bet · H501KrU2 · 2018-02-26 00:00:00 — Idrott, friluftsliv och folkbildning Utskottet föreslår att avslår yrkanden från allmänna motionstiden /18 om idrott, friluftsliv och folkbildning. Utskottet bereder några av yrkandena i förenklad form. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, L, KD). Ca 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Idrottens betydelse för folkhälsan Kunskap om fjällvärlden och fjällsäkerhet Strategi för svensk friluftsnäring Ökade insatser för undervisning i tyska Enklare tolkutbildningar och en myndighet för språk- och teckenspråkstolkning Motioner som bereds förenklat 1.Måluppfyllelse, punkt 1 (L) 2.Barnrättsperspektivet, punkt 2 (M) 3.Inkludering, punkt 3 (C) 4.Inkludering, punkt 3 (L) 5.Fritidsbanker och parasportotek, punkt 4 (SD) 6.Fritidsbanker och parasportotek, punkt 4 (C) 7.Jämställdhet, punkt 5 (M) 8.Jämställdhet, punkt 5 (C) 9.Jämställdhet, punkt 5 (L) 10.Integration och asylboende, punkt 6 (M, C, L, KD) 11.Antidopningsorganisation, punkt 7 (M) 12.Matchfixning, punkt 8 (SD) 13.Idrottens betydelse för folkhälsan, punkt 9 (M, C, L, KD) 14.Osunda kroppsideal, punkt 10 (M) 15.Äldrelyft, punkt 11 (M) 16.Idrott på fritidshem, punkt 12 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 1 (L) 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) 2017/18:674 av och (båda S) yrkande 2, 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 49. Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) 2017/18:672 av och (båda S), 2017/18:1608 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) 2017/18:436 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1917 av (S), 2017/18:2322 av (M) yrkande 4, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2017/18:2331 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 10 (M, C, L, KD) 2017/18:850 av (S), 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3132 av (M) yrkande 1. Reservation 11 (M) 2017/18:1607 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 12 (SD) Idrottens betydelse för folkhälsan 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 13 (M, C, L, KD) 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3132 av (M) yrkande 7. Reservation 14 (M) 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 15 (M) 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3682 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 16 (M) 2017/18:1879 av m.fl. (S) och 2017/18:3485 av Per Åsling och (båda C). 2017/18:3012 av (MP). 2017/18:2562 av (M). Kunskap om fjällvärlden och fjällsäkerhet 2017/18:1774 av (M) yrkande 1. Strategi för svensk friluftsnäring 2017/18:3075 av och (båda M) yrkande 1. 2017/18:153 av (L) yrkande 3. Ökade insatser för undervisning i tyska 2017/18:3744 av (KD) yrkande 3. Enklare tolkutbildningar och en myndighet för språk- och teckenspråkstolkning 2017/18:52 av (KD) yrkande 2 och 2017/18:2585 av (M). Motioner som bereds förenklat 2017/18:153 av (L) yrkande 2, 2017/18:174 av och (båda SD), 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 3, 2017/18:699 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2017/18:1255 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2005 av (M), 2017/18:2062 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2316 av och (båda M), 2017/18:2322 av (M) yrkandena 3 och 5, 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkandena 7, 11 och 12, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3271 av och (båda SD), 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 67 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som gäller idrott, friluftsliv och folkbildning. 24 motionsyrkanden bereds i förenklad form. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp idrottsrörelsens självständighet kontra statens rimliga krav på måluppföljning. Jämför reservation 1 (L). m.fl. (L) framhåller i motion 2017/18:1926 att det är viktigt att upprätthålla ett implicit kontrakt mellan den självständiga idrottsrörelsen och staten med dess rimliga krav på måluppföljning och utvärdering. Det handlar enligt motionärerna om en respekt för båda sidors olika roller och ett ömsesidigt ansvarstagande. Detta bör enligt motionärerna hanteras via formella skriftliga överenskommelser och en kontinuerlig dialog (yrkande 1). m.fl. (L) anser i motion 2017/18:2899 att regeringen bör ta initiativ till dialog med idrottsrörelsen om hur den arbetar för att nå målen för statens stöd till idrotten (yrkande 9). I såväl riksdagsbeslutet [1] som riksdagsbeslutet [2] fastställdes den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen som innebär att staten anger de mål och syften som staten har med sin bidragsgivning medan () fördelar statsbidrag till idrottsverksamhet i enlighet med vad regeringen bestämmer. Idrottsrörelsen formulerar själv målen för sin verksamhet. I proposition 1998/99:107 angavs bl.a. Idrottsrörelsen bör själv, inom de ramar som staten sätter upp, ta ansvar för fördelningen av statsbidraget. I detta ligger även att ta ansvar för administration, organisation samt uppföljning av hur bidraget används. Regeringen anser till skillnad mot att staten som bidragsgivare inte till någon del skall ställa upp mål för idrottsrörelsens egen verksamhet. Detta skall göras av idrottsrörelsen själv. Staten skall däremot ställa upp mål och riktlinjer för sin bidragsgivning. Denna grundläggande princip för ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen är ändamålsenlig. Genom att ange syftet med bidragsgivningen anger staten en viljeinriktning för vad staten förväntar sig att bidraget främst skall leda till. Däremot föreskrivs inte hur detta skall gå till. Idrottsrörelsen skall vara fri och självständig. Däremot är det statens ansvar att, gentemot såväl idrottsrörelsen som samhället i övrigt, vara tydlig i fråga om vad staten vill uppnå med statsbidraget. Statens utgifter styrs av politiska mål och den förvaltningspolitiska processen kräver offentlig insyn och kontroll. Dessa mål och offentlighetskrav måste balanseras mot idrottsrörelsens självklara rätt att var fri och oberoende. Statens bidrag måste därför utformas på ett sådant sätt så att det stödjer och stimulerar sådan verksamhet som ideella organisationer i demokratisk ordning fattat beslut om. uppföljnings- och utvärderingsgrupp har lämnat rapporten – en uppföljning och inriktning på barn och ungdomar[3]. I den uppger gruppen: KrU:s uppföljnings- och utvärderingsgrupp konstaterar att det behövs en översyn av statens stöd till idrottsrörelsen. Å ena sidan syftar statens idrottspolitik till att stödja en fri och självständig idrottsrörelse. Å andra sidan ska statens bidragsgivning till idrotten grundas på förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. Statsbidragets syfte är enligt förordningen att stödja verksamheter som bl.a. bidrar till att utveckla barns och ungdomars intresse för motion och idrott och syftar till att ge flickor och pojkar respektive kvinnor och män lika förutsättningar att delta i idrottsverksamhet. Gruppen konstaterar att staten har delegerat ansvaret för att fördela bidrag till idrotten till idrottsrörelsen som ska fördela statliga bidrag i enlighet med vad regeringen bestämmer. Varken den nuvarande regeringen eller tidigare regeringar har dock säkerställt att den fördelning av bidragen som har gjorts också har genomförts med utgångspunkt från de mål och syften som är fastställda för bidragsgivningen. Enligt gruppens mening aktualiserar detta frågor om såväl statens styrning av stödet till idrottsrörelsen som anslagsposternas utformning och villkor för statsbidraget. Gruppen konstaterar att idrotten är fri och självständig men att detta inte hindrar att staten ska ställa villkor för de statliga medlens användning. Staten ska vidare följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Enligt gruppens mening behöver anslagen, anslagsposterna och anslagsvillkoren utformas på ett sådant sätt att man säkerställer att endast barn- och ungdomsidrott som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv får bidrag. Ett sätt att skapa bättre förutsättningar för att följa upp det statliga stödet är att tydliggöra anslagsvillkoren. Idrottsministern har i svar på interpellation 2017/18:102 om utvärderingen av statens idrottspolitiska mål angett bl.a. följande: har frågat mig hur jag avser att agera för att regeringens rapportering till om statens stöd till idrotten ska kunna förbättras samt hur jag avser att agera för att barnrättsperspektivet ska kunna följas upp bättre inom idrotten. Låt mig börja med att tacka för den idrottspolitiska rapport som kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har lämnat. Det är bra att idrottspolitik debatteras och diskuteras, och i den dialog jag för med idrotten om en förbättrad användning av det statliga idrottsstödet är rapporten ett värdefullt underlag. Som regeringen ger uttryck för i budgetpropositionen behöver även idrottsrörelsen beakta och ta till sig av kritiken. När det gäller rapportens bedömning att regeringens rapportering till behöver förbättras vill jag dock framhålla att regeringen följer den av beslutade ordningen för uppföljning och återrapportering av statens stöd till idrotten. Denna ordning innebär att , , ansvarar för att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd. Uppföljningen består av en fortlöpande bevakning av det statliga idrottsstödets betydelse utifrån ett antal indikatorer, fördjupade analyser och kompletterande forskning samt bevakning av forskningsresultat med relevans för statens stöd till idrotten. Med detta sagt tar jag till mig rapportens bedömning och strävar efter att ytterligare förbättra rapporteringen till . tror jag att vi måste vara ödmjuka inför att resultatredovisning för verksamheter inom idrotten, trossamfunden och det övriga föreningslivet inte rakt av kan jämföras med annan statlig resultatredovisning. För regeringen är det självklart att barnrättsperspektivet ska genomsyra alla politikområden och att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Barnrättsperspektivet har varit föremål för flera uppföljningsuppdrag till . uppdrag skulle specifikt bedöma om någon del av statsbidraget går till idrottsverksamhet som inte ser till barnets bästa och inte är tillgänglig för alla i enlighet med . Jag kan konstatera att kulturutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp i sin rapport inte har uppmärksammat detta specifika uppdrag. CIF:s slutsats var att det råder en konflikt mellan idrottsrörelsens decentraliserade styrmodell och möjlighet att upprätthålla ett barnrättsperspektiv i barn- och ungdomsidrotten. är enligt min bedömning väl införstått med denna konflikt, och jag förutsätter att förbundet tar detta i beaktande i den pågående översynen av stödformer, i framtagandet av en etisk kod och i inrättandet av en idrottens ombudsman. För mig som ansvarig minister är detta en självklar fråga att bevaka. Det är samma sak med de knapphändiga anslagsvillkoren, och detta är i grunden en följd av någonting som det inte har rått någon särskilt partiskiljande uppfattning om, nämligen att idrottsrörelsen ska vara fri och självständig och själv slå fast målen för sin verksamhet och att statens roll bara är att ange mål och syften med det statliga stödet. Det är den här retoriken som egentligen utgör hela grunden för den statliga idrottspolitik som har beslutat om. Självfallet hör jag när jag säger detta den uppenbara konflikten mellan vårt intresse av statlig styrning och kontroll och idrottens självständighet, som också är någonting som vi som stat värnar. Vi har försökt lösa denna konflikt genom det implicita kontrakt som bygger på att vi ska ha en nära och förtroendefull dialog. Vi har också uppföljning som handlar om det arbete som gör, där vi pekar ut områden. senast har vi pekat ut att jämställdhet är ett sådant område som ska följas upp. Jag upplever att det i den dialog som förs med RF – jag vet ju att ni bland annat hade ett seminarium i med ett spännande upplägg – också finns en insikt hos och i idrottsrörelsen om att det finns områden där man inte har lyckats tillräckligt väl, vilket ni också pekar på i er rapport, och att det finns tydliga ambitioner att förbättra sig inom de områdena. () har med anledning av motionsyrkandena angett bl.a. följande: RF lämnar varje vår sin årsredovisning samt en särskild rapport där innehållet är preciserat i enlighet med de riktlinjer som finns för aktuellt budgetår. Därutöver redovisar RF andelen som idrottar till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) samt stora delar av de indikatorer som använder sig av. en årlig uppföljning av statens stöd till idrotten som redovisar dels utvecklingen på fem målområden och 22 indikatorer, dels en fördjupad uppföljning kring ett eller flera av regeringen utpekade områden. RF har vidare kontinuerlig dialog med regeringen både med statsråd och den övriga politiska ledningen om statens mål med idrottspolitiken, hur idrottsanslaget nyttjas och områden som behöver utvecklas. Frågan om den principiella ansvarsfördelningen mellan staten och idrottsrörelsen samt frågan om hur arbetet med att nå målen för statens stöd till idrotten ska redovisas är, som framgår ovan och som motionärerna tar upp, ämnen som varit uppe till diskussion. uppföljnings- och utvärderingsgrupp, vars rapport om barn- och ungdomsidrott utskottet står bakom, har som framgår ovan konstaterat att idrotten är fri och självständig men att detta inte hindrar staten från att ställa villkor för de statliga medlens användning samt följa upp resultatet och vidta åtgärder när villkoren inte uppfylls. Motionärerna efterlyser en dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen i dessa frågor, och som framgår ovan förs en sådan dialog kontinuerligt. Utskottet förutsätter att arbetet med dessa frågor och dialogen fortsätter på ett konstruktivt sätt och anser att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2017/18:1926 (L) yrkande 1 och 2017/18:2899 (L) yrkande 9 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om att idrottsrörelsen bör utbildas i barnrättsfrågor med hänvisning till det arbete som bedrivs i dessa frågor. Jämför reservation 2 (M). m.fl. (M) påtalar i motion 2017/18:3072 att idrotten gör fantastiska insatser för barn och ungdomar, men att det finns unga som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall övergrepp. För att förhindra att detta sker behöver idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor, och regeringen bör enligt motionärerna utreda hur ett sådant arbete skulle kunna se ut (yrkande 7). pågår ett omfattande förändrings- och utvecklingsarbete inom svensk idrott: arbetet med Strategi 2025 med ett livslångt idrottande som mål. En stor del i det arbetet är enligt () att se över sättet på vilket RF bedriver barn- och ungdomsidrott. Det handlar om att stärka barnrättsperspektivet genom att utforma tävling och träning på ett sätt som är anpassat efter just barn och inte efter vuxnas normer så som varit vanligt tidigare. Enligt RF har det tagits många initiativ och beslut av idrottsrörelsen för att säkra tryggheten för barn och ungdomar. Företrädare för har också enligt RF varit aktiva i medier och uppmanat till öppen diskussion och dialog om vad idrottsrörelsen tillsammans ska göra och vad som behöver bli bättre. RF, specialidrottsförbunden och många föreningar arbetar enligt RF med frågan om barnrättsperspektiv, och det finns bl.a. en handlingsplan, policy samt utbildnings- och samtalsmaterial som stöd till föreningarna kring dessa frågor. Vid i biföll riksidrottsstämman riksidrottsstyrelsens förslag om ett antal insatser i syfte att stärka barnrättsperspektivet inom idrotten. De beslut som fattades vid innebär följande åtgärder. – Etisk kod för svensk idrott tas fram i syfte att förstärka och konkretisera idrottsrörelsens värdegrund. – Förutsättningarna ses över för att inrätta en visselblåsarfunktion vars uppgift ska vara att ge personer som har kunskap om oegentligheter inom föreningar, förbund eller andra anslutna verksamheter möjligheter att förmedla detta anonymt. – Idrottens ombudsman inrättas som ska verka rådgivande och stödjande gentemot föreningar, specialidrottsförbund och andra inom idrotten när det gäller värdegrundsområdet samt som har särskild rätt att föra talan i bestraffningsärenden. – Idrottens bestraffningsregler ses över så att förseelser mot barn och ungdomar, som inte är kopplade till själva tävlingsmomentet, dvs. t.ex. övergrepp, trakasserier och andra handlingar som inte går i linje med svensk idrotts värdegrund och som kan vara utsträckta regleras ur ett barnrättsperspektiv. RF har tillsatt sakkunniga i barn- och ungdomsidrott i samtliga 19 idrottsdistrikt över hela landet. Som förening, ledare, förälder eller barn kan man vända sig till dem för råd och stöd. RF har också inlett ett samarbete med Barnens rätt i samhället rätt i samhället () för att stärka barns rättigheter inom idrotten. RF har uppgett att arbetet med att ta fram en etisk kod pågår och att en etisk kod sannolikt kommer att beslutas . Likaså pågår arbetet med att inrätta idrottens ombudsman samt visselblåsarfunktioner, och förhoppningen är enligt RF att även de ska vara på plats . Enligt RF har de vidare förstärkt sitt interna arbete med en trygg idrott, bl.a. har resurspersoner anställts, och det pågår ett arbete med att uppdatera det befintliga utbildningsmaterialet Skapa trygga idrottsmiljöer för barn och ungdomar, som ska stötta föreningarna i att arbeta med frågor kopplade till barnrättsperspektivet. Checklistor som ska stötta föreningar, såväl i det förebyggande arbetet som ifall något inträffar, håller också enligt RF på att tas fram som ett stöd till föreningarna. Checklistor och uppdaterat utbildningsmaterial beräknas enligt RF vara klara . Idrottsministern har i svar på interpellation 2017/18:109 om övergrepp inom idrotten angett bl.a. följande: Dock upplever jag att många myndigheter och inte minst RF har jobbat mycket aktivt med frågorna. Det har tagits fram omfattande och kunskapsbaserade vägledningar. Det är oerhört viktigt att idrotten arbetar brett och inte sluter sig inåt. Inom idrotten måste de självklart själva också arbeta med dessa frågor. För precis som säger är det utifrån vad hon beskriver otroligt viktigt att ännu mer görs. är inte tillräckligt känd, och de värderingsfrågor som ska styra detta är inte tillräckligt kända. Där måste också och den samlade idrottsrörelsen själva bedriva ett arbete. Regeringen har å sin sida varit väldigt tydlig med att den är på väg att göra till lag. Så sent som antog regeringen en uppdaterad handlingsplan till skydd för barn mot bland annat människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vi arbetar väldigt aktivt med de här frågorna på många olika sätt… I vårt samhälle som helhet är det även fortsatt nolltolerans när det gäller det här. Vi måste arbeta på många olika nivåer och plan för att säkerställa detta. Det är alldeles utmärkt att den utvärdering som är gjord också belyser frågan och ytterligare driver på den framåt… Det finns myndigheter, polis och socialtjänst liksom andra fristående organisationer som gör och som ska göra detta. Det är till dem man ska vända sig i de fall då sådant här förekommer. Det finns ett samarbete mellan olika aktörer för att stävja, förebygga och agera när saker som dessa kommer upp på bordet. uppskattar jag, vilket jag sa tidigare, att steppar upp ytterligare efter den senaste RF-stämman. Det gäller både den etiska koden inom idrotten och genom inrättandet av en idrottens ombudsman. Vi får se hur detta faller ut. Vi måste jobba på många olika sätt. Framför allt ska det om något som detta förekommer inte hanteras av idrottsrörelsen själv utifrån ett eget regelverk, utan det ska hanteras i samhället som alla andra brott som begås. Som framgår ovan pågår ett förändrings- och utvecklingsarbete inom svensk idrott med ett livslångt idrottande som mål, där sättet på vilket idrottsrörelsen bedriver barn- och ungdomsidrott är en fråga som är i fokus. Vidare togs som framgår ovan flera beslut på för att stärka barns rättigheter inom idrotten. För att nå en trygg idrott har RF dessutom anställt ytterligare resurser, och genomför uppdateringar av sitt befintliga utbildningsmaterial för att skapa trygga idrottsmiljöer för barn kopplade till barnrättsperspektivet. Med hänsyn till det fokus på barnrättsperspektivet som finns inom idrotten och det arbete som bedrivs i dessa frågor med bl.a. ett uppdaterat utbildningsmaterial anser utskottet att motion 2017/18:3072 (M) yrkande 7 till viss del får anses tillgodosett. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inkludering med hänvisning till pågående analys av jämlikheten inom idrotten. Jämför reservation 3 (C) och 4 (L). och (båda S) framhåller i motion 2017/18:674 att det bör säkerställas att hinder på grund av funktionsvariation, ekonomiska eller sociala faktorer undanröjs så att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att prova på och få utöva idrott (yrkande 2). I motion 2017/18: 3855 av m.fl. (C) framhålls att ridsport ska vara tillgängligt för alla (yrkande 49). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2017/18:3761 vikten av att ett brett idrottsliv främjas i hela landet där både etablerade och nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler (yrkande 6). m.fl. (L) anser i motion 2017/18:1926 att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten om hur de följer uppsatta mål och överväga en öronmärkning av stöd till idrott för personer med funktionsnedsättning (yrkande 5). Syftet med statsbidraget är enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet, att statsbidraget ska stödja verksamhet som bl.a. gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. RF antog idrottens idéprogram Idrotten vill på RF-stämman 1995 (uppdaterat 2009). Enligt programmet ska alla som vill ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska förutsättningar. RF har med anledning av motionerna angett bl.a. följande: beslutade RF-stämman om Strategi 2025 som innebär en ny inriktning för svensk idrott där fokus ligger på det livslånga idrottandet. Inom ramen för strategin är målsättningen att bredda verksamheten så att fler känner sig välkomna, att fler stannar och att fler vill idrotta. För att nå dit krävs en hel del förändringar. Det handlar bland annat om att se över synen på träning och tävling så att även de som deltar inom idrotten med målet att ha roligt, må bra eller för gemenskapen ska finna att verksamheten tilltalar dem. Det handlar även om att se över eventuella t.ex. faktorer som ekonomiska och funktionsvariationer som upplevs som ett hinder för vissa att delta. Ett viktigt arbete för att sänka de ekonomiska trösklarna att delta i idrotten är att sänka kostnaderna för utrustning, t.ex. genom att erbjuda möjligheten att kunna låna utrustning. På flera ställen i landet finns redan den möjligheten genom t.ex. Fritidsbanken och sportotek.