bet · H601NU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Det anser jag vara en god grund att stå på när en ny och modern näringspolitik ska tas fram för att möta dessa båda utmaningar. Även om jag avstår från att delta i beslutet om hur anslagen ska fördelas inom utgiftsområdet står jag fast vid uppfattningen att anslagen borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2018/19:2952 (L). Som framgår i denna motion anser jag och Liberalerna att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde ha ökats med 2019 i förhållande till regeringens förslag för att bl.a. förstärka stöd till organisationer som verkar för nyföretagande och företagsrådgivning. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden, och jag anser att dessa insatser borde utvecklas ytterligare genom ett ökat anslag. Jag föreslår ett antal anslagsminskningar mot bakgrund av de tidigare nämnda principerna för övergångsbudgeten och för att prioritera andra satsningar i Liberalernas budgetmotion 2018/19:2988, däribland satsningar för att förbättra företagsklimatet genom att t.ex. skynda på bredbandsutbyggnaden i hela landet, införa skattelättnader för företagen och åtgärder för att korta handläggningen av arbetskraftstillstånd. Det förslag som Liberalerna lagt fram och som avvisats av innebär sammanfattningsvis följande anslagsminskningar 2019 i förhållande till regeringens förslag för utgiftsområde 24: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–), anslaget 1:4 (–), anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 1:13 (–), anslaget 1:21 (–), anslaget 2:2 (–), anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–) och anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (–). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 24: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1981:600) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svenskt-norskt industriellt samarbete (avsnitt 2 och 4.7). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till (avsnitt 4.6.1 och 4.8.17). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i och att –2026 besluta om en medlemsavgift på högst (avsnitt 4.9.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 (avsnitt 5.5.8). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 5.5.8). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter (avsnitt 5.5.9). 7.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1 [här avses anslagstabellen på s. 10 i prop. 2018/19:1 utg.omr. 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2 [här avses anslagstabellen på s. 10 i prop. 2018/19 utg.omr. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:2378 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2633 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2913 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2928 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag till Näringslivsutveckling och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till Upprustning och drift av och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag till Bidrag till företagsutveckling och innovation och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till Exportfrämjande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2952 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Forum för exponentiella teknologier Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 24 Näringsliv Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:2, 1:5, 1:15, 1:20, 2:3 och 2:7. Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Bidrag till Kungl. Upprustning och drift av Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag Kapitalinsatser i statliga ägda företag Avgifter till vissa internationella organisationer Bidrag till företagsutveckling och innovation Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Avgifter till internationella handelsorganisationer AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning befinner sig i ett exceptionellt politiskt läge. har vi mer än efter ett val inte haft en regering på plats. har en majoritet av röstat bort en statsminister utan att ha en plan för vad som ska komma sedan. Och har vi som ett resultat därav haft en övergångsbudget på bord. Det innebär inte att vi kan utgå ifrån att detta är en engångsföreteelse. Så som det politiska landskapet utvecklar sig, här såväl som i vår omvärld, måste vi utgå ifrån att det kan hända igen, och vi måste inse att vi nu sätter praxis inte bara för här och utan kanske . Detta har varit vägledande för hur vi socialdemokrater har valt att hantera processen, såväl i som här i . Som ett resultat av att statsministern röstades bort fick vi en övergångsregering som administrerar i enlighet med regeringsformen. Den kan inte ta politiska initiativ, den kan inte avgå och den kan inte utlysa nyval. Men den måste lämna en budget till inom en fastslagen tidsram. I enlighet med detta förhandlades det fram principer för hur en övergångsbudget skulle se ut, vad den skulle innehålla och vad den inte kunde innehålla, brett förankrat hos en majoritet av partier. Den budget som lades fram levde upp till samtliga kriterier och principer. Det var inte en budget som gav uttryck för något partis politiska viljeinriktning utan en budget som förberedde för att en nytillträdd regering skulle ha ett så stort mandat och handlingsutrymme som möjligt att lägga fram en ändringsbudget utifrån sin politiska plattform. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Det är ganska rimligt skulle man kunna tycka utifrån det läge vi befinner oss i att en övergångsregering utan politiska befogenheter lägger fram en övergångsbudget i avvaktan på att en ny regering tillträder. Lika rimligt borde det vara att den budgeten släpps igenom. Det borde ligga i allas intresse att vi nu sätter praxis som innebär ansvarstagande och ordnade processer, och vi borde alla tycka att en ny regering, vilken det än blir, borde få äga och ta ansvar för statsbudgeten. Allt annat är fullkomligt orimligt och omdömeslöst. Tyvärr har det visat sig att ansvarstagande och gott omdöme är något som man kan förvänta sig av alla partier i riksdag. För trots att vi har att ta ställning till en budget som till punkt och pricka följer de principer som i stort sett alla var överens om skulle gälla för en övergångsbudget valde flera partier med i spetsen att ändå lägga fram egna budgetmotioner. Man gjorde det med motiveringar som "det finns samhällsutmaningar som inte kan vänta" och "vi har en övergångsregering, men vi har inte en övergångsriksdag", vilket förstås är sant men inte relevant. Stora samhällsutmaningar hanteras inte bäst i en budgetmotion. De kräver en regering på plats som har mandat och befogenheter att agera och att ta ansvar. I tider med en övergångsregering faller det tyngre, inte lättare, på att vara sansad, att utöva självdisciplin och att sätta bästa framför partipolitiskt taktikspel. Vi är, som sagt, ingen övergångsriksdag. Vi är riksdag. Med det följer ansvaret att se till att landet kan styras. Den process som vi nu bevittnar är tyvärr inte ett uttryck för vare sig sans och balans eller för ordning, reda och ansvar. Efter att först ha lämnat in egna motioner på temat av vad hjärtat är fullt av, bestämde sig och för att det inte var stökigt nog utan att de dessutom under pågående budgetprocess skulle skriva ihop sig om ett gemensamt förslag med nya texter och nya budgettabeller. ville naturligtvis inte vara sämre, så de röstade först igenom och ramar för att sedan, i vanlig ordning, inte ta ansvar för sitt agerande. efter att ramarna var klubbade i kammaren stöddes innehållet av endast 4 av utskottets 17 ledamöter. De lyckades gå från ogenomtänkt till direkt oseriöst. Då är det största bekymret inte ens att vi nu fattar beslut som är dåligt eller obefintligt genomarbetade, där konsekvenserna för myndigheter, kommuner och individer inte är överblickbara, utan att vi med detta nu sätter en ny praxis inte bara för hur en övergångsbudget ska hanteras utan också för hur vi respekterar överenskommelser och för vilket ansvar tar för ordning och reda. Låt mig vara tydlig. Alla partier har alltid rätt att motionera på alla förslag som kommer från en regering. Det är det ingen som ifrågasätter. Men det innebär inte att det alltid är lämpligt. Vad som är lämpligt är vad vi formerar praxis kring. Praxis förändras , genom överenskommelser eller genom hur vi väljer att agera. Låt mig vara ännu tydligare. Kritiken handlar inte heller om att fäller regeringens budget. Det har hänt förr, och det kommer sannolikt att hända igen. Men det normala och rimliga när det händer är att regeringen har valmöjligheten att avgå eller utlysa nyval. Det är något som denna regering som bekant inte kan göra. Vi har alltså ett exceptionellt läge, något som borde ha fått alla partier att sansa sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Avslutningsvis ska jag säga några ord om utgiftsområde 24. De förändringar som låg i övergångsregeringens budget på området var alla ett resultat av de principer som man varit överens om skulle gälla för en övergångsbudget. De förändrade ramarna, som röstades igenom av , , och det nya innehållet till följd av ramarna, som sedermera bara stöddes av och , är i allt väsentligt sådant som varit aviserat av den förra regeringen och som således sannolikt skulle ha genomförts av en ny regering oavsett. Jag kan konstatera att om budgetmotionerna är något att gå på, vilket man får utgå från att de är givet argumenten för vikten av att lägga fram dem, är ambitionsnivån för området näringspolitik, utrikeshandel, export och investeringsfrämjande skrämmande låg. Vi socialdemokrater har inte väckt någon motion, då vi alltjämt anser att övergångsbudgeten borde ha gått igenom. Vår avsikt är att formulera vår politik på området i en ändringsbudget eller i en motion på en sådan. Då vi inte står bakom det rambeslut som har tagits avstår vi från att delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområdet och hänvisar till Socialdemokraternas, och särskilda yttrande. I detta anförande instämde och (båda S). Jag reagerade på några punkter i det som sa. Hon antydde att det skulle vara oansvarigt att fattar beslut om en enskild motion som svar på en budgetproposition. Jag tycker inte det, fru talman. I och med detta får vi fler poliser, kortare vårdköer, längre skoldagar, starkare försvar, sänkt skatt för alla som jobbar, sänkt skatt för alla pensionärer och en rad företagarreformer. Jag tycker tvärtom att det är ganska ansvarstagande. antydde också att detta inte skulle vara fullt berett. Vi har i näringsutskottet och i andra riksdagsutskott, tror jag, vinnlagt oss att följa de lagkrav som handlar om beredning av ärenden. Många av dessa förslag har förberetts i och kan anses vara fullt beredda. Vi var också tydliga vid näringsutskottets beredning av ärendet att det står alla ledamöter fritt att komma med förslag, till exempel om vi skulle be någon särskild myndighet eller någon annan att komma till utskottet. Socialdemokraterna och kom inte med sådana förslag utan stod i utskottet helt bakom att detta kan anses fullt berett i enlighet med gällande regler. Slutligen handlar det om huruvida man tycker att det ska genomföras reformer eller inte. Jag kan ha respekt för att man säger att vi ska vänta, som säger. Det är absolut en rimlig ståndpunkt. Men att antyda att detta inte skulle vara berett eller att det skulle vara oansvarigt tycker jag inte är ett tillständigt sätt i process. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag tackar för frågan. På samma sätt som och redogör för budgeten i en helhet och listar ett antal olika förslag som skälet till att de gör detta - de stora samhällsutmaningar som de vill adressera - beskriver jag den otillräckliga beredningen utifrån ett helhetsperspektiv. Det är korrekt att det på utgiftsområde 24 inte fanns anledning att göra någon ytterligare beredning, eftersom det i budgetmotionen inte gjordes någonting som var annorlunda än det som regeringen redan hade gjort med anledning av övergångsbudgeten eller som var aviserat . Däremot har vi sett förslag på andra utskottsområden, till exempel om marginalskatteeffekter på pension på , som har fått ändras. Det har saknats pengar på anslag, och man har fått backa fram och tillbaka i flera omgångar. Det är inte ett uttryck för ett väl berett förslag. Med detta sagt vill jag egentligen bara konstatera att jag tycker att det är oansvarigt att göra det som man gör. Man kunde ha adresserat alla dessa samhällsutmaningar på ett ordnat sätt i en ändringsbudget från den nya regering som tillträder - allt utom skattesänkningar. Det som man nu gör är att se till att en ny regering, som inte tror att ett sjätte jobbskatteavdrag är lösningen på gängkriminalitet, för långa sjukhusköer eller brister i LSS, nu får ett starkt begränsat handlingsutrymme för att kunna hantera dessa samhällsutmaningar. Det tycker jag är ett stort problem, och jag tycker att det är oansvarigt givet det läge som vi befinner oss i. Det borde ha varit allas prioritering att fokusera på att få en regering på plats. Jag har respekt för om en socialdemokrat eller någon annan säger: Låt oss vänta lite grann och återkomma . Det är en fullt rimlig utgångspunkt. Jag delar inte den. Vi hade en valkampanj för inte så länge sedan då vi moderater och andra stod inför väljarna och ställde ut ett antal löften om skolan, vården, näringslivet och annat. Då tycker jag att det är en rimlig utgångspunkt att man som företrädare i också lägger fram konkreta förslag. Det är precis det som bland andra har gjort. Men det är totalt fem partier som har kommit med olika typer av ändringsförslag. Det är klart att vissa justeringar måste få göras i denna beredning. Men det är också klart och tydligt att detta för näringsutskottets del är fullt berett enligt alla gängse regler och lagar. Det innebär att man kan ställa frågan: Ska vi då vänta för att genomföra viktiga företagarreformer, vänta med att se till att pensionärerna får skattesänkningar eller vänta med att ta tag i cancerköerna eller skolsatsningarna? Jag tycker inte det, fru talman. Problemet är att vi inte ser några stora företagarreformer i den budget som är framlagd. Det är ett problem i sig, vilket i så fall antyder att detta inte är en prioriterad politisk fråga. Vi kan också konstatera att det finns ett antal samhällsutmaningar som resten av oss ser men som bevisligen inte är samhällsutmaningar för och för den koalition som står bakom denna budget. Jag kan nämna klimat, miljö och jämställdhet som tydliga exempel där de till och med väljer att dra ned i detta läge. Det är egentligen inte poängen. Den stora poängen och det stora problemet är att det nu sätts en praxis som betyder att inga regler längre gäller. Det borde vara ett bekymmer för alla partier i denna riksdag, och det förtjänar kritik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Under har vårt näringsliv blivit bortprioriterat från den politiska dagordningen. De forna regeringarnas naiva passivitet inför samhällets destruktiva utveckling har inneburit att den enskilda individen har betydligt mer påtagliga problem än regelkrångel och höga marginalskatter. När det är uppemot en tredjedel av befolkningen som känner stor oro över brottsligheten i samhället får självklart deras personliga trygghet större fokus i deras liv än hur de påverkas av en annalkande lågkonjunktur. När kvinnor i alldeles för stor utsträckning inte vågar gå utanför dörren och våldtäktsstatistiken skjuter i höjden lär de förmodligen tänka föga på hur en skatt på investeringssparkonton påverkar deras långtidssparande. Om granatattacker och gängskjutningar är ett återkommande fenomen i området där du bedriver din verksamhet lär du knappast tycka att onödig byråkrati är ett i sammanhanget särskilt stort problem för ditt företag. När du som handlare tvingas fly från det utsatta område inom vilket du har verkat hamnar knappast kompetensförsörjning högt upp på din önskelista för ett gott näringslivsklimat. Om du oroar dig för huruvida nattliga stöldräder mot din lagerlokal har ägt rum lär du knappast bekymra dig alltför mycket över dina elkostnader. Exempel likt dessa tar aldrig slut. Min poäng är att den allmänna opinionen i har värderat frågor kopplat till primärt migration och kriminalitet markant högre än de näringsrelaterade frågorna - självklart av fullt förklarliga skäl. Det har i sin tur lett till att nödvändiga reformer och åtgärder har uteblivit, men trots det har de samhällsproblem som stulit allt fokus endast blivit värre. Givet denna bakgrund är jag glad över att lyckats rösta igenom en budget som åtminstone i viss utsträckning satsar resurser på brottsbekämpning och rättsväsen som besparingar görs på migrationsområdet. Även om det är långt ifrån tillräckligt är det ett steg i rätt riktning, och jag välkomnar det. Med politik hade vi förvisso kunnat ta itu med dessa problem i än större utsträckning och sakta men säkert återupprätta ett land präglat av trygghet och tillhörighet. Jag vill dock hävda att det oaktat rådande omständigheter på andra områden är mer än dags att ge näringspolitiken högre prioritet för att säkerställa svensk konkurrenskraft och skapa förutsättningar för en stark tillväxt i hela landet. ser därför djupt allvarligt på att svensk tillväxt per capita är lägst i hela , att svenskt regelförenklingsarbete halkar efter, att det svenska handelsnettot sjunker och att vår konkurrenskraft försämras. Vår välfärd är alldeles för eftersatt för att vi ska ha råd med försämrade tillväxtmöjligheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Lägg därtill, fru talman, att vi är en del av en internationell och global marknad där svenska företag konkurrerar med bolag från hela världen gällande både marknadsandelar och personal. För att klara av denna globala konkurrens krävs ett gediget regelförenklingsarbete, ett slut på onödig gold-plating och ett betydligt effektivare myndighetsväsen. Då marknaden dessutom blir alltmer kunskapsorienterad är det i längden ohållbart att är det land inom där det lönar sig allra minst att utbilda sig - i alla fall om vi vill ha en möjlighet att konkurrera om internationell kompetens och därmed slippa se oss bli omsprungna av andra ekonomier. De mest framgångsrika studiekamraterna jag hade på ser det knappast ens som ett alternativ att jobba i . Kanske kan de göra det , när de önskar stadga sig, men finner de få skäl att betala en av världens högsta marginalskatter för ett arbete som de lika väl kan utföra i ett annat land. De skattesänkningar som genomförs i och med den nya budgeten kommer förhoppningsvis att i viss utsträckning minska denna problematik. Behovet av större reformer både inom utbildningsväsendet och på arbetsmarknaden kvarstår dock. Den verklighet för näringsliv jag precis har beskrivit är allt annat än positiv, och det mesta tyder på att nästa lågkonjunktur kommer att slå hårt mot både välfärd och välstånd. Behovet av att förbättra situationen för både näringsidkare och anställda blir därför alltmer tydlig. Givet detta känns det bra att aktivt bedriver en näringspolitik som huvudsakligen gagnar små och medelstora företag, som vi gör det mer lönsamt att jobba hårt och att utbilda sig. Våra satsningar på bland annat företagsutveckling och innovation, turistfrämjande och starta-eget-bidrag för yrkesverksamma lägger tillsammans med vår övriga politik grunden för ett starkare näringsliv som står bättre rustat inför nästa lågkonjunktur. näringsliv har under blivit bortprioriterat till förmån för de problem tidigare regeringar har skapat. Med politik hade dessa utbredda samhällsproblem bekämpats på riktigt, och frågor om arbetsmarknad, handel och näringsliv hade förhoppningsvis snart kunnat få det fokus de förtjänar och behöver. Det förändrar dock inte det faktum att vi redan nu gör vad vi kan för att säkerställa ett gott näringslivsklimat som möjliggör hög konkurrenskraft och, i förlängningen, svensk tillväxt och svenskt välstånd. I sitt anförande talade ganska mycket om konkurrenskraft och näringslivets möjligheter. Det slående när det gäller svensk ekonomi, svensk industri och stora delar av näringslivet är att vi är väldigt handelsberoende; det pratas ibland om att ungefär hälften av ekonomin i kommer av import och export. Vår egen inre marknad är lite för liten, och många företag ser sig nödgade att sälja till andra länder. Det man gör där grundar naturligtvis jobb, företag och skatteintäkter i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Två tredjedelar av den svenska exporten går till EU:s inre marknad. vill lämna EU och den inre marknaden. Jag vill inte säga att EU är perfekt på något sätt, fru talman - vi känner alla till de kantigheter som finns - men för många företag i till exempel min egen hemstad är det ju en fördel om man kan sälja en bilmodell till en halv miljard invånare på EU:s inre marknad än om vi har skilda regelverk. Det är likadant för många andra typer av produkter och tjänster. har låtit företaget utreda vad det skulle innebära för att lämna EU, och det visade sig att det skulle kunna skada svensk ekonomi. Det skulle vara skadligt både för hushåll och för företag, och det skulle försämra för möjligheter att bedriva handel och få investeringar. Det skulle försämra produktivitetsutvecklingen och försämra möjligheterna för svenska företag att hitta kompetens inom EU-området.