bet · H601FiU2 · 2018-12-18 00:00:00 — Anslag inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget 1:19 Statens servicecenter enligt utskottets förslag och bifaller därmed delvis och motioner. I övrigt anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt regeringens och förslag, och bifaller därmed delvis propositionen. lämnar de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen och begärt samt godkänner regeringens förslag till investeringsplaner. avslår övriga motionsyrkanden med alternativa förslag till anslagsfördelning. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I detta avsnitt behandlas regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner för () och (FortV). I förslagen till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden ingår förslag om s.k. beställningsbemyndiganden men också förslag om krediter i samt kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. I avsnittet behandlas också förslag till anslag och bemyndigande om att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Redovisningen görs enligt indelningen i propositionen, dvs. finansmarknadsområdet, statlig förvaltningspolitik, digitalisering och it inom offentlig förvaltning, statliga arbetsgivarfrågor, offentlig upphandling, statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet, fastighetsförvaltning, god redovisningssed, vissa garanti- och medlemsavgifter och slutligen . Området omfattar åtgärder för ett stabilt och hållbart finansiellt system som präglas av ett starkt konsumentskydd och en effektiv statlig finansförvaltning. och är de myndigheter som hör till området, liksom . och finansieras i huvudsak med anslag, men de får också disponera vissa avgiftsintäkter för delar av sin verksamhet. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:3 avgifter till – anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning – beställningsbemyndiganden för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning – kredit- och garantiramar till stabilitetsfonden och resolutionsreserven. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för verksamhet. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås också minska med till följd av att tidigare beslutat att de ändamål och verksamheter som avser samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). Anslaget 1:3 avgifter till Regeringen föreslår att anvisar . Det innebär att anslaget är oförändrat jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för avgifter till EU:s tillsynsmyndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning, och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning Regeringen bedömer att det bör medges en möjlighet att ingå fleråriga ekonomiska åtaganden om finansiering av olika forskningssatsningar, och föreslår att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. Kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för stabilitetsfonden. Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kreditram på högst och en garantiram på högst för resolutionsreserven. I samband med genomförandet av krishanteringsdirektivet i svensk rätt ändrades reglerna för stabilitetsfonden, och en ny fond för finansiering av krishanteringsåtgärder, resolutionsreserven, inrättades. Båda fonderna finansieras genom avgifter från banksystemet. beslutades att ska fastställa krediter och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven. har redovisat en rapport om behovet av kredit- och garantiramar för resolutionsreserven och stabilitetsfonden (Fi2018/00822/FPM). Regeringen anger i propositionen att förslaget i denna del inte avviker från myndighetens bedömning. Stabilitetsfondens behållning uppgår till ca . Regeringen bedömer att medlen utgör en betydande resurs för att vidta eventuella krisåtgärder, dvs. förebyggande statligt stöd eller användning av statliga stabiliseringsverktyg. Det program som inrättades vid finanskrisen hade ett fastställt belopp om högst , vilket var det sammanlagda kapitaltillskott som staten kunde medge. Samma belopp utgör utgångspunkt för stabilitetsfondens lånemöjligheter och föreslås även gälla . bedömer också att nivån är en lämplig kreditram. Utgångspunkten för bedömningen är vad som skulle krävas för att stärka kapitaliseringen i två svenska storbanker (i riskvägda termer). Eventuella stödåtgärder kan komma att bli mer eller mindre omfattande, men bedömning är att skattningen är rimlig med beaktande av att förebyggande kapitaltillskott enbart kan ges till livskraftiga banker. Garantiramen för stabilitetsfonden bör enligt regeringen bestämmas utifrån det faktum att i första hand generella stödåtgärder i form av garantiprogram till samtliga banker kan komma att bli aktuella. Garantiramen för stabilitetsfonden bör vara på ett högre belopp än den ram som gäller för resolutionsreserven eftersom det här blir fråga om generella stödåtgärder till samtliga banker. Den ram som fanns i garantiförordningen uppgick inledningsvis till och var baserad på de svenska bankernas upplåning . Ramen sänktes senare till även om utnyttjandet aldrig var . Samma belopp utgör ramen för stabilitetsfondens möjlighet att medge garantier, och regeringen föreslår att det ska gälla även . Resolutionsreserven kan komma att användas för att finansiera åtgärder inom ramen för ett resolutionsförfarande, vilket innefattar åtgärder för att stötta rekonstruktion av systemviktiga banker som i utgångsläget inte bedöms som livskraftiga. Resolutionsreserven uppgår till ca . Resolutionsreservens kreditram bör främst bli aktuell vid olika återkapitaliseringsåtgärder efter det att vissa av företagens skulder skrivits ned. Därutöver kan kreditramen komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen på motiveras enligt regeringen av att den åtminstone bör ha samma förmåga till återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsutfall. Garantiramen för resolutionsreserven kan användas om banker i resolution initialt behöver stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Regeringen påpekar att det är svårt att uppskatta vilket likviditetsbehov som kan uppkomma i en krissituation men gör bedömningen att likviditetsstöd till flera av storbanker skulle behöva uppgå till . Eftersom det kan ge en negativ signaleffekt att under ett krisförlopp behöva justera garantiramen föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsreserven sätts till även . Området statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter (SSC) är myndigheterna inom området. Statskontorets verksamhet finansieras helt med anslag och ESV:s i huvudsak med anslag. Kammarkollegiets verksamhet finansieras i stället till större delen av avgifter från uppdragsverksamheten, och SSC finansieras i stort sett helt via avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till myndigheten. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:1 Statskontoret – anslaget 1:2 Kammarkollegiet – anslaget 1:19 Statens servicecenter – Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter – Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. [1] Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt utbetalning av vissa mindre skadeståndsersättningar. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår också att anslaget enligt plan minskas med ca med anledning av den nya lagen (2018:90) om insyn i finansiering av partier som trädde i kraft . Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med till följd av att de administrativa och handläggande uppgifterna som utförs åt bedöms öka och med till följd av att Kammarkollegiet ska förvalta det public service-konto som avses inrättas med anledning av att den nuvarande radio- och tv-avgiften ersätts med en individuell public service-avgift. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter. I propositionen redovisas dels en tabell med en budget för offentligrättslig verksamhet där myndigheten inte disponerar avgiftsintäkterna (tabell 4.5), dels en tabell med en budget för uppdragsverksamhet (tabell 4.6). Enligt tabellerna beräknas den offentligrättsliga verksamheten redovisa ett negativt resultat på ca 2019 och uppdragsverksamheten ett negativt resultat på ca 2019. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för ESV:s förvaltningsutgifter och för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med med anledning av att den uppgift som myndigheten haft i fråga om e-handel i staten överfördes till Myndigheten för digital förvaltning . Till följd av den uppgift som ESV har att genomföra årlig revision av användning av föreslås anslaget minska med (perioden –2018) respektive öka med (ny period 2019). ESV:s verksamhet finansieras till viss del av avgifter. I propositionen redovisas en tabell (tabell 4.9) med en budget för uppdragsverksamhet där myndigheten disponerar avgiftsintäkterna (ekonomisk styrning, administrativa system och tjänsteexport). Enligt tabellen beräknas uppdragsverksamheten ge ett överskott på 2019. Anslaget 1:19 Statens servicecenter Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för SSC:s förvaltningsutgifter i den mån de inte finansieras med avgifter. Anslaget får även användas för , och förvaltningsutgifter för lokal statlig service i avvaktan på att inordnas i SSC. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med 2019. Det är konsekvensen av beslut om att ändamål och verksamheter som avser lokal statlig service vid servicekontor ska flyttas från , och till en sammanhållen organisation som SSC ska ansvara för (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). För att säkerställa att den nödvändiga regleringen finns på plats innan verksamheten tas över av SSC har genomförandet av reformen flyttats fram till (Fi/0295/SFÖ). Mot den bakgrunden föreslår regeringen i propositionen att anslagets ändamål ändras så att anslaget även kan användas för , och förvaltningsutgifter för lokal statlig service i avvaktan på att verksamheten tas över av SSC. Fram finansieras SSC:s verksamhet i stort sett helt med intäkter från de myndigheter som är anslutna till SSC. Myndigheten tillhandahåller tjänster inom ekonomiadministration, löneadministration och elektronisk beställnings- och fakturahantering. I propositionen redovisas en tabell (tabell 4.12) med budget för uppdragsverksamhet. Enligt tabellen beräknas ett positivt resultat på ca 2019. Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning tillfälligt bör finansieras med en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten. har en kredit av detta slag utnyttjats med . har av krediten nyttjats. Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet Regeringen föreslår att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Regeringen anser att det behövs en kredit för att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador som hanteras inom det statliga försäkringssystemet. En utnyttjad kredit ska återbetalas inom ramen för systemet. Regeringen anger att om den sammanlagda försäkringsersättningen som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger ska regeringen dock besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. Tillkännagivande om att den statliga närvaron bör öka i hela landet Inom utgiftsområdet redogör regeringen för behandlingen av två tillkännagivanden om att den statliga närvaron bör öka i hela landet (s. 46). Det ena tillkännagivandet har gjorts på förslag av näringsutskottet och det andra på förslag av finansutskottet (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 och bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). I propositionen anges att tillsammans med tidigare beslut om lokalisering av myndigheter från , myndigheters egna initiativ om lokaliseringar och utbyggnaden av vissa myndigheter har beslut fattats –2018 som medför att den statliga närvaron runt om i , utanför , kommer att öka med över 2 000 statliga jobb. har flera myndigheter lokaliserats utanför . har startat sin verksamhet i , och Myndigheten för digital förvaltning, har startat sin i . Regeringen har vidare beslutat att lokalisera Myndigheten för arbetsmiljökunskap till . De statliga myndigheternas närvaro i storstädernas ytterområden har också ökat. Delegationen mot segregation har lokaliserats till , och (Sida) ska lokaliseras till . Regeringen anser att tillkännagivandena inte är slutbehandlade. Digitalisering och it inom offentlig förvaltning Området omfattar frågor om digitalisering och it inom offentlig förvaltning, digital mognad, it-användning och it-investeringar i statsförvaltningen, e- handel i staten, elektronisk identifiering och underskrift, förvaltningsgemensam digital infrastruktur (t.ex. plattformar, tjänster, standarder och ramverk) samt vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. omfattar området Myndigheten för digital förvaltning, vars verksamhet helt finansieras med anslag. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – 1:18 Myndigheten för digital förvaltning. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. ska säkerheten och skyddet för den personliga integriteten säkerställas. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta, återanvända information och uppgifter och söka gemensamma lösningar när det är möjligt och lämpligt. I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2018/19:1, utg.omr. 2 avsnitt 5.3.2). Bland annat redovisas att generellt placerar sig högt i jämförelser av digital förvaltning inom EU. utmärker sig t.ex. genom att erbjuda mobilanpassade webbplatser, men placerar sig något lägre när det gäller medborgarnas möjlighet att följa sina ärenden hos myndigheter. Andelen som använt internet för att skicka in ifyllda blanketter till myndigheter ökade , men den är något lägre bland utrikesfödda och bland personer med högst förgymnasial utbildning. När det gäller utbud av vissa data, tillgänglighet av öppna data på nationella portaler och initiativ för att främja användning av öppna data placerade sig 2017 på 28:e plats av 31 . Vidare konstaterar , som slutrapporterat ett regeringsuppdrag om att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande, att mognadsgraden kring öppna data ökat bland statliga myndigheter jämfört med . Avslutningsvis konstateras att den uppföljning ESV gjort av digitaliseringen av det offentliga visar att det finns ett behov av förbättrad styrning hos de statliga myndigheterna, särskilt när det gäller it-försörjning, informationssäkerhet och nyttorealisering (ESV 2017:13). bedrev 58 statliga myndigheter 191 strategiska it-projekt med en samlad budget på . Anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Myndigheten för digital förvaltnings förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås också öka med till följd av att tidigare beslutat att de ändamål och verksamheter som avser tjänsten Mina meddelanden ska flyttas från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till detta utgiftsområde (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). Vidare har Myndigheten för digital förvaltning övertagit uppgiften att främja arbetet med e-handel i staten som ESV tidigare ansvarat för, varför regeringen föreslår att anslaget ökas med . Området omfattar personal- och lönepolitiska frågor som t.ex. löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor när det gäller offentliga anställningar, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning inom staten. Även frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete inom staten omfattas. och () hör till området tillsammans med flera nämnder som t.ex. , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, och . och disponerar inte några anslag för sin verksamhet på statens budget. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter, och SPV disponerar ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som regeringen anger i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . SPV disponerar också avgifter från uppdragsverksamhet. Förvaltningsutgifterna för de nämnder som hör till området belastar Kammarkollegiets anslag och anslaget för arbetsgivarpolitiska frågor. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor – anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. – SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Den redovisning i propositionen som rör SPV:s uppdragsverksamhet utgörs av en tabell med en budget för den avgiftsbelagda verksamheten (tabell 6.12). Av den framgår att det beräknas ett överskott (tjänsteexport) på 2019. Regeringens mål för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas i samverkan mellan myndigheterna och samordnas av . I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.3.2). Bland annat redovisas att löneutvecklingen inom den statliga sektorn uppgått till , vilket kan jämföras med löneutvecklingen för tjänstemän inom den privata sektorn som uppgått till . När det gäller andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ökade den mellan 2016 och . Om man räknar bort ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgick andelen kvinnor till 2017, vilket är en ökning . Andelen kvinnor bland myndighetschefer var . Löneskillnaden mellan kvinnor och män har minskat med då den uppgick till . Vidare redovisas att andelen anställda med utländsk bakgrund i staten var 2017, vilket är en ökning jämfört med . har andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten minskat efter en stor ökning 2015. Sjukfrånvaron i staten uppgick till av den ordinarie arbetstiden , vilket är en minskning jämfört med . Kvinnornas sjukfrånvaro på var mer än dubbelt så hög som männens . Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Regeringen föreslår att anvisar . Det innebär att anslaget är oförändrat jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Det får också användas för förvaltningsutgifter för vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Regeringen föreslår att anvisar 13 . Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar och liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Anslaget får också användas för utgifter för räntor som rör sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader och för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring m.m. Anslaget får även användas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Avslutningsvis får anslaget användas för förvaltningsutgifter vid SPV för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget sammantaget föreslås öka med . Anslaget är regelstyrt och har omräknats efter ändrade antaganden om den makroekonomiska utvecklingen och volymer. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där väsentliga penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Enbart det senare flödet omsätter nästan .