bet · H501UbU30 · 2018-06-13 00:00:00 — I proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv föreslogs ändringar i skollagen som innebar att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslogs även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. har bifallit propositionen (bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Enligt (rapport 2015:427) har flera elever på introduktionsprogrammet yrkesintroduktion arbetsplatsförlagt lärande (APL) eller praktik i så stor omfattning att de kan sägas gå en lärlingsliknande utbildning. finns det enligt verket en risk för att elever på introduktionsprogrammen missgynnas i konkurrensen om . Arbetsgivare som tar emot en lärling från ett nationellt program har möjlighet att ta del av ett statsbidrag. Den möjligheten finns inte för de arbetsgivare som under lärlingsliknande former tar emot en elev från ett introduktionsprogram. För att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktionsprogram konstaterar regeringen i budgetpropositionen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 135 och 197). Ändringarna gällande målgruppen för statsbidraget har därefter gjorts i förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning och lärlingsliknande utbildning inom introduktionsprogram. Av 3 § förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning framgår att lärlingsersättning får lämnas till elever som deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan, har ett utbildningskontrakt enligt 16 kap. 11 a § skollagen och har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). Lärlingsersättning lämnas med per studiemånad. En försöksverksamhet med branschskolor Bakgrunden till förslaget om en försöksverksamhet med branschskolor är att (SOU 2015:97 s. 207) hade i uppdrag att analysera om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning, med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare och om det finns intresse bland arbetsgivare och parter att det lämnas sådana förslag som krävs för en försöksverksamhet. Utredningen hade tät kontakt med ett flertal branschorganisationer och förde diskussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kunde utvecklas. Utredningen fann att det inte finns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt, där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. I stället efterfrågade branschorganisationerna inom olika yrkesområden möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde till att utredningen föreslog en försöksverksamhet med s.k. branschskolor (prop. 2017/18:184 s. 11–12). biföll proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor (bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319). Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Branschskolorna erbjuder utbildningar på gymnasial nivå där det lokalt inte finns tillräckligt många elever, men där efterfrågan på arbetskraft är stor. Försöksverksamheten pågår –2023 över hela med tio branschskolor som har utsett. Regelverket finns i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen (2017:623) om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän. försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en alternativ väg till en gymnasieexamen på ett yrkesprogram (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Andelen lärlingar har ökat kontinuerligt . fanns det omkring 9 600 lärlingar i gymnasieskolan. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i det svenska utbildningsväsendet – både genom att den är relativt omfattande när det gäller antalet ungdomar som berörs och för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerat tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på gymnasieskolorna och arbetsplatserna. Utskottet vill påpeka att en rad åtgärder har vidtagits när det gäller lärlingsutbildningen. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former. har bifallit en proposition (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155) i vilken det föreslås att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslås även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att andelen lärlingar på yrkesprogrammen ökar och att det pågår ett arbete för att förbättra lärlingsutbildningen i olika avseenden. Vidare vill utskottet framhålla att i sitt arbete förde diskussioner med ett flertal branschorganisationer om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kunde utvecklas. Utredningen fann att det inte finns något större intresse av att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt, där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Utredningen (SOU 2015:97) föreslog i stället en försöksverksamhet med branschskolor som också pågår. När det gäller yrkandet om att lärlingar bl.a. ska rekryteras och anställas direkt av arbetsgivaren ser utskottet mot bakgrund av slutsatser inget behov av att ska vidta några åtgärder. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:4092 (L, M, C, KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 föreslås att studie- och yrkesvägledningen ska utvecklas. Motionärerna framhåller bl.a. att studierådgivningen under högstadiet ska öka och mer fokusera på transparent information kring studiernas möjligheter till framtida arbete. Studie- och yrkesvägledarens roll ska också stärkas – varje skolas studie- och yrkesvägledare ska få den utbildning och de verktyg som behövs för att alla elever ska kunna göra trygga och välinformerade gymnasieval. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Av 2 kap. 30 § skollagen följer att för att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller det föregående kravet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen, och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. Vidare anger de övergripande målen i läroplanen att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. Enligt läroplanen förutsätts dessutom att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan att skolans personal, efter att rektorn har gjort en arbetsfördelning, bl.a. ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn ansvarar vidare för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Rektorn ansvarar även för att studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta. Målet som fastslås i läroplanen är att varje elev medvetet ska kunna ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. I allmänna råd Arbetet med studie- och yrkesvägledning (2013) utvecklar myndigheten ytterligare de syften med skolans arbete med studie- och yrkesvägledningen som ställs upp i läroplanerna för respektive skolform. har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Detta uppdrag förlängdes i och med antagandet av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 175, bet. 2015/16:UbU1 s. 77). Uppdraget ska enligt regeringen syfta till att höja kvaliteten i skolornas arbete med arbetslivskunskap och dessutom byggas ut med ytterligare fokus på att stärka jämställdhetsperspektivet. I regleringsbrev (s. 9) anges att fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . Utöver den regelbundna tillsynen som sker löpande genomförde Skol-inspektionen 2013 en omfattande kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 34 grundskolor. Huvudresultaten visade att det finns omfattande brister i skolors och huvudmäns arbete med att planera och följa upp studie- och yrkesvägledningen. Vidare får eleverna inte studie- och yrkesvägledning kontinuerligt under sin utbildning och studie- och yrkesvägledningen betraktas inte som hela skolans ansvar. Skolorna arbetar heller inte aktivt för att motverka begränsningar i elevernas studie- och yrkesval utifrån kön, social eller kulturell bakgrund (i . Kvalitetsgranskning [Rapport 2013:5]). Skolinspektionen har inlett arbetet med en ny kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen, med fokus på gymnasieskolans yrkesprogram. Skolinspektionen kommer att granska hur studie- och yrkesvägledningen genomförs på yrkesprogram med olika typer av könsfördelning med fokus på vägledning inom undervisningen. Inspektionen menar att yrkesprogrammen framstår som särskilt angelägna att granska mot bakgrund av att de är de mest könsuppdelade programmen inom gymnasieskolan. Dessutom lyckas elever på yrkesprogram i lägre utsträckning få en examen jämfört med elever på högskoleförberedande pro-gram. Enligt Skolinspektionen pekar också forskning på att elever som gjort otraditionella val på yrkesprogram med stora könsskillnader oftare hoppar av utbildningen och oftare byter program. har här ett viktigt uppdrag att stödja och motivera dessa elever inför fortsatt studie- och yrkesliv samt utmana elevernas uppfattning om olika branscher utifrån normer kring kön samt social och kulturell bakgrund. kan därmed även fungera som en skyddsfaktor för att motverka avhopp och programbyten, menar Skolinspektionen. Utredning om en utvecklad studie- och yrkesvägledning Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2017:116) med uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla studie- och yrkesvägledningen. En särskild utredare ska bl.a. • analysera hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och området arbetslivskunskap • analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten • analysera hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas • analysera hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter nyanlända elevers behov • analysera hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsendet kan öka • vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottets uppföljning av studie- och yrkesvägledningen Utskottet har beslutat att följa upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (4 § prot. 2016/17:32). Utskottets rapport i och gymnasieskolan – en uppföljning (dnr 2808-2016/17) visar bl.a. att den statliga styrningen inte är tillräckligt tydlig. tillkännagivande om studie- och yrkesvägledningen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet har anfört om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 s. 26 f.). I regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att tillkännagivande inte är slutbehandlat (s. 164). Regeringen hänvisar till att ett beslut fattades om att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildningsvägar. I uppdraget ingår frågan om hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten samt hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas (dir. 2017:116). När det gäller yrkandet om att utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan kan utskottet inledningsvis konstatera att enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt utskottets uppfattning kan man med väl underbyggda val minska risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. Vägledningen är också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är därför av stor vikt. Utskottet har genomfört en uppföljning av hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar. Av utskottets rapport i och gymnasieskolan – en uppföljning framgår bl.a. att den statliga styrningen inte är tillräckligt tydlig (dnr 2808-2016/17). Även regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Uppdraget i här aktuella delar ska redovisas (dir. 2017:116). Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Utskottet instämmer med motionärerna att det finns behov av att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Med hänvisning till pågående arbete, utskottets avslutade uppföljningsarbete samt den pågående utredningen av studie- och yrkesvägledningen ser utskottet emellertid inget behov för att nu vidta någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:4092 (L, M, C, KD) yrkande 5 och utskottet avstyrker därmed motionen. Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2017/18:184 och avslår motionerna 2017/18:4030 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Förslaget om ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram ska ses mot bakgrund av att en av de största utmaningarna på arbetsmarknaden är bristen på rätt utbildad arbetskraft. Enligt uppger vart fjärde företag att svårigheterna att rekrytera personal hindrade en planerad expansion (). Många av gymnasieskolans yrkesprogram utbildar elever till flera av arbetsmarknadens stora bristyrken. Den förra regeringen genomförde en gymnasiereform 2011 (Gy 11) där ett viktigt inslag var att skillnaderna mellan yrkesprogram och högskoleförberedande program skulle öka, vilket bl.a. innebar att elever på yrkesprogram inte längre automatiskt får grundläggande behörighet till högre utbildning. Vi kan konstatera att gymnasiereformen har gjort att intresset för yrkesutbildningarna på gymnasiet minskat dramatiskt. Elever på yrkesprogram har rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå, antingen som individuellt val eller som utökat program. Det finns emellertid flera praktiska hinder som försvårar för elever på yrkesprogram att läsa kurser som ger grundläggande behörighet. Elever som vill läsa kurser för grundläggande behörighet möter bl.a. problem med att använda det individuella valet och programfördjupningen för att läsa behörighetsgivande kurser samt brister i skolornas planering, exempelvis schemakrockar, som i praktiken omöjliggör för elever att läsa in grundläggande behörighet. Den nuvarande konstruktionen bidrar också till att yrkesprogrammen inte uppfattas kunna leda till vidare studier. Detta har sammantaget bidragit till att andelen elever som väljer ett yrkesprogram har minskat dramatiskt sedan gymnasiereformen 2011. Näringslivet, branscher, fackförbund och elevorganisationer har efterfrågat mer attraktiva yrkesprogram i gymnasieskolan och förbättrade möjligheter för eleverna att läsa in behörighet för vidare studier. Yrkesprogrammen uppfattas som att de i för hög grad leder in i återvändsgränder för eleverna, vilket minskat deras attraktivitet och lett till allvarliga problem med kompetensförsörjningen i många branscher. Vi anser därför att elever på yrkesprogrammen bör få bättre möjligheter att läsa de kurser som krävs för grundläggande behörighet. Elever ska kunna känna sig säkra på att de håller dörren öppen för fortsatta studier även efter ett yrkesprogram. Därför föreslås i propositionen att alla yrkesprogram ska innehålla de kurser som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. De kurser som programmen behöver utökas med för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet är kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska. Vi är precis som branscherna övertygade om att förslaget kommer att öka yrkesprogrammens attraktionskraft. Det är emellertid viktigt att yrkeskurserna som krävs för anställningsbarhet även framöver får stort utrymme. Därför föreslås i propositionen att yrkesprogrammen barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet ska utökas till 2 700 gymnasiepoäng och att övriga yrkesprogram ska utökas till 2 800 gymnasiepoäng. Vidare ska enligt förslaget dagens möjligheter för elever att läsa kurser för grundläggande behörighet som individuellt val kvarstå trots de brister med dagens system som beskrivits ovan. Möjligheten för huvudmän att erbjuda elever att läsa dessa kurser inom ramen för programfördjupningen ska också finnas kvar. Därmed kommer även dagens möjligheter att uppnå grundläggande behörighet inom ramen för 2 500 gymnasiepoäng att finnas kvar. Det ska dock vara elevens eget val om han eller hon vill använda det individuella valet eller programfördjupningen till att läsa kurser som ger grundläggande behörighet eller till andra kurser som huvudmannen erbjuder. En stor majoritet av remissinstanserna har ställt sig bakom detta delförslag. Med förslaget ges alla yrkesprogram reella möjligheter att inkludera de kurser som krävs för att eleverna ska uppnå grundläggande behörighet, men med möjlighet för eleven att välja bort dessa kurser. Det finns elever som har andra mål med sina gymnasiestudier än att läsa in grundläggande behörighet. Det är därför viktigt, anser vi, att det finns en valfrihet inbyggd i systemet. Det är ett viktigt skäl till att det i propositionen föreslås att en elev på ett yrkesprogram ska få välja bort vissa kurser som krävs för att uppnå grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. Därigenom kan de elever som så önskar och behöver koncentrera sig på sina studier. Det ger också de elever som känner stress och oro för studiemisslyckanden en bättre möjlighet att undvika detta genom att kunna välja bort behörighetsgivande kurser. Eleverna bör alltså även ha en valfrihet för att inte genomströmningen ska minska. Det andra huvudförslaget i propositionen är att ett estetiskt ämne ska ingå i alla nationella program i gymnasieskolan. Ämnet ska omfatta 50 gymnasiepoäng och ska heta estetiska uttryck. Gymnasiearbetet ska också omfatta 50 gymnasiepoäng, i stället för som 100 gymnasiepoäng. Förslaget ska ses i ljuset av de förändringar som inträdde i samband med gymnasiereformen 2011 (Gy 11) och som innebar att kärnämnet estetisk verksamhet togs bort. Detta har lett till att majoriteten av gymnasieungdomarna får mindre estetisk kunskap i skolan än . På vissa nationella program handlar det om att det bara är av eleverna som har läst en kurs i något av ämnena bild, fotografisk bild, dans, teater eller musik. Den kraftiga minskningen av andelen elever som läser ett estetiskt ämne i gymnasieskolan är djupt olycklig. Det är därför, menar vi, mycket viktigt att stärka alla gymnasieelevers möjlighet att utveckla sina estetiska förmågor genom att införa ett estetisk ämnen i gymnasieskolan, inte minst för att stimulera elevernas kreativitet och stärka bildningen.