bet · H501JuU13 · 2018-04-19 00:00:00 — Det är tydligt för alla som följer de många avslöjande reportage om hatiska kommentarsfält och trakasserier som sköljer över oss. En sådan kulturförändring kräver att de som bryter mot lagen också lagförs. I en värld där det digitala livet alltmer smälter ihop med det analoga är det nödvändigt att polisen är ständigt närvarande och ”patrullerar” även på internet. Detta kräver enligt vår mening att polisen skapar en särskild enhet som jobbar riktat mot näthat, mobbning på nätet och nättrakasserier. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Fordon och trafiksäkerhet, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3474 av och (båda C) yrkande 8 och 2017/18:656 av (M), 2017/18:1416 av och (båda S), 2017/18:2746 av (MP) yrkande 6, 2017/18:2845 av (C) och 2017/18:2922 av och (båda M). Hastighet är en viktig del av trafiksäkerheten, men det är inte allt. Hastighet är dock lätt att mäta och har därför fått ett stort fokus i polisens trafiksäkerhetsarbete. Flygande besiktningar och nykterhetskontroller är andra viktiga medel, och ibland fastnar någon som gör sig skyldig till vårdslöshet i trafik på bild genom polisbilens kamera och kan lagföras. Det finns dock fler farliga beteenden som bör beivras för att göra vägarna säkrare. Ett sådant är när bilar ligger alltför nära bilen framför. Polisen eller en annan myndighet bör få i uppgift att titta på hur man kan utveckla en metodik för att lättare kunna bötfälla den som gör sig skyldig till den typen av trafikförseelse. Verktyg för att motverka smuggling m.m., punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1310 av (KD) yrkande 2 och 2017/18:2190 av (M) yrkande 2 och 2017/18:2311 av (M). Problemet med utländska stöldligor ökar. Enligt en kartläggning som Nationella operativa avdelningen gjorde 2016 står utländska ligor för av bostadsinbrotten i . Rapporten bygger informationsinsamling och tar upp brottsnätverk från , , och . Det är positivt att regeringen nu vidtagit en rad åtgärder för att motverka dessa brott, men mer måste göras. En sådan åtgärd kan vara att polisen och tullen sätter upp ANPR-kameror (automatic number plate recognition) vid samtliga gränsvägar och färjor. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Brott mot välfärdssystemen, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 117 och 2017/18:265 av (C) och 2017/18:2621 av och (båda S). Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) innehåller bestämmelser om insatser för särskilt stöd och service åt personer med funktionsnedsättning. En insats enligt lagen, t.ex. personlig assistans, som för den enskilde är så avgörande, men som utgör en avsevärd kostnad för skattebetalarna, måste självklart noggrant följas upp och utvärderas regelbundet. De senaste årens ökning av brottslighet riktad mot olika välfärdssystem, inklusive LSS, riskerar dessutom att medföra att medel som avsätts för personer med mycket omfattande stödbehov i stället hamnar i skrupellösa människors fickor utan att något vårdbehov tillgodoses. Ett mycket aktivt arbete i samarbete mellan , och behövs för att förhindra och upptäcka denna typ av brottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillse att ett sådant samarbete kommer till stånd. Brott mot butiker och handel, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3473 av (C). Företag och butiker som verkar inom handeln har upplevt en ökning av brott som riktas mot deras verksamhet. Det är alltifrån enklare brott där man stjäl varor för mindre belopp på till större stölder för miljonbelopp, där det också kan vara våld och vapenhot inblandade. Oavsett var i handlarna finns så vittnar man om att polisen inte prioriterar brott i butik och att det tar innan polisen kommer. De fall som går vidare till domstol skrivs alltför ofta av. En konsekvens av detta är att många handlare har slutat att anmäla brott i butik då det ändå inte ger någon effekt. Vi har också sett att flera butiker väljer att lägga ned sin verksamhet i särskilt utsatta områden. Det får som en effekt att utanförskapet förstärks och att viktig service för de boende försvinner. För att komma till rätta med den ökade brottsligheten i butiker föreslår jag bl.a. fler synliga poliser på gator och torg som också ges möjlighet att prioritera brott i butiker och andra brott mot näringsidkare, en avskaffad straffrabatt för dem som stjäl upprepade gånger, en effektivare hantering av stöldbrott i butiker och att butiker tillåts bli en fredad zon. Det måste finnas en laglig möjlighet att porta återfallsförbrytare från tillträde till butiker. Det är positivt att regeringen tagit initiativ till flera åtgärder mot denna typ av brottslighet, men det måste också leda fram till konkreta förslag. Polisens arbete mot tiggeri och gatunära brottslighet, punkt 11 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:886 av och (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:2919 av (M). En stor del av problematiken i samband med bl.a. tiggeri och olovliga bosättningar beror på passivitet från polisledningens sida. Vi anser att avhysning, och efter det av-/utvisning, av EU-migranter som tigger och uppför kåkstäder bör vara en av de prioriteringar som åläggs polisen. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose detta. Renodling av polisens arbetsuppgifter, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2017/18:3590 av m.fl. (L). Arbetsförhållandena för poliserna måste prioriteras. Dagens situation där polisen påförs nya uppdrag utan tillräckliga resurser, och utan att andra uppdrag upphör, är inte rimlig. Polisen måste ges förutsättningar att använda sin arbetstid så effektivt som möjligt. binds tusentals polisarbetstimmar upp av uppgifter som borde ha utförts av andra eller som alls inte borde ha legat hos polisen. Alliansregeringen tillsatte utredningen om en renodling av polisens arbetsuppgifter för att se vilka funktioner som kunde flyttas till andra myndigheter. Tyvärr gav den nya regeringen tilläggsdirektiv som kraftigt snävade in utredningens uppdrag. Mycket mer måste göras. Jag vill flytta vissa tillståndsärenden till kommuner eller avskaffa dem helt. Till exempel är det polisen som ansvarar för tillståndsgivning för försäljning på offentliga platser eller för att sätta upp plakat eller ställa upp byggnadsställningar, byggsäckar, containrar eller liknande på offentliga platser. Detta är typiska uppgifter som kommunerna borde kunna hantera bättre. Kravet på polistillstånd för danstillställningar bör skyndsamt slopas, vilket också har tillkännagivit. På samma sätt finns det ingen anledning att kräva polistillstånd av den som vill driva hotell och pensionat. Sådana regler bör också slopas. Vissa uppgifter kring handräckning har redan flyttats från polisen till andra myndigheter, vilket är positivt. En mycket arbetskrävande uppgift som dock fortfarande ligger hos polisen är att hjälpa till med handräckning av personer som blir föremål för ingripande enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). En polis eller ordningsvakt kan fatta beslut om att omhänderta en person som är så berusad eller påverkad att han eller hon inte kan ta hand om sig själv. Lagstiftarens avsikt har ursprungligen varit att dessa personer normalt ska föras till vårdinstans för tillnyktring, men i praktiken förs de flesta till polisens arrestlokaler där det långt från alltid finns speciella tillnyktringsrum. Arbetet med att skjutsa personer som omhändertagits enligt LOB till ett sjukhus eller en arrest slukar tusentals polisarbetstimmar . Jag vill därför göra en översyn av lagstiftningen för att se om ansvaret för att transportera personer som omhändertagits enligt LOB i högre utsträckning kan överföras till andra, t.ex. sjukvården eller Kriminalvårdens transporttjänst. Detta ska i så fall gälla de fall då en person inte bedöms vara våldsam eller på något annat sätt farlig för sig själv eller andra. Verktyg för att motverka barnpornografibrott, punkt 13 (SD, C, -) av (C), (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2017/18:419 av (L) yrkande 2 och 2017/18:1114 av (S) yrkande 1. Barnpornografi är ett hemskt brott som kan påverka det utsatta barnet under resten av dess liv. finns tekniska lösningar för att stoppa tillgången till barnpornografi. Vi vill att blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi i större utsträckning än ska användas för att stoppa tillgången. Verktyg för att spåra användare som inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi på datorer bör enligt vår mening bli obligatoriska. För att kunna fälla gärningsmän för grova brott såsom pedofili och barnpornografi, men även terrorism, krävs vidare verktyg som datalagring för att brottslingar som använder internet ska kunna lagföras. Användningen av denna typ av verktyg måste begränsas till allvarliga brott och följas av tydliga och rättssäkra kontrollinstanser. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Polisvittnen, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 1. Att vittna i tingsrätt är en del av polisens arbetsuppgifter, och poliser blir kallade enligt samma regler som alla andra parter i en förhandling. Rättsväsendet är skyldigt att garantera medborgarna ett rättssäkert och effektivt domstolsförfarande. Det kan dock av olika skäl ändå gå mellan att en förundersökning påbörjas och att huvudförhandlingen i målet inleds. Polisen som kallas att vittna kan under denna tidsutdräkt exempelvis ha hunnit gå på föräldraledighet eller kanske byta arbete, alternativt vara hemma för vård av sjukt barn när det väl är dags för rättegång. Tidpunkten för när vittnesmålet ska avlämnas anpassas inte heller till polisens arbetstider eller arbetsuppgifter, utan det händer att många poliser vittnar i domstol på sin fritid, detta trots att vittnesmålet i princip uteslutande baseras på den enskilda polisens yrkesutövning. Jag anser att det behöver vidtas åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol, som detta inte får leda till rättssäkerhetsförluster i form av inställda förhandlingar eller omotiverat utdragna domstolsprocesser. Ett alternativ skulle t.ex. kunna vara att poliser som kallas att vittna på sin fritid, under föräldraledighet eller vid vård av sjukt barn undantas från vitesregleringen samt kompenseras på lämpligt sätt av myndigheten. Regeringen bör därför uppdra åt att vidta åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol. Försvarsmaktens stöd till polisen, punkt 19 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:2556 av m.fl. (M) och 2017/18:168 av och (båda SD) yrkande 1. Efter terrorattentaten i och på Utøya har ändringar gjorts i den norska polislagen i fråga om polisens rätt till bistånd från försvaret och i fråga om närpoliser. Ändringar har även gjorts i brand- och explosionsskyddslagen, tullagen och strafflagen om material som kan användas för sprängämnen samt om förberedelse till terrorbrott. Det är av stor vikt att vi har rätt beredskap för att kunna hantera och undanröja eventuella framtida attacker mot vårt samhälle. En viktig aspekt i detta är att se till att polis och militär vid extrema situationer kan ha ett gott samarbete. har polisen möjlighet att ta hjälp av försvaret för att bevaka skyddsobjekt, men den möjligheten bör utökas till att även gälla annat än skyddsobjekt. Vi vet att terrorister sällan inriktar sig på myndighetsbyggnader och andra skyddsobjekt, se t.ex. attentatet på . och andra utsatta platser, med mycket folk i rörelse, är inga skyddsobjekt. Vi anser att försvaret bör kunna skydda och bevaka även dessa platser under särskilda omständigheter. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Försvarsmaktens stöd till polisen, punkt 19 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:168 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2556 av m.fl. (M) och 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi vill att samtliga lagar om Försvarsmaktens stöd till ändras, så att Försvarsmakten ges lagligt stöd att assistera polisen i upprätthållandet av lag och ordning vid extraordinära situationer. Utöver att det görs juridiska förändringar ska tydliga riktlinjer ges till och Försvarsmakten i fråga om vad som förväntas uppnås. De områden som definieras som särskilt utsatta områden ska, i ordets fullständiga mening, pacificeras av de båda myndigheternas gemensamma ansträngningar. Försvarsmakten har förmåga att hjälpa polisen hantera kravaller, bevaka objekt, eskortera/skydda brandkår och ambulans, bevaka polispatrullers bilar och skydda andra offentliga aktörer som påverkas av de kriminella. Försvarsmaktens närvaro kommer dessutom att minimera risken för eskalering från de kriminellas sida. Försvarsmakten har en helt annan skyddsnivå och dessutom ett betydligt högre våldskapital än vad de kriminella gängen har eller någonsin kan förvärva. Alla dessa insatser kommer att avlasta den hårt ansträngda poliskåren. Utöver Försvarsmakten bör alla myndigheter som på något sätt kan hjälpa polisen i dess arbete att förhindra och försvåra för de kriminella involveras i dessa insatser. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Lokala undantagstillstånd m.m., punkt 20 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:168 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4, 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 14 och 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16 och 2017/18:3552 av (SD). Vi menar att läget i de utsatta områdena är ett så pass allvarligt problem att det kan ses som enbart ett polisiärt problem utan att det ska klassificeras som ett säkerhetspolitiskt inre hot, med stora risker för eskalering bortom vad gemene man trott kunde ske inom rikets gränser. Vi vill värna de laglydiga medborgarna och menar att vi aldrig kan lyckas med att föra samman samhället utan att dessa områden kommer under kontroll. De laglydiga medborgarna känner sig med rätta både svikna och rädda. Det är statens uppgift att se till att detta ändras, och det ska ändras omgående. En ny lag som ger regeringen, på förfrågan av eller på eget initiativ, möjlighet att utlysa tillfälliga undantagstillstånd i tydligt geografiskt avgränsade områden bör utredas och verkställas. Undantagstillstånd bör innefatta en möjlighet att tillfälligt begränsa medborgarnas rörelsefrihet inom det avgränsade geografiska området. Det bör tillfälligt utöka polisens befogenheter att göra tillslag mot enskilda personer, lokaler, bostäder m.m. Andra västländers lagstiftning bör användas som modell då många länder har lagstiftning som är beprövad. Den subversiva kriminaliteten bör klassificeras som ett säkerhetspolitiskt inre hot. Det måste nu komma signaler från politiskt håll om att polisen ska byta taktik för att upprätthålla lag och ordning i de utsatta områdena när olika former av dialog- och förståelseverksamhet inte hjälper. Det måste komma signaler om att polisen ska få använda den tvångsmakt som krävs för att skapa trygghet i dessa områden. Polisens roll ska i första hand inte handla om att vara snäll mot t.ex. knivbeväpnade stenkastare. Den ska handla om att säkra att alla medborgare ska kunna leva i trygghet och röra sig obehindrat, även i problemområden, utan risk eller rädsla för att utsättas för brott. Vi vill därför att tillkännager för regeringen att denna ska återkomma med förslag som ger polisen möjligheter och skyldigheter att kraftfullt åstadkomma det sagda. Detta ska även leda till, i motsats till vad som är fallet , att gärningsmän faktiskt grips och påförs straff. Slutligen anser vi att tydliga målsättningar till ordningsmakten om vad som förväntas uppnås i de särskilt utsatta områdena bör sättas upp. Regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma även detta. Zonförbud, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2017/18:1751 av (M) och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 8. För att bättre kunna säkra tryggheten bör polisen ges möjlighet att besluta om s.k. zonförbud. Ett zonförbud innebär att polisen ges möjlighet att förbjuda en person som har uppvisat ett särskilt otrygghetsskapande beteende att vistas på en viss plats, såsom på ett torg eller i ett köpcentrum. En sådan lagstiftning finns i . Syftet med ett zonförbud är att garantera trygghet och säkerhet för människor på särskilt brottsutsatta platser. Dessutom kan zonförbud utgöra ett betydelsefullt nytt verktyg för polisen i arbetet med att motverka brottslighet och gängbildning. Det otrygghetsskapande beteendet kan ha bestått i ett straffbart agerande, t.ex. narkotikaförsäljning eller olaga hot, men kan även avse ett beteende som inte är kriminaliserat. Zonförbudet ska kunna meddelas för en bestämd period som får vara högst och ska därefter kunna förlängas med ytterligare högst . Ett zonförbud ska kunna meddelas muntligen på plats av en polisman. Förbudet ska gälla . Det muntliga beskedet ska därefter följas upp med en skriftlig bekräftelse, som preciserar förbudets närmare innehåll med en motivering till beslutet. Zonförbudet ska därefter alltid prövas i domstol. Överträdelse av zonförbudet ska vara straffbelagt och kunna leda till fängelse. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det anförda. Inre utlänningskontroller, punkt 22 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3544 av (SD) yrkandena 2 och 8 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 24. Alla former av asylmissbruk måste bekämpas. Antalet inre utlänningskontroller bör utökas kraftigt, och polisen bör få de möjligheter som krävs för att utföra kontroller utan att behöva ta hänsyn till om vissa grupper anser sig vara diskriminerade, om det visar sig att en grupp följer ett visst mönster eller har ett beteendemönster som sticker ut. Det finns många brister som omöjliggör en effektiv inre utlänningskontroll. saknar t.ex. mandat att genomföra kroppsvisitering när någon söker asyl inne i landet eller vid ett transitområde och åberopar asyl. Vi anser att regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär • att kroppsvisitering tillåts under hela skyddsprocessen samt att möjligheterna att genomföra husrannsakan utökas • att resehandlingar och andra dokument som styrker identiteten ska kunna omhändertas i samband med inre utlänningskontroller • att det på ett mer effektivt sätt säkerställs att en utlänning uppfyller sin skyldighet att stå för kostnaderna för sin verkställighetsresa i det fall kostnadsansvar är motiverat, vilket är huvudregeln. Vi anser slutligen att asylsökande som inte vill samarbeta med myndigheterna, t.ex. om sin identitet, ska nekas asyl, tas i förvar och utvisas. Fingeravtryck från gatubarn, punkt 23 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2814 av m.fl. (L) yrkande 3. Dessvärre har det blivit allt vanligare med unga som bor på gatan i våra större städer. Det handlar ofta om personer som kommer från nordafrikanska länder, t.ex. . Många av dem är myndiga, men bland dem finns också barn. En del har familjer hemma som skickat iväg dem för att hitta jobb och försörjning i . Andra är föräldralösa och har av sina unga liv levt på gatan runt om i och har också kommit till . När jobbchanserna är små livnär sig en del på brott, fickstölder och rån, och många är beroende av narkotika. De befinner sig i en mycket utsatt situation och riskerar själva att bli offer för människohandel och andra grova brott. En del söker asyl när de kommer hit, men de flesta saknar asylskäl. En person som saknar asylskäl ska lämna landet, men i hemlandet saknas ofta framtidsutsikter och ett ordnat mottagande. Många av de unga saknar id-handlingar, vilket gör att hemländerna inte ens vill erkänna dem som medborgare. För att skydda barn och unga mot människohandel och andra grova brott måste det vara möjligt att identifiera dem. saknar många id-handlingar. Polisen måste få bättre möjlighet att ta fingeravtryck på unga som lever som gatubarn, för att därmed identifiera dem och hjälpa dem till ett bättre liv bort från gatan och bort från kriminalitet och utsatthet. Att ta fingeravtryck ger bättre möjligheter att få fram en tillförlitlig identitet och därmed också skydda barnet. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Yttre gränskontroll, punkt 24 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 9, 57 och 60, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3544 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 8. Terrorism och annan gränsöverskridande och allvarlig brottslighet är ett växande problem. Kontrollerna vid yttre gräns måste därför moderniseras och skärpas. I första hand bör EU ha en fungerande yttre gränskontroll. I andra hand bör en nordisk gränskontroll komma på plats på gränsen mellan och . Det finns en risk att behovet av gräns- och id-kontroller inom blir långvarigt. Detta gör det motiverat att inleda ett arbete med i första hand , men även och , i syfte att skapa en gemensam kontroll på gränsen mellan och , en nordisk gränskontroll. Därmed skulle gränsöverfarten mellan och kunna återgå till vad som gällde tidigare. I avsaknad av en fungerande gränskontroll vid yttre gräns i EU och i avsaknad av en nordisk gränskontroll måste vid behov ha en egen fungerande gränskontroll mot angränsande länder. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det ovan anförda. Yttre gränskontroll, punkt 24 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: