bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Skolan ska ge insikt i och kunskap om föreningsliv och entreprenörskap, värden som är grundläggande för en fortsatt livskraftig landsbygd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 4 och 6, 2017/18:2244 av Finn och (båda M), 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 29. Dagens system med ett fritt skolval i måste avskaffas. I stället behövs ett nytt system med en vision om allas likvärdiga rätt till kunskap. Genom ett omvänt perspektiv på skolplaceringar och genom ett borttagande av de fristående skolornas möjligheter att använda sig av segregerande antagningsregler, kan en modell som leder till mer likvärdiga förutsättningar för skolor och elever skapas. För att skapa bättre förutsättningar för likvärdig undervisning och ett effektivt utnyttjande av skolans resurser bör skolplaceringar i utgå från upptagningsområden där en elev i första hand placeras i en skola. Upptagningsområdena bör baseras på att elever ska gå i en skola nära hemmet, men bör även ta hänsyn till eventuell boendesegregation och sträva efter en sammansättning av elever med olika bakgrund. Skolplaceringar i bör utgå från upptagningsområden där en elev placeras i en skola. Efter att en skolplacering meddelats bör det dock även ges möjlighet för föräldrar och elever att komma med alternativa önskemål. Ett sådant önskemål ska motiveras särskilt. Skäl för annan placering skulle t.ex. kunna vara att en skola har en särskild inriktning eller särskild pedagogik. Det kan också handla om sociala skäl eller funktionsnedsättning hos en elev och att eleven kan få bättre stöd vid en viss skola. Vid konkurrens om en plats bör platsen i första hand tilldelas en elev som bor inom samma upptagningsområde som skolan ligger i och i andra hand enligt en strikt närhetsprincip. Varje fall av särskilda önskemål ska beslutas av skolledningen i samråd med vårdnadshavare och övriga berörda. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Val av skola, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 4 och 6, 2017/18:2244 av Finn och (båda M), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 5. Ett område där det behövs tydligare regler är skolskjuts. är kommunerna endast skyldiga att erbjuda skolskjuts till en skola, även om det finns en friskola som ligger närmare elevens hem. Kommunerna har olika regler för när skolskjuts ska beviljas. Kommunerna bör i stället tillämpa reglerna för skolskjuts lika, oavsett huvudman och därför bör det införas en allmän princip som anger när en elev är berättigad till skolskjuts. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett fritt och aktivt skolval, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1444 av (M), 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 31 och 33. Vi värnar rätten till det fria skolvalet och välkomnar att i sitt slutbetänkande (SOU 2017:35), likt den parlamentariska friskolekommittén, slår fast att valfriheten och friskolorna är här för att stanna. För oss i Alliansen är det självklart att föräldrar och elever ska kunna välja skola. Det viktigaste för oss är att kvaliteten på undervisningen är hög oavsett om den enskilda skolan drivs av en kommun eller av en privat aktör. Att kunna välja skola möjliggör också till att motverka den boendesegregation som finns i landet. Att begränsa och försvåra det fria skolvalet löser inte de utmaningar och problem som finns i en del skolor. Vi står upp för en skola där klassresan börjar redan i klassrummet och där skolan ska ge alla elever samma förutsättningar att lyckas oavsett socioekonomisk bakgrund. Där såväl stöd som stimulans ges utifrån elevens behov. Det innebär att varje skola, oavsett huvudmannaskap, måste hålla en hög kvalitet men också att föräldrar och elever ska få möjlighet att själva aktivt välja en skola som passar just deras enskilda behov, även utanför det egna bostadsområdet. Elever som inte väljer skola själva blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. Det innebär att de som inte känner till det fria skolvalet inte ges möjlighet att själva få välja. Vi värnar således det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. Valfriheten är en rättighet som alla elever ska garanteras. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill vi att det införs ett aktivt skolval i samtliga kommuner. Det är något som även förespråkar. För att det aktiva skolvalet ska bli möjligt att göra för alla bör informationsinsatserna öka och jämförelser mellan skolorna bli tydliga. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12 samt 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Vi anser att om Skolinspektionen i sin tillsyn bedömer att en skola har kvalitetsbrister ska det upprättas en åtgärdsplan. Därefter ska dessa skolor åläggas ett obligatoriskt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. Det ska inte vara möjligt för ägare till fristående skolor som tecknar kunskapskontrakt eller ställs under statligt huvudmannaskap att ta ut vinst. Vi anser också att man bör se över hur ett förbättrat antagningssystem för kommunala och fristående skolor skulle kunna se ut. Ett kommunalt huvudmannaskap innebär att varje kommun har en egen modell för hur deras kösystem till skolan utformas. Vi vill se ett mer enhetligt kösystem där samtliga skolor ingår. Kösystemet måste utformas transparent och rättssäkert för både skolhuvudmän och elever och kunna ta hänsyn till familjer som exempelvis vill välja skola över kommungränserna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6 samt 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Det uppstår stora problem när fristående skolor etablerar sig i en kommun där det inte råder underetablering av skolor, utan där den kommunala skolan fungerar bra och är i jämvikt med elevunderlaget. Följden kan bli att bra och populära kommunala skolor riskerar att läggas ned, till många föräldrars och elevers stora sorg. För dessa elever och föräldrar minskar valfriheten med friskoleetableringen. Skolinspektionen tar inte hänsyn till en kommuns organisation när den fattar beslut om friskoleetableringar med stöd av gällande lagstiftning. Vi anser därför att det ska ställas större krav på att få öppna en friskola. Det ska enligt vår mening finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser ge, t.ex. en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola ska få starta. Fristående skolor ska dock kunna etableras om det råder underetablering av skolor i kommunen. Det finns många exempel på när kommunala skolor sålts till privat verksamhet, s.k. kommunala avknoppningar, till kraftigt underpris och att skattebetalarna då har blivit lurade på sina inbetalade skattemedel. Vi anser därför att skolbyggnader och skolverksamhet som byggts upp av en kommun med skattebetalarnas pengar inte ska få säljas till privata aktörer om det inte föreligger ett akut nedläggningshot av den kommunala skolan. har det framkommit uppgifter om att fristående skolor startats och drivits med lån och bidrag från stater utanför . Detta har skett i ganska ringa omfattning men är ändå uppseendeväckande. Det är enligt vår mening osannolikt att en stat på andra sidan jordklotet skulle finansiera en friskola i utan att ha politiska, religiösa eller strategiska skäl för detta. Detta handlar i grunden om säkerhetspolitik. Därför vill vi införa ett förbud för enskilda personer eller organisationer utanför att finansiera fristående skolor eller förskolor. Detta gäller både lån, räntefria lån samt rena bidrag. Undantag ska kunna göras för de skolor som klassas som internationella, International Baccalaureate och skolor utomlands avsedda för svenska elever. Detta ska regleras i skollagen. Vi förespråkar inget vinstförbud eller vinstbegränsning av de fristående skolorna. Däremot vill vi att alla fristående skolor ska ha en ekonomisk buffert om en skola skulle komma på obestånd. Det ska då finnas medel att driva friskolan vidare tills dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna denna buffert och tillse att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. Vi anser att fristående och kommunala skolor ska ha lika villkor. Fristående gymnasieskolor har möjlighet att begränsa mottagandet till en viss grupp elever, t.ex. elever som är i behov av särskilt stöd (15 kap. 33 § skollagen). Avsikten är att en skola ska kunna specialisera vissa utbildningar för elever med exempelvis dyslexi, inlärningsproblem eller koncentrationssvårigheter. Det är självklart bra att fristående gymnasieskolor tar emot elever med speciella behov. Det som skapar orättvisa fördelar till de fristående skolornas fördel är att den kommunala skolan inte har denna möjlighet att välja ut enskilda grupper. Kommunen har skyldighet att ge alla elever undervisning och ge dem rimliga förutsättningar och får inte exkludera någon elev. Detta anser vi strider mot principen att fristående skolor och kommunala skolor ska verka på samma villkor. Vi menar således att utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. ska en enskild skola – oavsett om skolan är fristående eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov. Eftersom ekonomin är viktig för religiösa fundamentalistiska grupper bör regeringen utreda vilka ekonomiska band som finns mellan å ena sidan offentligt finansierade trossamfund, och å andra sidan vissa fristående skolor som på papperet inte styrs av trossamfund men som ändå har starka kopplingar till sådana. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38 samt 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28. I många områden som drabbas av utanförskap och kriminalitet är det viktigt att det finns en stark skola med högpresterande lärare för att kunna vända utvecklingen och skapa en positiv förankring i området. Det bör därför göras särskilda ansträngningar för att höja resultaten och kunskapsnivån genom att man underlättar för nya fristående aktörer att starta och ta över underpresterande skolor. Etableringen av en friskola har i många bygder varit avgörande för ortens fortlevnad. Det kan innebära att barn och unga slipper i buss till närmaste skola. När en skola läggs ned måste det därför bli lättare för andra aktörer att ta över så att inte elever och familjer kommer i kläm. Kommunen måste informera berörda familjer när stora förändringar, likt en skolnedläggning, diskuteras. Kommunen ska ha en skyldighet att genom en öppen förfrågan undersöka om det finns någon annan aktör, t.ex. ett privat företag eller ett föräldrakooperativ, som vill och kan ta över verksamheten. Det bör vidare finnas ett snabbspår för de fristående skolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola. Det är inte rimligt att behöva stå i kö till en skola från födseln för att vara säker på en plats. Det missgynnar speciellt nyanlända elever och elever från socioekonomiskt svaga familjer som inte tidigt gör ett aktivt val av skola. visar forskningen att föräldrar som har råd flyttar närmare de bra skolorna eftersom det råder en strikt närhetsprincip. En översyn av kösystemet till skolor behöver göras för att göra skolan mer likvärdig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. För att skolvalets segregerande effekter ska upphöra måste de antagningsregler som gäller för fristående skolor förändras. Det är framför allt den flitigt använda möjligheten att använda köer för antagning som har de stora segregerande effekterna. I många fall kan det krävas kötid för antagning. Det är något som är till fördel för elever som kommer från socioekonomiskt starkare hem. Elever födda i får dessutom en fördel gentemot utlandsfödda elever. Möjligheten för fristående skolor att använda sig av kösystem vid antagning av elever bör därför tas bort. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Fristående skolor med tvåspråkig profil och inriktning mot något av minoritetsspråken är ovärderliga för att hålla minoriteternas kultur och språk levande i . Deras situation är svår och läget har förvärrats . Exempelvis tvingades den sverigefinska skolan i att stänga efter en långvarig konflikt med kommunen om skolpengens utformning. Frågan prövades i kammarrätten och friskolan vann, men då hade skolan redan fått lägga ned verksamheten. Tvåspråkiga skolor med minoritetsspråksprofil är viktiga för att ge fler möjlighet att lära sig sitt minoritetsspråk på djupet. är rekryteringsgruppen smal och den tvåspråkiga inriktningen kan också leda till högre kostnader. Det behövs därför en genomgång av förutsättningarna för tvåspråkiga skolor med profilering mot någon av de nationella minoriteterna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fristående skolor, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Enligt likabehandlingsprincipen ska skolpengen fördelas på samma grunder till både de kommunala och fristående skolorna. Det finns otydligheter i det nuvarande regelverket som rör kommunernas redovisningsskyldighet till de fristående huvudmännen, vilket ger upphov till många tvister. En fristående skola kan överklaga en kommuns beslut om ekonomisk ersättning till en förvaltningsdomstol. Domstolens avgörande blir sedan vägledande för vad som kan anses vara ett transparent underlag. Men juridiska processer tar både tid och resurser i anspråk. Det vore bättre om det fanns tydliga föreskrifter om hur kommunernas redovisning av skolpengen till huvudmännen ska se ut. har presenterat förslag för ökad öppenhet, insyn och offentlighet som kommer att kunna bidra till ökad tydlighet. Transparensen och förståelsen för skolpengens beräkning ska därför stärkas genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya religiösa friskolor, punkt 6 (SD, L) av (L), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 24. Det bör införas ett förbud för nya religiösa friskolor. Religiösa friskolor riskerar att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Skolan som ska vara en brygga in i samhället riskerar i stället att bli en enklav som isolerar barnen från resten av samhället. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 30 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 34 och 35. Vi anser att man ska ställa samma krav på regelefterlevnad av skollagen på religiösa friskolor som på övriga skolor och att kontrollen av konfessionella friskolor ska bli hårdare. Vi misstänker att undervisningen på vissa religiösa friskolor inte bedrivs enligt de villkor som har beslutats av . Det är oacceptabelt att sådant förekommer i ett modernt land som säger sig vila på en humanistisk och demokratisk värdegrund. Vi vill därför att regeringen säkerställer att styrdokument och lagstiftning efterlevs i praktiken. Det ska gälla samma krav på efterlevnad av skollagen på religiösa friskolor som på övriga skolor. Vi anser också att tillsynen över religiösa friskolor ska skärpas, antalet oanmälda besök till både fristående och kommunala skolor ska utökas och att de fristående skolor som inte lever upp till kraven ska stängas. Det behövs ökade resurser för detta uppdrag. Vidare ska det skrivas en rapport efter genomförda inspektioner av kommunala och fristående skolor. Rapporterna ska ha i syfte att elever och föräldrar lättare ska kunna ta del av varje skolas betygsnivå och annan information som antalet anställda lärare, deras utbildningsnivå och hur organisationen ser ut. Alla rapporter ska vara offentliga och publiceras på Skolinspektionens, kommunens och de berörda skolornas webbplatser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 7 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 34 och 35 samt 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 30. finns det såväl fristående som offentliga skolor som håller en för låg kvalitet. Att komma till rätta med dessa kvalitetsbrister är avgörande för skolan. Det är nödvändigt med högre och tydligare kvalitetskrav på alla huvudmän, oavsett regi. De skolor, oavsett huvudman, som allvarligt bortser från kvaliteten i sin verksamhet och inte förmår att komma till rätta med sina brister ska kunna stängas snabbare än vad som är möjligt . Driften ska sedan kunna övertas av en utförare som kan visa att den har förutsättningar att återgå till en hög kvalitet. För att säkerställa att elever inte drabbas ska verksamheten tillfälligt kunna drivas av den aktuella tillsynsmyndigheten tills en annan huvudman är på plats. Kraven ska vara likvärdiga oavsett ägarförhållanden. Det finns både fristående och kommunala skolor som är bra och sådana som är dåliga. Skolinspektionen behöver stärka kvalitén i sin tillsyn och i stället för att inspektera alla skolor lika mycket fokusera på skolor som missköter sig och inspektera skolor med goda resultat och få kända problem mer sällan. Det kommer att ge ett bättre nyttjande av Skolinspektionen. För att försäkra sig om att huvudmännen, fristående såväl som kommunala lever upp till styrdokumenten bör skolor i större utsträckning än utsättas för oanmälda granskningar av Skolinspektionen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 30 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 34 och 35. Skolan är en av de vanligaste platserna för unga tjejer att utsättas för sexuella trakasserier.