bet · H501KU38 · 2018-01-23 00:00:00 — En ansökan om tillgång till en handling ska ges in skriftligen och vara tillräckligt utförlig för att institutionen ska kunna identifiera handlingen. Sökanden behöver inte ange några skäl för sin ansökan. Om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar får den berörda institutionen informellt samråda med sökanden för att finna en rimlig lösning. Berörd institution ska handlägga en begäran om att ta del av en handling skyndsamt. Institutionen ska efter det att en ansökan registrerats antingen bevilja tillgång till den begärda handlingen och ge tillgång till den inom samma tidsfrist, eller skriftligen ange skälen för att ansökningen helt eller delvis har avslagits och upplysa sökanden om dennes rätt att göra en s.k. bekräftande ansökan. I undantagsfall, t.ex. om en ansökan avser en mycket omfattande handling eller ett mycket stort antal handlingar, får tidsfristen förlängas med , förutsatt att sökanden underrättas på förhand och att utförliga skäl anges. En sökande ska få tillgång till en handling antingen genom att få ta del av den på stället eller genom att erhålla en kopia, inklusive en kopia i elektronisk form, om handlingen finns i sådan form, i enlighet med sökandens egna önskemål. Kostnaden för framställning och utskick av kopior får åläggas sökanden. Avgiften får inte vara högre än den faktiska kostnaden för att framställa och skicka kopiorna. Det är kostnadsfritt att ta del av en handling på stället, erhålla kopior på färre än 20 A4-sidor och få direkt tillgång i elektronisk form eller via det register över handlingar som varje institution ska ställa till allmänhetens förfogande. lade fram ett förslag till en reviderad öppenhetsförordning. lämnade ett nytt kompletterande förslag som innebar att förordningen skulle anpassas till Lissabonfördraget genom att inte bara gälla handlingar som finns hos institutionerna, utan också omfatta handlingar hos EU:s samtliga organ och byråer. antog en resolution med ett stort antal ändringsförslag när det gäller förslag . Förhandlingarna om en översyn av öppenhetsförordningen pågår fortfarande. I skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen anför regeringen att handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhetsförordningen infördes. Enligt regeringen är många handlingar som var hemliga numera direkt sökbara på internet. Regeringen anför även att utvecklingen mot ökad handlingsoffentlighet inte är entydig. målsättning i förhandlingarna är enligt regeringen ökad öppenhet i EU:s institutioner. Regeringen anför vidare att också verkar aktivt för att öppenhetsförordningen ska göras tillämplig även på handlingar som förvaras hos EU:s myndigheter, byråer och organ. Motsvarande formuleringar finns även i skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Tillkännagivande om inskränkningar i meddelarfriheten vid regeringens förhandlingar om EU-rättsakter m.m. har gett regeringen till känna att regeringen bör redogöra för hur man avser att följa utvecklingen när det gäller inskränkningar i meddelarfriheten och sekretessbestämmelsernas utformning samt hur den svenska meddelarfriheten ska uppmärksammas i samband med förhandlingar om EU-rättsakter. Av tillkännagivandet följer även att regeringen bör redovisa noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsers utformning (rskr. 2012/13:77, se även bet. 2012/13:SkU8 punkt 5 c och yttrande 2012/13:KU3y). I avsnitt 15 i regeringens proposition 2016/17:208 Några frågor om offentlighet och sekretess redogörs för regeringens arbete i avseenden som nämnts ovan. Det anförs att regeringen i förhandlingsarbetet i EU prioriterar arbetet med att verka för att den sekretessreglering som följer av unionens rättsakter inte medför större inskränkningar i offentlighetsprincipen och meddelarfriheten än vad som är motiverat med hänsyn till uppgifternas karaktär och när man beaktar allmänhetens och mediernas intresse av insyn. Enligt regeringen har detta arbete i stor utsträckning varit framgångsrikt och i de allra flesta fall inneburit att de krav på sekretess som följer av unionsrätten i allt väsentligt har kunnat genomföras i nationell rätt i enlighet med de principer och enligt den systematik som den svenska offentlighets- och sekretessregleringen bygger på. Regeringen anför att i samtliga frågor som rör EU, vilket inkluderar EU-rättsliga ärenden och ärenden om svenska lagar och förordningar med anknytning till , sker samråd med för samordning av EU-frågor. Regeringen menar att det horisontella perspektivet som finns hos kansliet bidrar till en konsekvent hållning från regeringen i olika förhandlingsarbeten. Regeringen anger att frågor som kan påverka svensk grundlagsreglering, som offentlighetsprincipen och rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, också bereds med grundlagsenhet som ansvarar för tryckfrihetsförordningen och den svenska sekretesslagstiftningen. När det gäller förhandlingar inom ramen för EU-samarbetet anges i propositionen att ska lämna en promemoria till inför en förhandling av ett förslag till lagstiftningsakt i Europeiska unionens råd och . I promemorian ska det bl.a. göras en inledande analys av vilka effekter förslaget kan komma att få på svensk grundlag och sekretesslagstiftning. Regeringen anför att det inför varje förhandlingstillfälle görs en analys inom av vilken påverkan förslaget kan få på den svenska offentlighetsprincipen och sekretessregleringen, inbegripet meddelarskyddet, i samband med att det ansvariga departementet tar fram en instruktion för den svenska förhandlingsdelegationens handlingslinje. Regeringens inställning är att förhandlingsarbetet ska bedrivas i en öppenhetsvänlig riktning, och bestämmelser som kan påverka svensk offentlighetsprincip och meddelarfrihet prioriteras i förhandlingarna. Regeringen anför att den arbetar aktivt och på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Regeringen anser att det är av stor vikt att upprätthålla principerna om största möjliga öppenhet i i Europa-parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). Regeringen anger att den bevakar att förordningens regler beaktas vid utformningen av bestämmelser om sekretess i nya rättsakter och att öppenhetsförordningen i största möjliga utsträckning görs tillämplig på handlingar som finns hos EU-organ och byråer genom hänvisningar till förordningen i de särskilda EU-förordningar som gäller specifikt för dessa organ och byråer. Vidare anges att regeringen aktivt bevakar mål i EU:s domstolar som rör frågor om utlämnande av handlingar från EU:s institutioner och EU-organ och byråer samt att ofta intervenerar i den typen av mål för att få till stånd en öppenhetsvänlig tolkning av olika principfrågor. Enligt regeringen verkar också konsekvent i rådets arbetsgrupp för informationsfrågor för att rådets tillämpning av EU:s öppenhetsförordning ska leda till största möjliga transparens när frågor om utlämnande av rådets handlingar prövas. Detta anges även ha varit regeringens hållning i förhandlingsarbetet i fråga om en revidering av öppenhetsförordningen. Utskottet har ställt sig bakom de överväganden som görs i propositionen och har välkomnat regeringens arbete med offentlighet och sekretess i EU-samarbetet (bet. 2017/18:KU3 s. 28, rskr. 2017/18:37). Vid behandlingen av kommissionens agenda om bättre lagstiftning för bättre resultat välkomnade kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och ambitionen att införa mer öppenhet i lagstiftningsprocessen (utl. 2015/16:KU3). Utskottet anförde att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet framhöll vidare vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . I utlåtandet fanns ett särskilt yttrande (SD). Utskottet hänvisade till det nämnda ställningstagandet i sitt yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram (2015/16:KU4y). I yttrandet fanns ett särskilt yttrande (SD). Utskottet anförde i ett yttrande över skrivelse 2015/16:115 Verksamheten i Europeiska unionen (2015/16:KU9y) att det är viktigt att värna öppenhet och transparens och att bevaka användningen av delegerade akter (2015/16:KU9y). I yttrandet framhölls att utskottet tidigare hade uttalat att ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten, och att utskottet hade framhållit vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . Utskottet konstaterade även att det av skrivelsen framgick att regeringen verkade för en ökad öppenhet inom EU och att den aktivt arbetade med öppenhetsfrågorna. I yttrandet fanns en avvikande mening (SD) och ett särskilt yttrande (V). Utskottet har senast i ett yttrande över skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen (2016/17:KU5y) välkomnat regeringens arbete för en ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen. Utskottet har också upprepat vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . I yttrandet fanns två avvikande meningar (SD, V). Ett öppet och effektivt beslutsfattande främjar den demokratiska legitimiteten. Utskottet konstaterar att regeringen arbetar aktivt och på flera plan för en ökad öppenhet inom EU. Utskottet, som välkomnar detta arbete, anser därför inte att det finns skäl att föreslå sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionsyrkandena. Personlig integritet och konsumentskydd, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3756 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2017/18:432 av (L) och 2017/18:1188 av (M). Som konsumenter utför vi allt större del av våra inköp via nätet. Näthandeln innebär stora fördelar för konsumenten, t.ex. ett större utbud och bättre möjlighet att jämföra priser. Men den snabbt ökande andelen inköp via nätet gör också att konsumenterna lämnar ifrån sig allt mer uppgifter om sig själva och sina konsumtionsmönster, uppgifter som är mycket eftertraktad information för företagen. En omfattande vidareförsäljning av sådan information sker mellan företag på ett sätt som är omöjligt för konsumenterna själva att överblicka. Sammantagen ger denna information mycket stora möjligheter att kartlägga individers liv och tillvaro. Företag på nätet använder alltför ofta konsumenters personuppgifter på ett vidlyftigt sätt. De flesta konsumenter har ingen chans att överblicka vilken information som lagras om dem, och hur den sprids vidare. I många fall är det också ett krav att de godkänner att informationen lagras och lämnas vidare för att över huvud taget kunna få tillgång till tjänsten. Detta skapar en väsentlig obalans i relationen mellan företagen och den enskilde konsumenten. Konsumenters integritetsskydd behöver förstärkas. Lagstiftningen behöver förtydligas så att konsumenterna får ett fullgott skydd för sina personuppgifter vid näthandel. Företag behöver givetvis kunna spara uppgifter om sina kunder, men det behövs ett starkare skydd vad gäller vilken typ av uppgifter som får sparas och hur länge detta får ske utan att konsumenten förnyar sitt medgivande. Personuppgifter bör inte utan tydligt medgivande få spridas till tredje part i vinst- eller marknadsföringssyfte. Konsumenten behöver också få möjlighet till insyn i vilka uppgifter som lagras, och möjlighet att få dem raderade. Även skyddet mot marknadsföring direkt till barn på nätet behöver förbättras. bör arbeta på såväl den europeiska som den internationella arenan för en fungerande reglering om detta. Kvalitetsverktyg för webbplatser, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2. Hat och hot på nätet drabbar ungdomar, journalister, opinionsbildare och politiker. Kränkningarna på nätet måste tas på allvar och det behövs bl.a. preventiva åtgärder som leder till färre nätkränkningar. Regeringen bör därför ge Datainspektionen i uppdrag att utveckla ett kvalitetsverktyg för sajter med hög integritetsstandard, samt överväga om det bör tas fram ett kvalitetsverktyg för internettjänster i relation till den personliga integriteten, likt , som innebär en märkning av sajter med hög integritetsstandard. Detta skulle vara ett sätt att belöna de sajter och tjänster som arbetar medvetet mot kränkningar på nätet. Sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 17. Dagens sekretessregler och samtalsordning för larmsamtal till SOS Alarm innebär att polisen riskerar att få information senare än övriga räddningsaktörer. Detta leder till ett onödigt dubbelarbete och till att polisens insatser försenas, vilket i sin tur riskerar att medföra riskfyllda utryckningar och ett försvårat polisarbete. Det är därför nödvändigt att sekretessreglerna ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som den övriga räddningstjänsten. Offentlighet i skolor med enskild huvudman, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 4. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller för skolor som bedrivs i offentlig regi. Det innebär att handlingar som kommer in till, upprättas och förvaras på skolan är allmänna handlingar som alla har rätt att ta del av, med den begränsning som följer av gällande sekretessbestämmelser. Huvudmän för fristående skolverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleverksamhet omfattas inte av offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser. Friskolor behöver därför inte lämna ut handlingar i samma utsträckning som kommunala skolor, trots att de är offentligt finansierade. De kommunala och de fristående skolorna verkar därmed inte under jämlika förhållanden. Samma principer om offentlighet för handlingar rörande verksamheten ska gälla för alla skolformer, oavsett huvudman. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, punkt 5 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 10. har betalats ut i statligt anställningsstöd till privata företag. Uppgift om vilka företag som har tagit del av bidragen och hur mycket pengar respektive företag har fått är belagt med sekretess med hänsyn till företagarnas affärsintressen. Nuvarande ordning gör det svårt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner och huruvida det förekommer överutnyttjande, felaktiga utbetalningar och andra oegentligheter. Allmänhetens insyn i hur skattemedel används bör väga tyngre än den enskilde företagarens affärsintressen. Det finns ett stort samhällsintresse och behov av transparens, öppenhet och insyn när det gäller hur de statliga lönesub-ventionerna används. Regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner som skyddet för den enskildes integritet säkras. Stärkt tillsyn på integritetsområdet, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 9, 2017/18:361 av (L) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:361 av (L) yrkande 1. Den nuvarande myndighetsstrukturen på integritetsområdet är föråldrad. Vi noterar att regeringen nu har aviserat att Datainspektionen ska bli central tillsynsmyndighet på integritetsområdet och att myndigheten ska byta namn till . Vi anser att det bör vara ett första steg mot det förslag till utvidgat uppdrag för Datainspektionen som framläggs i delbetänkande Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41). Regeringen bör också i en årlig skrivelse till redovisa utvecklingen när det gäller skyddet för den personliga integriteten. Skrivelsen bör avse såväl de legala förutsättningarna för integritetsskyddet som den övergripande utvecklingen vad gäller användningen av olika slags informationsteknik som påverkar integriteten. En nätombudsman, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 8. Ingen människa ska behöva utsättas för förtal, hot eller andra allvarliga kränkningar, ändå sker detta i stor utsträckning på nätet och i sociala medier. Det behöver därför inrättas en funktion i samhället som har i uppdrag att stödja och hjälpa dem som utsätts för hot och kränkningar på nätet. Vi välkomnar regeringens avisering om att Datainspektionen ska bli central tillsynsmyndighet på integritetsområdet och att myndigheten delvis ska få ett ändrat uppdrag samt byter namn till . Mot bakgrund av att den nya i grunden är en tillsynsmyndighet samt att det ännu inte står klart hur dess uppdrag och verksamhet kommer att se ut vidhåller vi alltjämt att en nätombudsman, , bör bildas och bl.a. ges verktyg och förutsättningar för att kunna hjälpa utsatta med råd och stöd. En nätombudsman skulle även kunna ha en samordnande funktion i fråga om de olika åtgärder som vidtas på bl.a. myndighetsnivå när det gäller informationsinsatser m.m. för att öka medvetenheten och kunskapen kring näthat. En nätombudsman bör därför inrättas. Ökad insyn och öppenhet i EU, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 7. I när flera krafter ifrågasätter EU-samarbetet och de grundprinciper om rörlighet, handel och mångfald som samarbetet står för, är det än viktigare att vi stärker transparensen och öppenheten inom EU, bl.a. genom att en offentlighetsprincip införs i hela unionens arbete. Genom att öka insynen i t.ex. ministerrådets omröstningar eller arbetsgrupper ökar också medborgarnas möjligheter till ansvarsutkrävande, vilket är viktigt för demokratisk kontroll och legitimitet. Vidare ska visselblåsare skyddas av meddelarfrihet efter svensk förebild. Detta bör regeringen verka för. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:51 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av en samlad lagstiftning i syfte att tydliggöra och förstärka tystnadsplikten för tolkar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:117 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sekretesslagen bör ses över så att tydliga regler kring anmälningsplikt och rättsstöd finns vid alla misstankar om brott i LSS-verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:361 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka möjlighet att följa utvecklingen av den personliga integriteten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en integritetsmyndighet och integritetsinspektion och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en årlig skrivelse om integritet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:432 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om säkerställning av individens integritet vid datainsamling på nätet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:865 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med den utlovade översynen av socialtjänstlagen även se över offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS Alarm och länskommunikationscentral ska ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som övrig räddningstjänst och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:907 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlighets- och sekretesslagen även ska gälla i skolor med enskild huvudman och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1188 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att se över vilka öppna register som behöver förändras för att stärka människors integritet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1289 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra för polisen att publicera bilder så att allmänheten kan hjälpa till att klara upp fler brott, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1524 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över offentlighets- och sekretesslagen för att underlätta vårdnadsutredningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2029 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör säkerställas att det tas hänsyn till skyddet av den enskildes personliga integritet och tillses att det är möjligt att nyttja de fördelar som anonyma aggregerade data kan innebära för innovationer inom välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2047 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2622 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare åtgärder för att bekämpa hot och kränkningar på nätet – särskilt riktade mot personer verksamma i det offentliga rummet – och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2803 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra det möjligt att följa beslut hos kommuner, staten, landsting och regioner, med tillhörande bokföring och kvitton, i realtid genom en sökbar och öppen databas, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett uppdrag till Datainspektionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste arbeta för ökad insyn och öppenhet i EU och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra det möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner, som skyddet för den enskildes integritet säkras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3579 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konsumentens rättigheter på nätet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt tillsyn på integritetsområdet och tillkännager detta för regeringen.