bet · H501CKrU1 · 2018-05-22 00:00:00 — Sammansatta civil- och kulturutskottets betänkande Politik för gestaltad livsmiljö Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om att upphäva nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och om att införa ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö. Nio yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken Konst i gemensamma miljöer 1.Nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Utvecklad roll för , punkt 2 (SD) 4.Tillvarata arkitektur, konst och kultur i gestaltningen av det offentliga rummet, punkt 3 (M) 5.Ökat medborgarinflytande i utformningen av den gemensamma miljön, punkt 4 (SD) 6.Enprocentregeln, punkt 5 (SD) Enprocentregeln, punkt 5 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken godkänner regeringens förslag om att upphäva nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och att införa ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Därmed bifaller proposition 2017/18:110 punkterna 1 och 2 samt avslår motionerna 2017/18:3995 av m.fl. (M, KD, C, L) och 2017/18:4000 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) 2017/18:4000 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7. Reservation 3 (SD) Tillvarata arkitektur, konst och kultur i gestaltningen av det offentliga rummet 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Reservation 4 (M) Ökat medborgarinflytande i utformningen av den gemensamma miljön 2017/18:4000 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) 2017/18:4000 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 6 (SD) På sammansatta civil- och kulturutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), Per Lodenius (C), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö, nio yrkanden i två följdmotioner och två yrkanden i en motion från allmänna motionstiden /18. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Utskottets överväganden disponeras så att de förslag som läggs fram i propositionen behandlas först. Därefter behandlas motionsyrkanden i huvudsak utifrån propositionens struktur. Nuvarande mål för politiken för arkitektur, formgivning och design finns det sex nationella mål för statens engagemang i arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/1998:225): • Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. • Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. • Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. • Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. • Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. • Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Riksdagsbundna mål med betydelse för utformningen av en politik för gestaltad livsmiljö Regeringen lyfter fram följande riksdagsbundna mål med betydelse för området: – Mål för kulturpolitiken (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145) – Mål för kulturmiljö (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) – Mål för samhällsbyggande (prop. 2011/12:1 utg.omr. 18, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89) – Övergripande mål för hållbara städer (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18, bet. 2017/18:CU1 rskr. 2017/18:70) – Transportpolitiska mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257) – Mål för folkhälsopolitiken (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SOU7, rskr. 2002/03:145) – Mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86) – Ett klimatpolitiskt ramverk – klimatlag, klimatmål, klimatpolitiskt råd (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I propositionen föreslår regeringen att upphäver nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och föreslår ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Regeringens avsikt med förslaget är att ta ett helhetsgrepp om arbetet med den gestaltade livsmiljön. Propositionen utgör en samlad nationell arkitekturpolicy. Regeringen för fram att den gestaltade livsmiljön berör flera politikområden utifrån olika utgångspunkter och att det därför krävs en medvetenhet om arkitektur-, form- och designfrågornas betydelse inom berörda områden. Regeringen betonar ett livscykelperspektiv i sin ambition att skapa goda livsmiljöer för människor att leva i, som en effektiv användning av natur- och samhällsresurser beaktas. I propositionen betonas också vikten av att bygga rätt från början med hållbara och giftfria material och med hänsyn till människors hälsa. Även innovativa modeller för tjänstedesign, hantverk, återbruk och hållbara material lyfts fram tillsammans med den digitala teknikens potential att bl.a. gestalta och begripliggöra komplexa samband i planeringsprocesser och arkitekturprojekt. Regeringen lämnar förslag som ska tydliggöra och stärka ansvarsstrukturen för att främja den gestaltade livsmiljöns kvalitet och för att stödja utvecklingen inom området. Ambitionen är att arkitekturens, formens och designens bidrag till samhällsbygget ska tas till vara fullt ut, till nytta och glädje för alla. Regeringen bedömer att bör få ett samlat nationellt ansvar för området arkitektur och gestaltad livsmiljö och en samordnande roll för frågorna. Regeringen lyfter fram , , Statens centrum för arkitektur och design, , Svensk Form och Kommuner och Landsting som myndigheter och organ som bör samverka med i olika delar av uppdraget. Regeringen bedömer vidare att ett mindre förtydligande bör göras av det statliga museala ansvaret för form och design. Förtydligandet avser en ändring i förordningen (2007:1175) med instruktion för där konsthantverk från äldre tid till nutid enbart omfattar en särskild disciplin inom form och design. Dagens form- och designbegrepp är, enligt vad som anges i propositionen, bredare och speglar myndighetens faktiska ansvarsområde på ett bättre sätt. Regeringen bedömer därför att myndighetens instruktion behöver ändras något så att den innefattar form och design och främjar samarbetet mellan de institutioner som arbetar inom detta område. Propositionens internationella perspektiv utgår från global hållbar utveckling samt arkitektur, form och design som export- och besöksnäring ur såväl ett kulturpolitiskt som ett näringspolitiskt perspektiv. Regeringens bedömning är att området långsiktigt kan bidra till att utsatta människor i olika områden och länder får försörjningsmöjligheter, skäliga boenden och stadsmiljöer, bättre livsbetingelser och lokal demokratiutveckling. Stödsystem och myndighetsarbete inom global hållbar utveckling bör därför innefatta arkitektur, form och design som kan främja bättre livsmiljöer och möjligheter för utsatta människor på olika håll i världen. Nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att upphäva nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och om att införa ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. avslår motionsyrkanden om regeringens förslag till nytt nationellt mål. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). Regeringen menar att miljöhoten och klimatförändringarna gör sig alltmer påminda, att det är mer angeläget att värna en levande demokrati, att nya levnadsmönster skapar förändrade behov och att migration, fortsatt urbanisering och teknikutveckling både ställer nya krav och ger nya möjligheter. Med hänsyn tagen till konstformernas självklara egenvärde bedömer regeringen att medveten och omsorgsfull arkitektur, form och design kan bidra till en god utveckling för samhällen och ökad livskvalitet för människor i alla delar av landet. Det är enligt regeringen också ett viktigt led i den demokratiska utvecklingen att många har kunskap om den gestaltade livsmiljön och vad som formar dess utveckling. Regeringen föreslår därför att nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design som beslutade om 1998 ska upphöra att gälla (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225) och ersättas med följande nationella arkitektur-, form- och designpolitiska mål: Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. Detta ska uppnås genom att – hållbarhet och kvalitet inte underställs kortsiktiga ekonomiska överväganden – kunskap om arkitektur, form och design utvecklas och sprids – det offentliga agerar förebildligt – estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden tas till vara och utvecklas – miljöer gestaltas för att vara tillgängliga för alla – samarbete och samverkan utvecklas, inom landet och internationellt. Det nationella målet ska vara styrande för statens initiativ när det gäller arbetet med gestaltade livsmiljöer, arkitektur- form- och design och kan vara vägledande för kommuner och landsting. Målet kompletterar andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön. I motion 2017/18:3995 anför m.fl. (M, C, L, KD) att det är viktigt att ett övergripande mål för arkitektur-, form- och designpolitiken är kort och kärnfullt. Motionärerna menar att regeringens förslag till mål är alltför komplext för samhällsbyggnadsområdet och att det riskerar att ytterligare försvåra en redan dåligt fungerande plan- och byggprocess. Motionärerna menar vidare att som kulturpolitiskt mål är det än mer problematiskt eftersom kulturpolitiken aldrig får reduceras till ett verktyg som ska lösa andra problem i samhället. Motionärerna föreslår därför i stället ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken som överensstämmer med det förslag som lades fram av utredningen livsmiljö (SOU 2015:88): Det nationella målet för arkitektur-, form- och designpolitiken är att områdets inflytande ska stärkas och därmed bidra till formandet av en långsiktigt hållbar och väl gestaltad livsmiljö. I övrigt står motionärerna bakom de sex preciseringar som regeringen föreslår till det övergripande målet. I motion 2017/18:4000 yrkar m.fl. (SD) yrkande 1 att avslår proposition 2017/18:110 Politik för gestaltad livsmiljö. Motionärerna menar att regeringens förslag är otillräckligt både vad gäller hänsyn till människors önskemål och vårt historiska arv. Motionärerna vill bl.a. ha tydligare rollfördelningar och enklare ansvarsutkrävande. har tidigare föreslagit nya kulturpolitiska mål där ett kulturellt perspektiv blir en integrerad del av samhällsbyggnadsfrågor, liksom vård och omsorg, för folkhälsans skull. Utskottet menar att det är angeläget att uppdatera de nationella mål som format politiken för arkitektur, formgivning och design . Idealen för hur vi vill leva och bo förändras successivt, och det är tydligt att den gestaltande kompetensen blir alltmer central i utformningen av de miljöer som vi vistas, arbetar och bor i. Inte minst digitaliseringen förändrar vår vardag och påverkar vår livsmiljö. Det krävs ökad samverkan mellan olika verksamhetsområden och aktörer för att vårt samhälle ska kunna möta ekonomiska, miljömässiga och sociala förändringar. Utskottet bedömer att den politik som regeringen nu föreslår för området både kan ta till vara och utveckla de insatser som görs samt inspirera till nya möten och aktiviteter. Enligt utskottet är regeringens förslag till nationellt arkitektur-, form- och designpolitiskt mål välavvägt. Utskottet menar vidare att de sex preciseringarna konkretiserar på vilket sätt det övergripande målet ska vara styrande för statens initiativ på området och hur det kan vara vägledande för kommuner och landsting. Utskottet vill också understryka att målet ska komplettera andra nationella mål som berör den gestaltade livsmiljön. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att upphäva nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och om att införa ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3995 (M) och 2017/18:4000 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppdrag till . Jämför reservation 3 (SD). Regeringen konstaterar att är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för frågor om planering, boende och byggande. Myndigheten ska bl.a. erbjuda kompetensstöd med särskild inriktning på kommuner. Regeringen bedömer att uppgifter bör utökas och innefatta en ny funktion med ett samlat ansvar för samordning, kompetensstöd och främjandeinsatser till offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. Funktionen bör bidra till att främja hög arkitektonisk kvalitet i hela landet. kan i denna roll bidra till erfarenhetsutbyten och nationell överblick. ska samverka med Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes), (), och andra berörda myndigheter med ansvar på området, t.ex. Delegationen mot segregation. Regeringen bedömer vidare att , ArkDes, RAÄ och inom ramen för samverkansuppdraget bör verka för en god utveckling av hur kvalitetsdimensioner för arkitektur, form och design bättre kan tas till vara vid offentliga inköp. För de delar som specifikt avser offentlig upphandling ska arbetet även ske i samverkan med . Regeringen gör också bedömningen att de berörda statliga aktörernas möjligheter att gemensamt utveckla erfarenhetsutbyte inom ramen för Samverkansforum bör stärkas och att bör svara för en kanslifunktion för Samverkansforum. Regeringen gör följande bedömningar av vilken verksamhet bör bedriva för att bistå kommunernas arkitektur-, planerings- och gestaltningskompetens. bör bedriva ett främjade och vägledande arbete om hur man kan använda alla de kommunala verktyg som påverkar arkitektur och gestaltning. Regeringen menar att kunskaperna om betydelsen av god gestaltningskvalitet i bostads- och stadsbyggandet behöver öka liksom förmågan att omsätta visioner och program i praktisk handling. bör stödja kommunerna i att göra strategiska val när det gäller den gestaltade livsmiljön, t.ex. genom att samordna och sprida goda exempel samt utarbeta vägledningar och metodstöd. Regeringen konstaterar bl.a. att vissa kommuner och landsting har olika former av skönhetsråd som kan ha en viktig roll i att främja och diskutera gestaltningsfrågor och vara rådgivande kring arkitektoniska, konstnärliga och kulturhistoriska värden. , ArkDes, RAÄ och bör också tillsammans agera för att stödja kommunerna, bl.a. genom kompetens- och kunskapshöjande insatser kring hållbara gestaltade livsmiljöer. bör verka som kompetensstöd i kommunernas arbete med arkitektur- och gestaltningsprogram. Stödet bör i tillämpliga delar även riktas mot landsting. bör aktivt följa och sprida kunskap om rättsutvecklingen. Regeringen noterar t.ex. att plan- och bygglagens begrepp om god form, färg- och materialverkan, varsamhet, förvanskning och god helhetsverkan uppfattas som abstrakta och lämnar utrymme för tolkning. Vidare gör regeringen bedömningen att bör – stödja länsarkitekterna i deras arbete och regelbundet samla landets länsarkitekter för kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte – samla kunskap och ta fram en vägledning för god gestaltning av vårdens gemensamma miljöer i samarbete med ArkDes, RAÄ, , Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer – få i uppdrag att ta fram en ny vägledning för kommuner och andra huvudmän för kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av skolors och förskolors fysiska miljö, såväl inomhus som utomhus – samarbeta särskilt med vad gäller gestaltning av arbetsmiljön. Regeringen gör vidare bedömningen att det är en central förutsättning att det finns aktuella kunskapsunderlag om kulturmiljön. Det behöver också finnas relevant kompetens på lokal nivå för långsiktigt hållbar förvaltning av bebyggelsens kulturhistoriska värden, så att kulturmiljövärden kan identifieras och integreras tidigt i planeringsprocessen. Möjligheterna att komplettera befintliga översiktsplaner med redovisningar av kulturmiljövärden behöver utvecklas. Regeringen gör därför bedömningen att RAÄ bör ges i uppdrag att, i samarbete med , och , samla och redovisa kunskap om och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras i plan- och byggprocesser. I motion 2017/18:4000 begär m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur kommunernas kulturmiljökompetens kan förstärkas (yrkande 3), möjligheterna att genom lag ålägga kommunerna att tillsätta skönhetsråd (yrkande 4) och hur kommunala arkitekturprogram kan inrättas (yrkande 6). Motionärerna menar att målet att kulturmiljön ska tas till vara i samhällsutvecklingen inte har uppnåtts runtom i landet, vare sig på landsbygden eller i . De kommunala skönhetsråden bör vara brett sammansatta och ha till uppgift att avge yttrande om översiktsplanen, detaljplanens process och ny exploatering. Vidare anför motionärerna i samma motion yrkande 5 att bör få det övergripande uppföljnings- och samordningsansvaret i stället för att dela uppdraget med ArkDes och att en riksarkitektenhet bör inrättas hos (yrkande 7). En sådan enhet skulle fungera som en referenspunkt som sträcker sig över hela riket och länsarkitekter skulle kunna rapportera till enheten om en kommuns utveckling. Motionärerna begär tillkännagivanden i enlighet med detta. fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö (N2018/02273/SPN). Regeringen menar att gestaltning av livsmiljön är ett omvittnat komplext kunskapsområde. Därför behöver metoder utvecklas som etablerar och bibehåller en kreativ samverkan mellan statliga myndigheter. Regeringen bedömer att det krävs en aktör med ett tydligt samordningsansvar för det arbetet. Uppdraget till omfattar tre delområden: – främja det statliga arbetet för ökad arkitektonisk kvalitet och samordna berörda myndigheter på arkitektur-, form- och designområdet – ge stöd till kommuner – ge vägledning för god gestaltning av vårdens respektive förskolors och skolors fysiska miljö. aviserade att de, med anledning av uppdraget, avser att rekrytera 50 nya medarbetare och inrätta en tjänst som första riksarkitekt. Samverkansforum är ett samarbetsprojekt som formellt bildades genom ett regeringsuppdrag i samband med att nu gällande mål för arkitek-tur-, form- och designpolitik formulerades. Sedan det formella uppdraget löpt ut har myndigheterna inom ramen för sina respektive uppdrag fortsatt att samverka och är en sammanslutning av statliga myndigheter och bolag som har ett ansvar för den offentliga miljön. Utskottet delar regeringens bedömning att är den myndighet vars roll bör utvecklas för att ytterligare stödja olika aktörers insatser i frågor om arkitektur och gestaltad livsmiljö. ska enligt förordningen (2012:546) med instruktion för verka för en hållbar utveckling, en god arkitektur och en ändamålsenlig utformning av den bebyggda miljön inom sitt verksamhetsområde. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram den resursförstärkning om till anslaget 1:4 som gjorts för att stärka arbetet med arkitektur genom stöd till offentliga aktörer och arkitekturarbete med inriktning mot ett ökat, hållbart och effektivt bostadsbyggande av hög arkitektonisk kvalitet samt mot goda livsmiljöer och offentliga rum (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18, bet. 2017/18:CU1, rskr. 2017/18:70). Utskottet gör samma bedömning som regeringen att gestaltning av livsmiljön är ett komplext kunskapsområde där det är viktigt att insatser från olika aktörer får goda möjligheter att samverka. Utskottet välkomnar därför regeringens beslut att ge ett samordningsansvar och beslut att inrätta funktionen riksarkitekt. Utskottet menar att ArkDes är en naturlig samarbetspart då myndigheten har i uppgift enligt sin instruktion (2015:1006) att följa upp politikens genomslag på arkitektur-, form- och designområdet, vilket inbegriper att följa upp de mål som fastställer för arkitektur, form och design. Utskottet kan konstatera att det är kommunerna som i enlighet med (PBL) har den centrala rollen och ansvaret för hur en god och långsiktigt hållbar livsmiljö utvecklas runt om i landet. Enligt PBL ska översiktsplanen omfatta hela kommunen och ta ett samlat grepp om frågorna för både stad, tätort och landsbygd. Regeringen tar i sin proposition upp att flera kommuner arbetar med arkitektur- och gestaltningsfrågorna som en del av det breda arbetet med samhällsplanering. uppges många kommuner sakna ett tydligt och samlat arbete med gestaltningsfrågorna. Utskottet menar att det uppdrag som regeringen gett till att stödja kommunerna med att bl.a. göra strategiska val när det gäller den gestaltade livsmiljön genom att samordna, sprida goda exempel och utarbeta vägledningar och metodstöd är rätt väg att gå. Enligt utskottet är det i sammanhanget viktigt att poängtera att regeringens proposition även utgör en samlad nationell arkitekturpolicy. Utskottet noterar att regeringen i sin proposition hänvisar till olika undersökningar som visar att en så stor andel som av de tillfrågade kommunerna helt saknar tillgång till antikvarisk kompetens. Utskottet delar regeringens bedömning att antikvarisk kompetens krävs för att kulturhistoriska värden ska kunna integreras i plan- och byggprocesser. Utskottet menar därför att det aviserade uppdraget till RAÄ, , och är angeläget för att förbättra förutsättningarna för att inkludera kulturarvs- och kulturmiljökompetens i de olika processerna. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/128:4000 (SD) yrkandena 3–7. Konst i gemensamma miljöer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om formerna för gestaltning av det offentliga rummet. Jämför reservation 4 (M) och 5 (SD). Regeringen menar att statens förmåga att agera som förebild har stor betydelse för att uppnå mål om hållbara gestaltade livsmiljöer och högre livskvalitet för fler. Alla statliga myndigheter har ett ansvar för att bidra till att nå mål på området. Ansvaret och rollen som förebild bör enligt regeringen gälla i alla delar i planering, beställning, upphandling och utförande av såväl byggnader som utomhus- och inomhusmiljöer av olika slag. Man bör ha ett helhetsperspektiv som gör att hållbara, attraktiva och funktionella miljöer skapas. , , , , och har, utifrån sina respektive förutsättningar som statliga myndigheter som förvaltar fastigheter, ett särskilt ansvar. Regeringen vill även öka möjligheterna för fler konstnärer att få offentliga gestaltningsuppdrag och uppdrag att tillsammans med arkitekter, formgivare och andra medverka i plan- och stadsutvecklingsprocesser. Enligt regeringen har den offentliga konsten utvecklats mycket väl , såväl i som internationellt. Regeringen menar att offentlig konst även innefattar mer tillfälliga uttryck som performance, installationer och olika former av experiment i full skala.