser som myndigheten finner lämpliga, bidra till att underlätta tillämpningen av bestämmelserna. Antalet anmälningar till enligt 3 kap. 3 a § arbetsmiljölagen (1977:1160) inom grundskoleutbildning och förskoleklass orsakade av hot och våld har för åren 2012–2017 utvecklats enligt följande: 327 anmälningar (2012), 360 anmälningar (2013), 428 anmälningar (2014), 570 anmälningar (2015), 516 anmälningar (2016) och 597 anmälningar (2017).