bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Med reservation för att siffrorna kan redovisas på olika sätt har utsläpp minskat . Sålunda är denna överenskommelse ett ambitiöst men inte orimligt riktmärke. Andra partier i vill ständigt förhandla om åtagande utan att presentera realistiska strategier för hur det ska gå till. Inte heller tar man tillräcklig hänsyn till ekonomiska faktorer eller vad som egentligen är rimligt eller ens möjligt. Vårt mål är att försöka uppfylla åtagandet och sedan utvärdera utvecklingen innan nya mål sätts upp. bör man hålla öppet för att framtida forskning kan motivera att målen justeras eller rentav slopas. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26 samt 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 12 samt 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 7. Vi behöver öka takten i EU:s klimatarbete och i det internationella klimat-arbetet så att mål uppnås. För att nå målen i krävs snabbare minskning av utsläppen än vad vi ser och mer kraftfulla åtgärder. Det är centralt att utsläpp av klimatgaser prissätts effektivt, och de positiva erfarenheterna från koldioxidskatter, utsläppshandel och minskade fossilsubventioner behöver spridas och utvecklas internationellt. Inte minst måste verka för att EU uppfyller sina åtaganden i och är drivande för att EU uppdaterar sin färdplan för att ställa om till en ekonomi till 2050 utan nettoutsläpp av koldioxid, och att alla delar av bidrar till klimatmålen. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 12 samt 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26 samt 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 7. Inför hade EU-länderna en gemensam förhandlingslinje som bl.a. innefattade en ram för EU:s klimatmål . Vi anser att dessa målsättningar är otillräckliga för att möta det ansvar som är rimligt att kräva av EU. bör verka för att EU antar följande klimatmål . Till 2030 ska utsläppen av växthusgaser minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. ska vidare verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 30. För att bli det klimateffektiva verktyg utsläppshandeln är tänkt att och behöver vara krävs flera reformer. Framförallt behöver andelen utsläppsrätter som köps på auktion öka. Kraven ska skärpas så att det lönar sig för de företag som är bäst i klassen. De många undantagen till de medlemsländer med lägre BNP än EU:s genomsnitt måste också upphöra, och de fonder som skapats för omställning måste tydligt inriktas mot klimatsmarta innovationer för att ge stöd till de som går före i teknikutvecklingen. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 27 och 30. anser att EU:s handel med utsläppsrätter, EU ETS, bör reformeras i grunden. Målsättningen för koldioxidminskningen måste skärpas genom att taket för koldioxidutsläppen från industrianläggningar skrivs ned ytterligare. Ett minipris på utsläppsrätter bör införas så att konjunkturrelaterade efterfrågeminskningar eller en underskattning av industrins möjligheter att sänka sina utsläpp inte saktar ned omställningen. Dessutom behöver systemet förändras även till formen. Alla utsläppsrätter ska auktioneras ut och inkomsterna från detta tillfalla medlemsländerna. bör inom EU verka för att en sådan reformering i grunden görs av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Tilldelning av utsläppsrätter för den EES-interna flygtrafiken m.m., punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 31. Vi anser att tilldelningen av utsläppsrätter till den EU-interna flygtrafiken bör skärpas. Det behövs också skärpta krav på den EU-interna flygtrafiken så att den lyder under samma regler som övriga delar av utsläppshandeln. Inriktningen för svensk klimatpolitik, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (MP), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 1 och 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. Svensk klimatpolitik ska vara ambitiös, långsiktig och stabil. Ramarna för en sådan politik fastställdes då beslutade om en klimatlag. Klimatlagen säkerställer långsiktighet i svensk klimatpolitik genom att innevarande och kommande regeringar har en skyldighet att föra en klimatpolitik som utgår från klimatmålen samt att tydligt redovisa hur arbetet fortskrider. Dessutom enades regeringen, , och om en ramöverenskommelse om långsiktiga energipolitik. Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med målet förnybar elproduktion 2040. har därmed på initiativ av regeringen två parlamentariska överenskommelser på plats som ger förutsägbarhet i klimatarbetet. Det är tydligt var de stora utmaningarna för klimatomställningen finns. Industrin står för en tredjedel av de samlade utsläppen i , och för att komma till rätta med dessa behöver företag ges möjlighet att satsa på teknik-skiften och ofta obeprövade teknologier. För att stödja sådana tekniksprång har regeringen inrättat Industriklivet. Satsningen uppgår till och innefattar stöd till företag för forsknings- och innovationsprojekt till demonstrations- och fullskaliga anläggningar. Det övergripande syftet är att hjälpa industrin att ta språnget mot nollutsläpp av växthusgaser, och initiativet har tagits emot mycket positivt av stora delar av näringslivet och industrin. Därtill vill vi påminna om att regeringen startat initiativet Fossilfritt , som bl.a. arbetar med att ta fram branschvisa färdplaner i syfte att lyfta affärsmässiga möjligheter för företag och branscher att bli fossilfria som konkurrenskraften stärks. överlämnade nio olika branscher, från cementindustrin och gruvindustrin till dagligvaruhandeln och åkerinäringen, sina färdplaner för fossilfri konkurrenskraft till regeringen. Färdplanerna ger en konkret bild av hur omställningen av de olika branscherna kan gå till samt identifierar utmaningar, möjligheter och behovet av politisk hinderröjning. Mot denna bakgrund anser vi att klimatpolitiken redan präglas av lång-siktighet och tydlighet och att det pågår ett aktivt arbete inom näringslivet för att nå klimatmålen. Därmed anser vi att motionsyrkandena ska lämnas utan vidare åtgärd. Inför klimatmötet i startade regeringen initiativet Fossilfritt , som bl.a. arbetar med att ta fram branschvisa färdplaner i syfte att lyfta affärsmässiga möjligheter för företag och branscher att bli fossilfria som konkurrenskraften stärks. Målen för svensk klimatpolitik, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 15 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 16. Vi anser liksom och att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem man vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Av den anledningen bör avveckla alla sektorsvisa mål inom klimatpolitiken. Mål om förnybart, energi-effektivisering och koldioxidfri fordonsflotta bör överges. Regeringen bör därtill ge Miljömålsberedningen nya direktiv för klimatpolitiken. Forskning har visat att bindande mål för förnybart inom EU kraftigt kan öka kostnaderna utan att utsläppen minskar. Sammanfattningsvis vill vi framhäva att all politik på klimatområdet måste föregås av en ordentlig kostnads- och nyttoanalys. Målen för svensk klimatpolitik, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 15 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 10. ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. Nationellt klimatbidrag (INDC), punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 6. har i likhet med de andra tidigt industrialiserade länderna ett stort historiskt ansvar för utsläppen som ackumulerats i atmosfären. Vid klimatförhandlingarna i var emellertid den svenska positionen densamma som EU:s när det gäller utlovade utsläppsminskningar. intog därmed en position om att utsläppen ska minska till 2030, vilket vi anser är otillräckligt för att ta sitt historiska ansvar för klimatförändringarna. FN:s sekretariat för klimatkonventionen samt flera organisationer och oberoende forskare konstaterade att de samlade klimatbidragen inte alls räcker för att förhindra en global temperaturhöjning till maximalt . I stället för att stå bakom EU:s klimatbidrag INDC (intended nationally determined contributions) – dvs. löften om vad man avser att göra för att minska utsläppen av växthusgaser – bör presentera ett eget klimat-bidrag. bör inför den kommande översynen av presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. INDC, som kompletterar och går utöver EU:s. som ett klimatföredöme, punkt 10 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 8 och 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. ska vara ett klimatföredöme. Genom att införa tuffa styrmedel och incitament som gör en omställning lönsam kan teknik utvecklas så att svenska företag blir världsledande inom klimatområdet och tekniken exporteras till andra länder. Detta kan leda till konkurrensfördelar såväl som utsläpps-minskningar på det globala planet. Rätt utformad kan klimatpolitiken leda till tekniska framsteg såväl som utsläppsminskningar och konkurrensfördelar för svensk industri. är det viktigt att säkerställa att svenska företag inte drabbas av krav och kostnader som leder till att verksamheter flyttas utomlands och att utsläppen i stället ökar i andra länder. Ur miljöperspektiv är en sådan utveckling särskilt olycklig, då svenska industrier och företag ofta har kommit längre i sitt klimat- och miljöarbete än företag i många andra länder. Svensk klimatpolitik ska bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ut ur eller EU. På så vis kan vara ett föregångsland inom klimatpolitiken och visa att en ambitiös klimatpolitik och bibehållen konkurrenskraft kan gå hand i hand och att nationella krav inte bidrar till koldioxidläckage. Nationella åtgärder på klimatområdet, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 3. står upp för en ansvarsfull och effektiv klimatpolitik, men förhåller sig skeptiska till målsättningen att till varje pris, utan någon analys om hur detta bidrar på global nivå, ska åta sig större utsläpps-minskningar än vad som stipuleras i internationella avtal. En föregångspolitik kan få direkt negativa konsekvenser om den till följd av försämrad konkurrens-kraft exporterar utsläpp, jobb och tillväxt till andra länder där energi-försörjningen är beroende av fossila energikällor. Det måste vara grund-läggande för den svenska klimatpolitiken att åtgärder i på klimat-området inte leder till att utsläpp av växthusgaser flyttar till andra länder. Beräkning av klimatutsläpp, punkt 11 (M) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkandena 1–4. För att kunna bedöma olika klimatsatsningars kostnadseffektivitet är det avgörande att deras förväntade utsläppsminskningar beräknas på ett sätt som är enhetligt, genomarbetat och transparent. Därefter kan den förväntade utsläppsminskningen ställas i relation till satsningens kostnad. Utan enhetliga beräkningar finns ingen möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan olika satsningars kostnadseffektivitet – och då förlorar vi också förmågan att spendera våra gemensamma medel där de gör som allra störst nytta. Regeringen bör skyndsamt utarbeta ett ramverk för hur minskningar av klimatutsläpp beräknas. Beräkning av klimatutsläpp, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkandena 1–4. Fram till dess att ett etappmål för konsumtionsrelaterade utsläpp införts är det av stor betydelse att konsumtionsbaserade utsläpp uppmärksammas. bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste den rika världens ökade konsumtion beaktas. bör verka för att en konsumtionsbaserad bok-föring av växthusgasutsläppen blir central i de internationella klimatförhand-lingarna. Utvärdering av svensk klimatpolitik m.m., punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 11 samt 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:3524 av (SD). Svensk klimatpolitik har byggt på premissen att ska gå före och besluta om betydligt större utsläppsminskningar än andra länder. Det finns emellertid ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Vi är skeptiska till målsättningen att ska åta sig större utsläppsminskningar än vad som stipuleras i internationella avtal utan någon analys om hur detta bidrar på global nivå. Den svenska föregångspolitiken på klimatområdet bör i stället föregås av en analys, vilket saknas i regeringens klimatstrategi. Målet för svensk klimatpolitik ska utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till att minska utsläpp av klimatgaser på global nivå. All politik på klimatområdet måste föregås av en ordentlig kostnads- och nyttoanalys. En sådan analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet och av risken för koldioxidläckage bör genomföras skyndsamt så att inte svensk produktion försvinner utomlands till stor skada för samhället men med ringa nytta för miljömålen. Utvärdering av svensk klimatpolitik m.m., punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:3524 av (SD), 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 11. Koldioxidransonering innebär att ett tak sätts upp för utsläpp av koldioxid och att utsläppen fördelas lika inom befolkningen genom ransoner. Ett antal olika modeller för detta har utvecklats i . Förutom att ett tak sätts för utsläppen kan många andra fördelar finnas. Vi vet att höginkomsttagare, och män generellt, orsakar högre utsläpp av växthusgaser än låginkomsttagare och kvinnor. I motsats till dagens förhållande skulle ett ransoneringssystem inne-bära att höginkomsttagare måste betala till låginkomsttagare om de vill göra större utsläpp än de tilldelats. menar att det är för tidigt att fastställa att koldioxid-ransonering skulle vara ett effektivt sätt att hejda klimathotet. Förutom kostnadsberäkningar för att införa ransonering behövs underlag för hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. En utredning bör därför tillsättas för att belysa effekterna av att införa koldioxidransonering i . Klimatintegrering, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 2. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar som det är rimligt att det offentliga är med och finansierar. Det handlar om strukturella investeringar som t.ex. är kopplade till infrastruktur och där det offentliga är avgörande för att investeringarna ska bli av. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det handlar om åtgärder som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett mer klimatsmart samhälle. Det kan handla om biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket eller om cykelinfrastruktur för att underlätta cykelpendling. I utvecklingen av hållbara städer kan eldrivna stadsbussar vara en del av lösningen. Och för att främja elektrifieringen av transportsektorn behövs en utbyggd laddinfrastruktur runt om i vårt land. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga, strukturella investeringar som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett mer klimatsmart samhälle. Klimatanpassning, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 3. Vi ser behovet av en lång rad insatser framför allt inom områden där klimat- och miljöanpassningar gör som mest nytta, såsom transport, energi, industri samt jord- och skogsbruket. Dubbla styrmedel inom klimatpolitiken, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (MP), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 4. Enligt oppositionspartierna är användandet av s.k. dubbla styrmedel problematiskt och bör därför undvikas. Det påstås bl.a. att subventionering av utsläppsreducerande åtgärder inom sektorer som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) kan leda till utsläppsminskningar men att de aktörer som subventioneras kan välja att sälja utsläppsrätter, eller undvika att köpa lika många, och att detta skulle kunna innebära att dubbla styrmedel inte åstadkommer reella utsläppsminskningar utan bara en omfördelning av medel från skattebetalarna till de aktuella sektorerna. Argumentationen brister i flera avseenden. Till att börja med bör det noteras att det reformerade EU ETS-direktivet innebär att en marknadsstabilitetsreserv införs genom vilken utsläppsrätter kontinuerligt kommer att annulleras. Enligt () specialutredning innebär den automatiska annulleringen av utsläppsrätter att genom lokala och nationella åtgärder påverkar den totala mängden utsläpp som ingår i EU:s handel med utsläppsrätter. Det kräver emellertid att de nationella åtgärderna snabbt leder till svenska utsläppsminskningar. I detta hänseende föreslår KI åtgärder som t.ex. medför att aktörer ställer om till fossilfri verksamhet. Bland annat för att åstadkomma en sådan omställning har regeringen infört Industriklivet. Industriklivet syftar till att stödja genomgripande åtgärder för att kraftigt minska de processrelaterade utsläppen i industrin, och består av stöd både till förstudier och till investeringar. Satsningen är betydande och uppgår till . Avslutningsvis vill vi lyfta fram att det av beslutade målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp, gäller för hela ekonomin, inklusive de sektorer som ingår i EU ETS. Detta mål står allianspartierna bakom. Med hänvisning till det anförda anser vi att det tankesätt som redovisas i de aktuella motionerna är giltigt. Motionsyrkandena ska därför lämnas utan vidare åtgärd. Kostnadseffektiva styrmedel inom klimatpolitiken, punkt 17 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Vi vill att ska vara ett föregångsland inom klimatpolitiken. Genom att införa styrmedel som gynnar teknikutveckling kan tillväxt och minskade utsläpp gå hand i hand. Därmed kan visa internationellt ledarskap och visa vägen för andra länder att följa efter. Genom att skapa förutsättningar för teknikutveckling kan ny teknik utvecklas som kan bli en exportmöjlighet. På så sätt kan tekniken även leda till utsläppsminskningar i andra länder, som den svenska ekonomin gynnas. Vi anser att klimatpolitiken ska baseras på styrmedel som på ett kostnads-effektivt sätt kan uppnå de utsläppsmål som beslutat om. Styrmedel ska på ett effektivt sätt leda till minskade utsläpp utan att innebära onödigt slöseri med skattemedel. Principen om att förorenaren betalar, punkt 18 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 7. För att kunna uppnå mål krävs verkningsfulla styrmedel som gör det dyrare att släppa ut växthusgaser. En viktig i vår miljöpolitik är principen om att förorenaren betalar. Principen finns uttryckt på global nivå i Riodeklarationen om hållbar utveckling och är även grundläggande i EU:s miljöpolitik. Genom att göra det dyrare att släppa ut växthusgaser eller på andra sätt förorena miljön skapas signaler till konsumenter när produkter och tjänster som belastar miljön blir dyrare. skapas incitament för företagen att utveckla mindre miljöbelastande varor och tjänster. Klimat-åtgärder bör grundas på principen om att förorenaren betalar. Effektiv prissättning på klimatutsläpp, punkt 19 (C) av (C).