bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Många viktiga frågor är obesvarade. CETA innehåller ett kapitel om regleringssamarbete vars syfte bl.a. är att undvika befintliga och framtida onödiga hinder för handel och investeringar, att främja förutsägbarhet i utvecklingen och införandet av nya regleringar samt att undvika onödiga regleringsskillnader. Till detta knyts det ett forum för regelsamarbete som bl.a. ska utvärdera lagstiftningsalternativ. I praktiken betyder detta att en icke politiskt vald församling ska granska förslagen ur bl.a. ett handelsperspektiv. Det finns en överhängande risk att regleringssamarbetet, trots att avtalet innehåller skyddsklausuler som ska garantera parternas förmåga att genomföra sina regleringar, kommer att fungera som en blockerande instans för progressiv lagstiftning t.ex. inom miljöområdet. Mekanismerna för lösning av investeringstvister mellan investerare och stat i CETA (ICS) är också problematiska. Systemet med investerarskydd inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. På det sättet skyddades företagen mot direkt expropriering. har tvisterna alltmer kommit att utgöra ett skydd mot s.k. indirekt expropriering och ett skydd av företagens beräknade vinster snarare än deras tillgångar. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationell lagstiftning hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst, något som i sin tur förhindrar progressiv lagstiftning och i förlängningen utgör ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. Eftersom både EU:s medlemsländer och har stabila och fungerande rättssystem finns det heller inte någon synbar anledning att ta upp tvister av den här typen i nya domstolar. Det finns inte heller några tydliga bevis för att mängden investeringsflöden skulle gynnas tack vare ICS eller liknande mekanismer. Att politiska beslut flyttas från nationella parlament till en samling jurister är allvarligt inte minst ur demokratiska aspekter. För svensk politik kan det få konsekvenser för möjligheterna att införa bestämmelser om större miljöhänsyn i minerallagen och att reglera begränsningar av vinster i välfärden. Ett annat problem är att liberalisering är för åtaganden inom tjänstehandeln i CETA. Till skillnad från tidigare avtal ska undantagen anges särskilt i respektive parts lista, en s.k. negativ förteckning. Än så länge är det svårt att utröna vad som kan komma att bli den faktiska skillnaden i praktiken jämfört med att använda en s.k. positiv förteckning. Klart är dock att CETA utgör ett trendbrott, och att utan vidare analys godkänna en sådan ordning kan visa sig olyckligt. Det kan t.ex. inte uteslutas att förändringen mellan en negativ och positiv förteckning kan påverka det politiska manöverutrymmet i fråga om svenska avregleringar. CETA innebär också att en avreglering på tjänsteområdet inte kommer att kunna gå att ta tillbaka, oaktat om en politisk majoritet skulle önska det. CETA innehåller flera positiva skrivningar för att garantera fackliga rättigheter. Det poängteras bl.a. att parterna inte får avvika från arbetsrättsliga åtaganden eller försämra fackliga rättigheter i syfte att uppmuntra handel och investeringar. Det stora problemet är dock att det saknas en effektiv efter-levnadsmekanism i avtalet för att säkra att det inte händer. Vidare innebär ett avtal som har ett så tydligt ensidigt handels- och konkurrensperspektiv som CETA att det kommer att bli mycket svårt för länder att utveckla sin miljö- och klimatlagstiftning. Utöver de problem jag redan pekat på inom ramen för ICS-mekanismen tillkommer problem som följer av bestämmelserna om offentlig upphandling. CETA riskerar därmed att bli en stor bromskloss i arbetet för att nå de klimatmål som fastställts i . Den franska regeringen har begärt ett s.k. klimatveto i CETA, men något liknande krav från den har inte hörts. CETA innebär även en del större konsekvenser på jordbruksområdet, och både och Kemikalieinspektionen har uttryckt oro för att avtalet kan komma att påverka negativt. Mot bakgrund av vad som anförts ovan bör avslå regeringens förslag om att godkänna CETA (prop. 2017/18:60, punkt 1). Utredning av konsekvenserna av CETA, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3950 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3957 av m.fl. (MP) yrkande 1. Det finns en mängd anledningar till oro över CETA och vad detta avtal kan komma att få för konsekvenser. I propositionen skriver regeringen att CETA inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser. Detta är ett märkligt antagande med tanke på att kan tänkas bli stämt på mångmiljardbelopp. Regeringen bör utreda de statsfinansiella konsekvenserna av CETA och återkomma till . Godkännande av , punkt 1 (M, L, KD) (M), (M), (M), (L), (KD) och (M) anför: Världen behöver mer frihandel och färre murar. Fler människor kan då dra nytta av en öppen värld där flödet av varor, kapital och tjänster stiger i snabbare takt och välståndet ökar. Det är genom fler frihandelsavtal som vi ökar vår förmåga att sätta standarder för den globala ekonomin när det gäller handel, respekt för internationell rätt och avtal liksom för hälsa och miljö. Gemensam styrka att genom välståndets krafter värna fred och säkerhet liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter är avgörande för den globala utvecklingen. ska därför vara den främsta rösten för frihandel och öppenhet, inom EU och i världen. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar vi i konkurrenskraft och skadar vår egen utveckling. EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. Detta gäller även CETA. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och tog mycket . De påbörjades och undertecknades . ratificerade det färdiga handelsavtalet . Nästa steg i processen var sedan att samtliga enskilda medlemsstater skulle ratificera avtalet. Regeringen har alltså haft på sig att överlämna en proposition till . Det är anmärkningsvärt att , som är ett land som vanligen är för handel och handelsavtal, har tagit så på sig att godkänna handelsavtalet mellan och . Propositionen är nu behandlad, och beslut fattats i och det är bra, men propositionen blev fördröjd och beslut kunde fattats . Ratificeringen av frihandelsavtalet med , CETA är också viktigt då det förhoppningsvis kan påskynda mellan och EU som gått i stå. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:60 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och : 1.Riksdagen godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan (avsnitt 7). 2.Riksdagen godkänner det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 7). 2017/18:3950 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda de statsfinansiella konsekvenserna av CETA och återkomma till samt tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan. 2017/18:3957 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda konsekvenserna av CETA och återkomma till , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ratificera handels- och investeringsavtal (CETA) mellan och och tillkännager detta för regeringen. Förhandlingarna om ett omfattande handels- och investeringsavtal mellan och påbörjades . Förutom att avtalet måste godkännas i och i , vilket redan har skett, måste det också godkännas på nationell nivå i alla medlemsstaternas parlament för att avtalet ska gälla i alla delar. är det den debatten vi har i riksdag. är ett litet exportberoende land. Vår handel med omvärlden är avgörande för vårt välstånd och vår utveckling. har aktivt stött att har avvecklat tullar, kvoter och andra formella handelshinder. har redan EU och avvecklat många av sina tullar och kvoter mot stora ekonomier och viktiga handelspartner. Därför handlar inte kritiken mot om tullar och kvoter utan om att avtalet innebär demokratiska inskränkningar, försämrade sociala rättigheter, svårigheter att reglera välfärden och hinder för åtgärder för miljö och klimat. Avtalet har också kritiserats hårt för bristen på demokratisk insyn i förhandlingsprocessen. Helt i onödan innebär avtalet tyvärr en maktförskjutning till storföretagen då det ger unika möjligheter för dem att stämma och andra EU-länder. är varken motståndare till handel eller förespråkare för handelshinder. Vi vill ha en rättvis handelspolitik som inte innebär försämringar för medborgarna i de länder som omfattas. Vi vill ha en handelspolitik som sätter människor, djur och miljö främst och som fokuserar på ökade samhällsvinster, inte på vinster bara för storföretagen. Därför säger vi nej till regeringens förslag om att godkänna . För del är en mycket liten handelspartner. Exporten till står för av totala export och importen för av den totala importen. är på 37:e plats i rangordningen över de länder som importerar mest ifrån och på 23:e plats över de länder som exporterar mest till. Anhängarna till CETA har stora ekonomiska förväntningar på avtalet. visar studier att avtalet kommer att ge förhållandevis små ekonomiska vinster. Det finns även granskningar som visar att det kan bli negativa makroekonomiska effekter, dels på grund av att arbetstillfällen går förlorade, dels för att befintliga ekonomiska klyftor förstärks. Det råder alltså delade meningar om hur stora effekterna av avtalet blir. Det har också visat sig oklart med andra handelsavtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Effekterna är extremt komplexa och komplicerade att förutspå, något som har visat sig gång på gång. Det är förvisso inte osannolikt att CETA medför en viss ekonomisk för parterna. Frågan är dock hur stor den blir, vilka som får ta del av den och inte minst om den står i proportion till de risker som avtalet medför. CETA innehåller, liksom det kritiserade som tidigare planerades mellan och , ett kapitel om så kallat regleringssamarbete. Syftet med regleringssamarbetet är att undvika befintliga och framtida onödiga hinder för handel och investeringar och undvika onödiga regelskillnader. Med anledning av detta ska ett forum för regelsamarbete upprättas inom CETA som ska utvärdera lagstiftningsinitiativ. Detta kan låta lovvärt, men i praktiken betyder det att en icke politiskt vald församling ska granska politiska förslag i förväg ur ett handelsperspektiv. Även om avtalet innehåller skyddsklausuler som garanterar att ländernas rätt att reglera och lagstifta inte ska begränsas av regleringssamarbetet finns en överhängande risk att det kommer att fungera som en blockerande instans för progressiv lagstiftning, till exempel på miljöområdet. Så har det funkat med amerikanska OIRA, som har stått förebild för förslaget. Det blir också relevant att fråga sig vem som tillåts definiera vad som utgör ett handelshinder. Ett nationellt stopp för fossila bränslen till förmån för förnybar energi kan antingen betraktas som en akut nödvändighet för planetens överlevnad eller som ett handelshinder, beroende på vem som tillåts bestämma. En av de mest kontroversiella delarna i CETA är investerarskyddet. Syftet är att garantera att investerare som upplever att en stat brutit mot avtalet ska kunna vända sig till en särskild domstol. Detta innebär att investerare ges rätt att stämma stater, det vill säga , andra EU-länder och , om lagstiftning och regleringar kan anses påverka investeringens värde negativt. I klartext kan företag kräva kompensation av stater för utebliven vinst. Inom ramen för CETA ska en domstol tillsättas bestående av 15 domare. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker alltså i denna domstol utanför det nationella rättssystemet. ICS är en vidareutveckling av ett liknande system som återfinns i många andra handelsavtal och kallas ISDS. ISDS har dock rönt mycket kritik, och mekanismerna i CETA är därför något modifierade men bygger på samma principer. Genom ISDS skyddas investeraren mot direkt expropriering. har dock ISDS alltmer kommit att utgöra ett skydd mot så kallad indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationell lagstiftning hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot vår demokrati. Eftersom både EU:s medlemsländer och har stabila och fungerande rättssystem finns ingen synbar anledning att ta upp tvister i denna typ av nya domstolar. Handelsavtal mellan stater med fungerande juridiska system bör därför inte innehålla ISDS-klausuler eller liknande mekanismer. Dels saknas behovet, dels kringgås det vanliga rättssystemet. Dessutom riskerar demokratiskt fattade beslut att undermineras eller rent av utebli på grund av företagens vinstintressen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det finns inte heller några tydliga bevis för att mängden investeringsflöden skulle gynnas tack vare ICS. Fördelarna är med andra ord mycket oklara, men riskerna är desto större. Att politiska beslut flyttas från nationella parlament till en samling jurister är allvarligt, inte minst ur demokratiska aspekter. En mycket oroande effekt är dessutom att stater själva tycks anpassa sin lagstiftning för att slippa bli stämda. Ett av de mer kända exemplen är då tobaksbolaget 2011 inledde ett stämningsförfarande mot utifrån investeringsavtalet mellan och . Anledningen var att landet ville införa neutrala cigarettpaket utan reklam eller bilder i syfte att minska rökningen. hävdade att lagstiftningen innebar en så kallad indirekt expropriation. Trots att vann efter en utdragen rättsprocess fick stämningen ändå konsekvensen att bestämde sig för att avvakta med en liknande lagstiftning tills domen hade fallit. Även svenska två stämningar av har främst handlat om att stoppa och försämra ny lagstiftning snarare än att få monetär ersättning. Kritiken liknar på många sätt den som fanns mot . Det har funnits farhågor om hur avtalet skulle kunna leda till att stora multinationella amerikanska företag använder sina resurser för att pressa EU-länder till att motverka fackliga rättigheter och miljökrav och försämra välfärden. Genom CETA öppnas bakdörren så att även amerikanska dotterbolag med verksamhet i får möjlighet att stämma europeiska stater. är vart tionde företag i amerikanskägt. Hur påverkas av ICS? Enligt en rapport från har det skett en kraftig ökning av antalet ISDS-fall . är överrepresenterade när det gäller att dra stater inför rätta för att säkra beräknade vinster och investeringsvärden. Ett aktuellt område är gruvsektorn. är ett relativt attraktivt land för mineralprospektörer, och många kanadensiska bolag bedriver redan verksamhet i . Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring, inte minst i regioner som tidigare drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. har gruvbrytning stor påverkan på miljö och omgivning. Mot nya exploateringar står andra intressen. I är ersättningen till stat och fastighetsägare vid eventuell gruvdrift mycket liten i en internationell jämförelse. Den uppgår till endast av det beräknade värdet av de mineraler som har brutits. gruvnäring har enligt statistik från lägst beskattning av samtliga gruvländer i världen. Den effektiva skattesatsen uppgår, enligt statistiken, till . I ytterst få länder understiger skattesatsen . Gruvnäringen har varit ett område där många stämningar har skett. är inblandade i utvinningsverksamhet i , , , , och , och där har de blivit anklagade för att inte ta miljöhänsyn. har gruvprojekt genomförts i känsliga naturområden och förstört förutsättningarna för lokalt turistföretagande. Man har inte heller tagit hänsyn till lokalbefolkningen, och gruvornas utsläpp har påverkat det lokala jordbruket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det kanadensiska företaget stämde när staten införde restriktioner om att återställa ett område för deras gruva med hänsyn tagen till ursprungsbefolkningen. Som tur var förlorade företaget just det fallet. Ett annat exempel är det kanadensiska gruvbolaget , som stämt på mångmiljardbelopp efter att parlamentet av miljöskäl sagt nej till ett kontroversiellt gruvprojekt. CETA skulle för innebära en möjlighet för kanadensisk gruvindustri att stämma staten varje gång svenska myndigheter inför miljörestriktioner eller vill ta hänsyn till lokalbefolkningen och dess näringar. ser stora behov av en förändrad minerallagstiftning, där större hänsyn tas till de kommuner som berörs, till miljön och till klimatet. Det råder dock stor tveksamhet kring huruvida en sådan förändrad lagstiftning ligger i linje med åtagandena i CETA. Med avtalet på plats blir det inte heller de nationella parlamenten och domstolarna som ska tolka detta, utan det överlämnas till . Ett annat exempel är frågan om begränsningen av vinster i välfärden. har länge drivit att privata företag inte ska kunna fylla skattkistan genom att utarma vår gemensamma välfärd. Stödet för en välfärd utan vinster är stort i , och så många som skulle vilja se ett stopp. Trots oklarheter om hur CETA kan komma att påverka svensk välfärd väljer regeringen att inte ta kritiken på allvar. Även åtgärder på nivå kan bli föremål för avtalets investeringsskydd. Om man bestämmer sig för att säkra god kvalitet i välfärden kan CETA utgöra en grund för stämning om detta anses påverka bolagets handel och investeringar negativt. I propositionen skriver regeringen att inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser. Detta är ett märkligt antagande med tanke på att kan bli stämt på mångmiljardbelopp. Den danska regeringen har erkänt att kan få statsfinansiella konsekvenser om man blir stämt som land. Därför borde regeringen utreda de statsfinansiella konsekvenserna av och återkomma till med en analys. Det finns olika sätt att lägga upp handelsavtal. Vad gäller de avtal som EU har ingått används normalt en så kallad positiv förteckning över vilka tjänster som omfattas. Det innebär att man listar en förteckning av de tjänster som ska vara föremål för liberaliseringsåtaganden i enlighet med avtalen. I fallet med CETA ingår EU nu ett avtal med motsatt modell, där man använder sig av en negativ förteckning. Då omfattas i stället alla tjänster som inte tydligt är undantagna. Liberaliseringen blir därmed regel. I har avregleringen av många viktiga marknader lett till försämrad tillgänglighet och service. Det har gällt till exempel apoteksmarknaden, som har minskat tillgängligheten för läkemedel för flera utsatta grupper. Ett annat exempel är avregleringen av elmarknaden, som har lett till betydligt högre avgifter för kunderna. Än så länge är det svårt att utröna vilka de faktiska skillnaderna blir i praktiken. Men CETA utgör ändå ett trendbrott, och utan vidare analys godkänns denna ordning, vilket kan tyckas olyckligt. Det kan inte uteslutas att förändringen kan påverka det politiska manöverutrymmet i fråga om svenska avregleringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och CETA innebär också att en avreglering på tjänsteområdet inte kommer att kunna gå tillbaka. Det gäller oavsett vad den politiska majoriteten önskar. Om till exempel väljer att privatisera nya marknader, till exempel Systembolaget, aktiveras automatiskt en så kallad ratchetklausul, som hindrar ett återinfört monopol, detta oavsett om en sådan privatisering skulle kunna visa sig vara mycket dålig ur folkhälsosynpunkt eller vara en dålig affär. Frågan är alltså bestämd redan på förhand genom avtalet. Sammanfattningsvis finns det en mängd anledningar att oroas över CETA och vad detta avtal kan komma att få för konsekvenser. För del kan det till exempel handla om vår självständighet när det gäller att besluta om viktiga klimatåtgärder, om vår gruvindustri och om privatiseringar och utförsäljningar. är beroende av en bra export. Men det får inte ske på bekostnad av viktiga sociala rättigheter eller möjligheter att stoppa klimatförändringarna. I och med Lissabonfördraget flyttades makten från medlemsstaterna till när det gäller att förhandla handelsavtal. Men handelspolitiken är fortfarande en delvis nationell angelägenhet. Det är tydligt att många i är kritiska till . CETA har förhandlats utan vidare svensk diskussion eller debatt, detta trots att avtalet innebär omfattande konsekvenser för handel på områden som berör många människor. CETA har förhandlats bakom stängda dörrar, och möjligheterna för folkvalda politiker att påverka har varit små. vill se en handelspolitik som tar vara på sociala och fackliga rättigheter, som värnar demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter och som bygger på hållbarhet och långsiktighet. är inte ett avtal som går i linje med en sådan politik. bör därför avslå regeringens förslag om att godkänna mellan och . kom en dom i där man har klargjort att investeringsavtal av typen BITS inom EU inte är förenliga med EU-lagarna. klargörande handlar nu om investeringsdelen i mellan och . I förlängningen innebär detta att alla 196 bilaterala investeringsavtal mellan länder inom EU måste avskaffas, varav har åtta. På bord ligger också att avgöra om investeringsdelen i med är förenlig med . En del länder har meddelat att de kommer att avvakta denna dom innan de går vidare med ratificeringsprocessen av . Det är viktigt att komma ihåg att flera av domar om handelspolitik har gett kommissionen bakläxa. Om en medlemsstat ingår ett avtal med tredjeland, trots att medlemsstaten rimligen kan förutse att avtalet strider mot EU-lagstiftningen, agerar medlemsstaten i strid med principen om lojalt samarbete i . skulle således agera i strid med om ratificerar innan har gett sitt yttrande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Därför yrkar jag för räkning att hela betänkandet återförvisas tillbaka till utrikesutskottet för vidare behandling till dess att det är klargjort huruvida strider mot . Förslaget om återförvisning ska behandlas innan behandlar själva innehållet i betänkandet. (TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Frågan om återförvisning kommer att prövas i samband med voteringen .) Jag kan bara konstatera att mitt inlägg kommer att låta lite annorlunda. ska vi äntligen debattera avtalet om ekonomi och handel, CETA, och det strategiska partnerskapsavtalet mellan och . Jag säger äntligen därför att förhandlingarna om har pågått , och den slutgiltiga avtalstexten offentliggjordes . undertecknades avtalet, och ett gemensamt tolkningsinstrument antogs. När det gäller partnerskapsavtalet inleddes förhandlingarna och avslutades . godkände avtalen , och om jag är rätt underrättad blir vi det åttonde landet av samtliga medlemsländer i EU som tar beslut om detta.