bet · H601CU4 · 2018-11-14 00:00:00 — Förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Lagändringarna innebär skärpta regler för erkännande av utländska barnäktenskap genom att det införs en ny huvudregel om att inga utländska barnäktenskap ska erkännas i . Förbudet ska gälla oavsett parternas anknytning hit när äktenskapet ingicks eller deras ålder för erkännandeprövningen. Undantag ska aldrig kunna göras om någon av parterna är . Ändringarna syftar till att säkerställa att alla som befinner sig i skyddas mot barnäktenskap och till att motverka förekomsten av barnäktenskap här i landet genom att tydligt ange att sådana äktenskap inte accepteras. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C, KD, L). Proposition 2017/18:288 Förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap. Åtta yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare åtgärder mot barnäktenskap Barnäktenskap där parterna har blivit vuxna 1.Ytterligare åtgärder mot barnäktenskap, punkt 2 (SD) 2.Barnäktenskap där parterna har blivit vuxna, punkt 3 (L) 3.Myndigheternas prövning, punkt 4 (KD, L) 4.Myndigheternas prövning, punkt 4 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Därmed bifaller proposition 2017/18:288. Ytterligare åtgärder mot barnäktenskap 2018/19:52 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. Reservation 1 (SD) Barnäktenskap där parterna har blivit vuxna 2018/19:72 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (L) 2018/19:54 av m.fl. (C) och 2018/19:57 av m.fl. (KD). Reservation 3 (KD, L) Reservation 4 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (S), Momodou (V), (M), (SD), (S), (S), (L), (SD), (M) och (C). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2017/18:288 Förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap. Till grund för regeringens förslag i propositionen finns förslag från Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv som har redovisats i delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap (SOU 2017:96). Utredningen har haft i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Delbetänkandet avser den del av uppdraget som rör erkännande av utländska barnäktenskap. Övriga delar av utredningens uppdrag har redovisats i slutbetänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Delbetänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2. Fyra motioner med sammanlagt åtta yrkanden har väckts med anledning av propositionen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen möjligt bör återkomma till med lagförslag som innebär att möjligheten att i undantagsfall erkänna barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsas ytterligare (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). uttalade i ett nytt tillkännagivande att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag aldrig ska erkännas i , om någon av parterna var när någon av dem kom till (bet. 2017/18:CU8, rskr. 2017/18:192). I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandena som regeringen gör i propositionen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om ett förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap. I får den som är inte ingå äktenskap (2 kap. 1 § ). Åldersgränsen utgör ett s.k. äktenskapshinder, och sedan möjligheten att få dispens från ålderskravet togs bort 2014 gäller detta hinder utan undantag. Med ett utländskt barnäktenskap avses i svensk rätt ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag när minst en av parterna var . Äktenskapet upphör inte att vara ett barnäktenskap när båda parterna har blivit vuxna. Regler om erkännande av utländska äktenskap finns i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap (lag). Att ett utländskt äktenskap erkänns innebär att det tillerkänns giltighet som ett äktenskap med alla de rättsverkningar som följer av ett sådant. Om äktenskapet inte erkänns i saknar det rättsverkningar här. Parterna betraktas då som ogifta i men som gifta i den stat där äktenskapet ingicks (s.k. haltande äktenskap). Enligt lag erkänns inte i sådana utländska barnäktenskap där minst en av parterna hade anknytning hit när äktenskapet ingicks. Efter en lagskärpning 2014 kan undantag från förbudet göras endast vid synnerliga skäl, den s.k. ventilen. Däremot erkänns i sådana utländska barnäktenskap där parterna saknade anknytning hit när äktenskapet ingicks. Erkännande kan i sådana fall vägras endast om ett erkännande av äktenskapet skulle anses vara uppenbart oförenligt med grunderna för den svenska rättsordningen (s.k. svensk ordre public). I praxis har erkännande nekats med stöd av ordre public-förbehållet när någon av parterna varit under vid äktenskapets ingående. I propositionen anför regeringen att barnäktenskap är en skadlig sedvänja som måste motverkas och konstaterar att det i många andra länder är tillåtet med sådana äktenskap. Regeringen konstaterar vidare att nuvarande reglering innebär att alla personer inom svensk jurisdiktion inte åtnjuter samma skydd mot barnäktenskap och framhåller att det är av stor vikt att alla barn i har samma rätt till skydd och stöd. Mot den bakgrunden gör regeringen bedömningen att skyddet mot barnäktenskap bör stärkas ytterligare genom att utrymmet att erkänna sådana utländska äktenskap begränsas. Regeringen föreslår därför att utländska barnäktenskap som huvudregel inte ska erkännas i . Förbudet mot erkännande ska gälla oavsett parternas anknytning hit när äktenskapet ingicks. Eftersom den ursprungliga bristen i ett barnäktenskap kvarstår oberoende av personens stigande ålder ska förbudet också gälla oavsett parternas ålder för erkännandeprövningen. Enskilda ska härigenom ges möjlighet att i vuxen ålder aktivt och under ordnade former ta ställning till om de vill ingå äktenskap eller inte. För utländska barnäktenskap där båda parterna är vuxna när frågan om erkännande prövas ska det krävas synnerliga skäl för att erkänna äktenskapet, den s.k. ventilen. Regeringen föreslår vidare att det inte ska kunna göras undantag från förbudet att erkänna utländska barnäktenskap om någon av parterna är . Ventilen ska alltså stängas när det gäller barn. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår vidare att äldre bestämmelser om erkännande ska gälla för äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna ska dock gälla om någon av parterna är när frågan om erkännande prövas. Regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivanden om erkännande av utländska barnäktenskap beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen möjligt bör återkomma till med lagförslag som innebär att möjligheten att i undantagsfall erkänna barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsas ytterligare (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). beslutade om ett nytt tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag aldrig ska erkännas i , om någon av parterna var när någon av dem kom till (bet. 2017/18:CU8, rskr. 2017/18:192). Genom förslagen i propositionen anser regeringen att de delar av riks-dagsskrivelserna som avser de aktuella tillkännagivandena är slutbehandlade. Utskottet konstaterar att barnäktenskap är en skadlig sedvänja och anser att det är av stor vikt att alla som befinner sig i har samma rättsliga skydd mot sådana äktenskap. beslutade också, på utskottets förslag, och om två tillkännagivanden till regeringen om att återkomma med förslag till skärpta regler om erkännande av utländska barnäktenskap. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förslag om ett förbud mot att erkänna utländska barnäktenskap som syftar till att motverka förekomsten av barnäktenskap i och se till att den svenska åldersgränsen för att ingå äktenskap får betydelse för alla i vårt samhälle. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Med det som har sagts ovan och av de skäl som i övrigt anförs i propositionen anser utskottet därför att bör anta regeringens lagförslag. När det gäller tillkännagivanden om barnäktenskap och tvångsäktenskap samt om barnäktenskap delar utskottet regeringens bedömning såtillvida att tillkännagivandena i fråga om barnäktenskap är slutbehandlade genom lagförslaget i propositionen. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla motionsyrkandena som samtliga innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslaget. Ytterligare åtgärder mot barnäktenskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ytterligare åtgärder mot barnäktenskap. Utskottet hänvisar till innehållet i de lagändringar som utskottet ställt sig bakom och till pågående arbete mot barnäktenskap. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2018/19:52 av m.fl. (SD) föreslås flera tillkännagivanden om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder mot barnäktenskap. Motionärerna begär tillkännagivanden om att inga barn ska vara gifta i (yrkande 1) och om att upplösa alla barnäktenskap som redan finns här (yrkande 2). De menar att de nya reglerna om förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap innebär ett otillräckligt skydd för de barn som redan finns i och är gifta när reglerna träder i kraft. Motionärerna begär vidare tillkännagivanden om att utveckla system för att följa utvecklingen och förenkla för effektiva insatser mot barnäktenskap (yrkande 3) och om att hjälpa barn i att ta sig ur barnäktenskap (yrkande 4). De anför bl.a. att det behövs mer kartläggning och fler undersökningar som kan tala om hur läget ser ut och hur det utvecklas för att motverka barnäktenskap. Den nya regleringen om förbud mot erkännande De nya reglerna om förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap ska enligt ikraftträdandebestämmelsen börja gälla . Enligt övergångsbestämmelserna ska förbudet tillämpas direkt från ikraftträdandet, om någon av parterna är när frågan om erkännande aktualiseras. Detta innebär, enligt vad som uttalas i propositionen, att ett barn ska betraktas som ogift i varje specifik situation som frågan om erkännande uppkommer efter ikraftträdandet av de nya reglerna. Det ska gälla oberoende av om barnet har registrerats som gift i t.ex. folkbokföringen eller i register. I propositionen förtydligas vidare att meningen inte är att myndigheter ska upphäva eller ompröva sina meddelade beslut om erkännande, utan att de nya bestämmelserna ska tillämpas när en fråga om erkännande prövas efter ikraftträdandet och någon av parterna är ett barn. Regeringens och myndigheternas arbete mot barnäktenskap Regeringen framhåller i propositionen att det vid sidan av lagstiftning även måste finnas andra mekanismer som utgör ett skydd för framför allt barn och unga vuxna som har ingått barnäktenskap. Regeringen anför i denna del bl.a. följande (s. 8 f.). Regeringen vill i detta sammanhang […] understryka svenska myndigheters ansvar för barns välmående och för att identifiera samt ge stöd och skydd åt barn och unga vuxna som far illa eller riskerar att fara illa. Det är viktigt att de myndigheter som möter personer som har ingått barnäktenskap har tillräckliga kunskaper om målgruppen och den kontext som dessa personer kan leva i. Vidare måste det […] finnas en välfungerande samverkan mellan dessa myndigheter i frågor som rör barnäktenskap. Regeringen prioriterar dessa frågor högt och ser allvarligt på problemen med barnäktenskap, tvångsäktenskap och kringliggande frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen bedriver därför ett aktivt arbete på området och har tagit flera initiativ för att öka kunskapen om och motverka dessa problem. Bland annat gav regeringen i uppdrag att göra en fördjupad analys av handläggning av ärenden som rör barn som kommer till och uppges vara gifta och att ta fram och sprida en förstärkt vägledning till (S2017/01011/FST). […] [Det är] viktigt att enskilda i och utomlands får information om vad som gäller angående barnäktenskap i svensk lag, barns rättigheter och rätten till stöd och skydd. I det uppdrag som har fått av regeringen ingår därför även att ta fram och sprida sådan information. Regeringen har också beslutat om en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor där bl.a. problem kopplade till hedersrelaterat våld och förtryck ingår (skr. 2016/17:10). Några kon-kreta åtgärder som omfattas av strategin är att stärka det förebyggande arbetet mot hedersnormer, att göra en nationell kartläggning av heders-relaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap, och att ta fram en standardiserad bedömningsmetod för arbete med våldsutsatta kvinnor och flickor i en hederskontext. i har vidare fått i uppdrag av regeringen att nationellt motverka heders-relaterat våld och förtryck, inklusive barnäktenskap (S2017/07421/JÄM). Som ett led i att stärka barns rättigheter har på förslag av regeringen beslutat att ge FN:s konvention om barnets rättigheter () ställning som svensk lag (prop. 2017/18:186 och bet. 2017/18:SoU25). I detta sammanhang kan det dessutom framhållas att , utifrån sin rapport ”Är du gift?” Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i (2016) har tagit fram en rutinbeskriv-ning, en s.k. standard, för handläggning av asylärenden för barn som är gifta eller lever under äktenskapsliknande förhållanden. Syftet med stan-darden är att säkerställa barnets rättigheter i asylprocessen och att skapa förutsättningar för att tidigt identifiera barn i behov av hjälp och stöd. I utredningens återstående uppdrag ingår bl.a. att utvärdera tillämp-ningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa samt att undersöka hur samverkan mellan berörda myndigheter fungerar och vid behov lämna förslag på åtgärder för att utveckla myndighetssamverkan och tydliggöra ansvar och befogenheter. Utredningen ska vidare undersöka möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer tvingas ingå äktenskap utomlands, liksom åtgärder för att framtvinga eller underlätta ett återföran-de till av den utsatta personen. Utredningens slutsatser i dessa delar ska redovisas . I slutbetänkandet kommer även problemen kring och betydelsen av s.k. informella äkten-skap att behandlas […]. Regeringen avser därför att återkomma till dessa frågor. Det lagförslag som utskottet tidigare i betänkandet ställt sig bakom innebär att ett barn ska betraktas som ogift i varje specifik situation som frågan om erkännande uppkommer efter ikraftträdandet av de nya reglerna och att detta ska gälla oberoende av om barnet har registrerats som gift i t.ex. folkbokföringen eller i register. De nya bestämmelserna ska alltså tillämpas när en fråga om erkännande prövas efter ikraftträdandet och någon av parterna är ett barn. Utskottet anser att regleringen är väl avvägd och finner därför inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av det som anförs i motion 2018/19:52 (SD) yrkandena 1 och 2. Motionsyrkandena bör därför avslås. Som redovisas ovan bedriver regeringen ett aktivt arbete mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och kringliggande frågor om hedersrelaterat våld och förtryck och har tagit flera initiativ för att öka kunskapen om och motverka dessa problem, bl.a. genom en tioårig nationell strategi och flera myndighetsuppdrag. Regeringen avser även att återkomma till dessa frågor med anledning av slutbetänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69), som har överlämnats av Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Utskottet anser mot den bakgrunden att det inte finns anledning att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga ytterligare åtgärder mot barnäktenskap. Övriga motionsyrkanden bör därför också avslås. Barnäktenskap där parterna har blivit vuxna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barnäktenskap där parterna har blivit vuxna. Utskottet hänvisar till innehållet i de lagändringar som utskottet ställt sig bakom. Jämför reservation 2 (L). I kommittémotion 2018/19:72 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag till lagändring som innebär att ett barnäktenskap som frivilligt har ingåtts av parter som hade fyllt ska erkännas om parterna vid erkännandeprövningen har fyllt (yrkande 1). Enligt motionärerna går den nya regleringen om förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap när det gäller vuxna parter längre än vad som är nödvändigt för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap. Motionärerna anser i stället att det alltid ska finnas en rätt till omedelbar äktenskapsskillnad, alternativt annullering av äktenskap, för en vuxen person som har ingått ett utländskt barnäktenskap. De begär därför även ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett lagförslag som säkerställer detta (yrkande 2). Den nya regleringen om förbud mot erkännande För utländska barnäktenskap där båda parterna är när frågan om erkännande prövas krävs enligt den nya regleringen om erkännandeförbud synnerliga skäl för att erkänna äktenskapet. Detta gäller om äktenskapet har ingåtts efter ikraftträdandet , medan i stället äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har ingåtts . Regeringen har i propositionen anfört bl.a. följande skäl för att även den som har blivit vuxen ska omfattas av erkännandeförbudet. Regeringen framhåller att barnäktenskap är en företeelse som vi inte accepterar i och att ett barnäktenskap inte upphör att vara det när parterna har fyllt . Regeringen betonar också att vuxna – inte minst unga vuxna – som har ingått barnäktenskap kan ha ett minst lika stort behov av skydd och stöd som barn och att den oacceptabla företeelse som barnäktenskap utgör bör motverkas genom bl.a. en tydlig lagstiftning. Sådana äktenskap förknippas ofta med våld mot kvinnor och flickor och riskerar att få förödande inverkan på deras möjligheter att förverkliga och åtnjuta sina rättigheter generellt. Barn som ingår äktenskap fråntas inte bara en del av sin barndom, utan kan i många fall även förnekas rätten till utbildning och till en självständig utveckling. Det har också i flera sammanhang framhållits att barnäktenskap utgör ett hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män och för kvinnors egenmakt. Regeringen vill därför framhålla att barnäktenskap inte är något som ska accepteras bara för att parterna har hunnit fylla . Svårigheter för personer, även vuxna, att på egen hand ta sig ur ett barnäktenskap ska enligt regeringen inte underskattas. Krav eller förväntningar från familjen eller omgivningen att upprätthålla sociala eller kulturella traditioner kan för många vara svåra att frigöra sig från. Detta gäller särskilt när staten genom ett erkännande signalerar att äktenskapet anses acceptabelt även i . Regeringen pekar på att om ett barnäktenskap skulle erkännas och således accepteras bara på den grunden att båda parter hunnit bli får den som ingick äktenskap som barn inte i mogen ålder ta ställning i frågan om att ingå äktenskap. Den ursprungliga bristen kvarstår oberoende av personens stigande ålder. Genom att neka erkännande av utländska barnäktenskap ges enskilda däremot möjlighet att i vuxen ålder aktivt och under ordnade former ta ställning till om de vill ingå äktenskap eller inte. Regeringen konstaterar också att ett generellt erkännandeförbud avseende barnäktenskap ligger i linje med bl.a. FN:s globala mål för hållbar utveckling i Agenda , FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt resolution där betonar att barnäktenskap bör fördömas eftersom de är en kränkning av barnets rättigheter och en form av våld mot kvinnor och flickor. Att en sådan ordning är internationellt accepterad framgår enligt regeringen även av om ingående och erkännande av äktenskap. Ett antal stater i har också skärpt sina regler om erkännande av utländska barnäktenskap. Till exempel har infört en huvudregel som utgör ett generellt förbud mot att erkänna ett utländskt äktenskap som har ingåtts när någon av parterna var . Även i är huvudregeln att ett barnäktenskap som har ingåtts enligt utländsk rätt inte accepteras oavsett att parterna hunnit bli vuxna. För , som redan har en absolut 18-årsgräns för att ingå äktenskap, framstår det enligt regeringen som ett naturligt steg att säkerställa att synen på barnäktenskap får fullt genomslag för alla som lever här. Regeringen bedömer vidare att konsekvenserna av ett nekat erkännande inte bör hindra ett generellt förbud. Regeringen framhåller att redan enligt hittillsvarande ordning nekas erkännande av ett äktenskap som har ingåtts mellan parter utan anknytning till , om någon av dem var vid äktenskapets ingående (med stöd av ordre public-förbehållet). Det gäller oberoende av hur gamla parterna är när frågan om erkännande prövas eller vilka konsekvenser det får för parterna. Ett generellt erkännandeförbud avseende utländska barnäktenskap innebär för denna kategori äktenskap i praktiken att åldersgränsen höjs från 15 till . Om parterna är och vill fortsätta att leva tillsammans kommer de också, tillägger regeringen, normalt att ha möjlighet att gifta sig i och på så sätt omfattas av de rättsverkningar som följer av ett äktenskap enligt svensk lag. I många fall kan negativa konsekvenser av ett nekat erkännande även undvikas genom att parter som vill fortsätta att leva tillsammans t.ex. skriver samboavtal och testamente. Effekterna av ett nekat erkännande är enligt regeringens bedömning inte heller sådana att de skulle avhålla vare sig asylsökande eller andra som har ingått barnäktenskap från att komma till . Regeringen gör även bedömningen att rätten till fri rörlighet inom EU och rätten till respekt för privat- och familjeliv enligt inte hindrar ett generellt utformat förbud. betonas att ventilens tillämpningsområde, i form av synnerliga skäl för erkännande, i det enskilda fallet inte får vara snävare än vad unionsrätten och medger. Vidare uttalas att ett erkännande inte ska nekas om ett sådant nekande i det enskilda fallet medför allvarliga konsekvenser för paret eller annars framstår som orimligt. Rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid Enligt 5 kap. 5 § har en make rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid om maken har ingått äktenskapet . Bestämmelsen tar i första hand sikte på äktenskap som har ingåtts inför en svensk myndighet men kan under vissa förutsättningar tillämpas också på utländska äktenskap (dvs. sådana som erkänns här). Svensk domstol är nämligen behörig att ta upp en talan om äktenskapsskillnad bl.a. om båda makarna har hemvist i , om svaranden har hemvist här eller om sökanden har hemvist i och har varit bosatt här innan ansökan gjordes (se art. 3–7 i rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000, den s.k. II-förordningen). Talan om äktenskapsskillnad prövas då som huvudprincip enligt svensk lag (se 3 kap. 4 § lag). I två situationer beaktas emellertid även bestämmelser i utländsk rätt som hindrar äktenskapsskillnad. Situationerna aktualiseras endast om den ena maken motsätter sig en svensk äktenskapsskillnad.