bet · H501UbU17 · 2018-04-27 00:00:00 — I den senaste samlade lägesrapporten från , som inkluderar data som presenterade , visas att återfinns bland de tio mest framgångsrika länderna i det nuvarande ramprogrammet, Horisont 2020 (2016. Utskottet har under innevarande haft överläggningar med regeringen om utkast till rådsslutsatser om den preliminära utvärderingen av Horisont 2020, om regeringens inspel inför det kommande ramprogrammet och om ansatsen till målinriktade insatser i ramprogrammet (prot. 2017/18:1 9 §, 2017/18:5 2 § och 2017/18:10 3 och 4 §§). Kommissionens förslag till nästa fleråriga forskningsramprogram väntas , i anslutning till förslag om nästa EU-budget. Utskottet vill understryka betydelsen av att i hög utsträckning tar del av EU:s forskningsmedel och kan konstatera att utvecklingen i detta avseende har varit positiv. Utskottet har genom de överläggningar med regeringen som har genomförts fått information om EU:s och regeringens arbete inför kommande ramprograms inriktning och innehåll. Utskottet har också lämnat synpunkter om detta och kommer även framöver att delta i beslutsprocessen. Utskottet ser därför ingen anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena om inriktningen på EU:s forskningsprogram och andel av beviljade EU-medel för forskning. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:909 (SD) yrkande 2, 2017/18:3041 (L, M, C, KD) yrkande 5 och 2017/18:3356 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkoren för doktorander, meriteringsanställningar i högskolan samt karriärvägar och meritering i högskolan. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD), 7 (C), 8 (V) och 9 (KD). I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7 efterfrågas möjligheten till att alla meriteringsanställningar ska ge rätt till prövning för tillsvidareanställning vid lärosäten. I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 3 lämnas en likalydande begäran. I kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 2 framhålls vikten av tryggare anställningsformer för forskare och att tydligare karriärvägar för unga forskare utarbetas. I yrkande 3 föreslås att det ska bli mer förtjänstfullt för forskare att gå mellan akademin och näringslivet. I yrkande 10 föreslås att lärosätena själva ska få bestämma hur icke-akademiska meriter ska jämföras med akademiska meriter i samband med lärosätesanställningar. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 55 begärs att kvalificerade sökande som själva kan svara för sin försörjning ska ges möjlighet att antas som doktorander. I kommittémotion 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ändringar i högskoleförordningen (1993:100) i syfte att öka anställningstryggheten för doktorander. Motionärerna menar att det bör sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete överlämnade sitt betänkande, Trygghet och attraktivitet – en forskarkarriär för framtiden (SOU 2016:29), . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen behandlade vissa av utredningens frågor i den senaste forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). I propositionen angav regeringen bl.a. att meriteringsanställningen behöver bli mer enhetligt reglerad i vissa grundläggande avseenden. Regeringen ansåg även att meriteringsanställningar bör utlysas i öppen konkurrens nationellt, och så långt som möjligt även internationellt, då det är angeläget att främja mobilitet mellan lärosäten men även mellan lärosäten och andra samhällssektorer. Vidare menade regeringen att visstidsanställningarna i högskolan bör minska. Regeringen aviserade att den avsåg att ge en relevant myndighet i uppdrag att följa upp stipendiefinansierade doktorander, meriteringsanställningar, visstidsanställningar och mobiliteten i högskolan. UKÄ har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla uppföljningen av dessa frågor. Uppdraget ska redovisas . Ett antal aktuella bestämmelser i högskoleförordningen har ändrats i enlighet med förslag och regeringens ställningstagande i dessa frågor (se nedan). Doktorander är studenter som är antagna till och bedriver högskoleutbildning på forskarnivå (1 kap. 4 § högskoleförordningen [1993:100]). Anställning som doktorand är en tidsbegränsad anställningsform som regleras i 5 kap. högskoleförordningen. Universitet och högskolor får ha särskilda anställningar för doktorander för att dessa ska genomföra sin utbildning på forskarnivå (5 kap. 1 §). Det är bara den som antas eller redan har antagits till en utbildning på forskarnivå vid en högskola som får anställas som doktorand (5 kap. 3 §). En anställning som doktorand gäller tills vidare, dock längst till en viss tidpunkt och aldrig än efter avlagd doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Den första anställningen får gälla högst , och anställningen får förnyas i taget. En person får vara anställd som doktorand under sammanlagt högst (5 kap. 7 §). Doktorander med annan finansiering I 7 kap. 36 § högskoleförordningen (1993:100) föreskrivs att högskolan bara får anta sökande som anställs som doktorand till utbildning på forskarnivå. Högskolan får dock anta en sökande som har någon annan form av studiefinansiering. Detta gäller om högskolan bedömer att finansieringen kan säkras under hela utbildningen och att den sökande kan ägna så stor del av sin tid åt utbildningen att den kan slutföras när det gäller licentiatexamen eller konstnärlig licentiatexamen och när det gäller doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen (SFS 2017:284). I 4 kap. högskoleförordningen (1993:100) finns bestämmelser om meritering. I 12 a (SFS 2017:844) och 12 b §§ anges att en biträdande lektor får anställas tills vidare, dock längst på minst fyra och högst som bestämts av högskolan före anställningen. Syftet med anställningen är att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och meritera sig såväl vetenskapligt som pedagogiskt för att uppfylla kraven på behörighet för en anställning som lektor. I fråga om anställningen gäller i övrigt lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS. Enligt 4 a § högskoleförordningen är den som har som har avlagt doktorsexamen eller har uppnått motsvarande vetenskapliga kompetens behörig att anställas som biträdande lektor. Främst bör den komma i fråga som har avlagt doktorsexamen eller har nått motsvarande kompetens högst före ansökningstidens utgång. Varje högskola bestämmer själv vilka bedömningsgrunder som ska tillämpas vid anställning av en biträdande lektor (2017:844). Utskottet vill understryka att det måste finnas attraktiva karriärvägar, trygga anställningsvillkor och tydliga kriterier för tillsvidareanställning för att fler framstående unga forskare ska välja en fortsatt karriär inom högskolan. Utskottet vill uppmärksamma att utbildningsbidraget för doktorander, som gav ett sämre socialt skydd än en anställning som doktorand, nu har avskaffats. Likaså har det införts en ny form av meriteringsanställning, biträdande lektor. Meriteringen är en viktig fas i forskarkarriären. Syftet är att en biträdande lektor ska ges möjlighet att meritera sig vetenskapligt och pedagogiskt för att sedan kunna söka och få en tillsvidareanställning som lektor. Enligt utskottets mening bidrar de ändringar som gjorts i relevanta bestämmelser till en positiv utveckling av doktoranders och forskares anställningsförhållanden och skapar en attraktiv och mer förutsägbar karriärväg. Utskottet har informerats om att fortfarande bereder förslag i de delar som ännu inte har behandlats. I samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen välkomnade utskottet regeringens beslut att följa upp bl.a. visstidsanställningarna i högskolan, meriteringsanställningarna och mobiliteten i högskolan för att få underlag inför eventuella överväganden om behov av åtgärder. Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen har gett UKÄ i uppdrag att följa upp dessa frågor. Mot bakgrund av förändrad reglering, pågående uppdrag till UKÄ liksom pågående beredning av förslag anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå ytterligare åtgärder. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:474 (L) yrkande 3, 2017/18:3041 (L, M, C, KD) yrkande 7, 2017/18:3597 (V) yrkande 4 och 2017/18:3760 (C) yrkandena 2, 3 och 10. När det gäller frågan om antagning av doktorander som själva svarar för sin försörjning kan utskottet konstatera att det av 7 kap. 36 § högskoleförordningen framgår att detta är möjligt. Motionen får därmed anses tillgodosedd, och utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3601 (KD) yrkande 55. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om satsningar på forskning om antibiotika, klinisk forskning, samverkan och samordning inom medicinsk forskning och innovation, övrig medicinsk forskning, skolforskning och rymdfrågor. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD), 12 (C), 13 (KD), 14 (M) och 15 (KD). I kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 framhålls vikten av att främja drivkrafter som gör det lönsamt för läkemedelsbolagen att bedriva antibiotikaforskning. I motion 2017/18:282 av (MP) yrkande 4 efterfrågas en tydligare styrning av forskningsmedel till antibiotikaforskning. I motion 2017/18:1764 av Finn (M) framhålls vikten av utbildning och forskning i geriatrisk klinisk farmakologi. Enligt motionären är den evidensbaserade medicinska kunskapen om anpassning av läkemedel till äldres behov inte tillfredsställande. I motion 2017/18:2237 av Finn (M) uppmärksammas frågan om läkemedelsutprovning på medvetslösa personer. är det inte möjligt att genomföra en sådan utprovning av läkemedel, och det är ett problem som behöver åtgärdas, menar motionären. I motion 2017/18:2706 av (M) föreslås en översyn av hur klimatet för klinisk forskning och läkemedelsprövningar i kan förbättras. Samverkan och samordning – medicinsk forskning och innovation I kommittémotion 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1 understryks vikten av att verka för en utvecklad samverkan mellan livsvetenskapsnäringen (life science) och medicintekniknäringen (medtech), akademin och hälso- och sjukvården i syfte att tillgängliggöra forskning. I kommittémotion 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4 framhålls behovet av en nationell samordningsfunktion för att fördela resurser och uppdrag till medicinsk innovation och kliniska studier och som kan skapa bryggor mellan sjukvård, akademi och den medicinska industrin. I motion 2017/18:1267 av Finn och (båda M) understryks att det behövs en riktad satsning på forskning om patienter som lider av s.k. myalgisk encefalomyelit, även kallat kroniskt trötthetssyndrom, eller överkänslig tarm (IBS). I motion 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhålls vikten av en satsning på svensk forskning på cannabis- och hampabaserat läkemedel. I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75 uppmärksammas behovet av forskning om barn som kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller. I motion 2017/18:862 av m.fl. (S) framförs att det finns behov av ytterligare medicinsk forskning för att utveckla nya och bättre sätt att förebygga och behandla psykisk ohälsa. I motion 2017/18:1856 av (S) uppmärksammas behovet av utökad forskning om mögel och mögelgifters påverkan på människors hälsa. I motion 2017/18:2142 av (S) påpekas att forskning och kunskapsspridning om kvinnors hälsa i samband med graviditet och förlossning behöver förstärkas. I motion 2017/18:3853 av och (MP, S) föreslås att ett forskningsprogram för patientsäkerhet startas. I motion 2017/18:2613 av (M) yrkande 3 framförs att det behövs mer skolforskning om digital kompetens för lärare. I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 11 efterfrågas ett förslag om en svensk rymdstrategi. I motion 2017/18:2955 av och (båda M) förordas att den svenska rymdlagen (1982:963) bör ses över så att rymdturism kan tillåtas. I motion 2017/18:29 av (L) föreslås att ett antal områden ska ingå i en svensk rymdstrategi, bl.a. frågan om utvecklingen av . I kommittémotion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 42 framförs att ett övergripande mål för rymdsäkerhet bör ingå i den aviserade rymdstrategin. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Fördelning av medel till forskning Fördelning av medel till forskning ska göras på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Det framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. De forskningsfinansierade myndigheterna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika större forskningsområden. Besluten med anledning av budgetpropositionerna innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, som regeringen lämnade till , presenterade regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med ett särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Regeringen angav att en utgångspunkt för forskningspolitiken är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken svarar mot globala och nationella samhällsutmaningar. Prioriterade utmaningar är klimat och miljö, hälsa, ökad digitalisering, ett hållbart samhälle och förbättrade kunskapsresultat i det svenska skol- och utbildningssystemet. Forskningssatsningarna som presenterades avsåg dels långsiktiga nationella forskningsprogram som utgår från de utpekade samhällsutmaningarna, dels vissa särskilda forskningssatsningar. Regeringen fattade beslut om en ny nationell strategi för arbetet mot antibiotikaresistens (S2016/02971/FS). I forskningspropositionen 2016 föreslogs att ett tioårigt nationellt forskningsprogram om antibiotikaresistens skulle inrättas. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en satsning på till forskning om antibiotikaresistens under anslag. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I regeringsuppdraget till (U2017/02405/F) om att inrätta forskningsprogrammet om antibiotikaresistens anges att det ska utgå från ett brett tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt perspektiv där alla relevanta områden som berörs av antibiotikaresistens inkluderas (s.k. One Health), och att såväl grundforskning som mer verksamhetsnära forskning ska beaktas. I forskningspropositionen 2016 föreslogs en satsning på klinisk forskning i två delar. Den första delen avsåg en förstärkning av finansiering av klinisk behandlingsforskning. I regleringsbrev anges att rådet ska fördela till klinisk behandlingsforskning som svarar mot identifierade och prioriterade kunskapsbehov. Rådet ska i samråd med social utvärdering (SBU) utveckla en process för att prioritera bland områden inom vilka det saknas kunskap. Medel ska sedan fördelas baserat på dessa prioriteringar. har i regleringsbrevet fått i uppdrag utveckla den beskrivna processen och att fördela medel utifrån framtagna prioriteringar. Den andra delen av satsningen på klinisk forskning enligt forskningspropositionen 2016 är inriktad på att utveckla tematiska forsknings- och innovationssamarbeten mellan hälso- och sjukvården, högskolesektorn och näringslivet. har ett särskilt samordnande uppdrag inom kliniska studier. Inom uppdraget ska myndigheten stödja och utveckla samverkan mellan landets olika resurser som bedriver klinisk forskning så att de utnyttjas mer effektivt. Verksamheten bedrivs som ett samarbete mellan och sex hälso- och sjukvårdsregioner. Via en särskild webbplats, , kan personer som arbetar med kliniska studier från industri, akademi och sjukvård också få hjälp till kontakt med sin regionala nod för ytterligare stöd. Det finns sex regionala noder som är utsedda av sjukvårdsregioner och bidrar till nationell samverkan. Enligt ett regeringsuppdrag (U2017/03103/F) ska fördela medel till nationella samverkansnätverk för klinisk forskning som är knutna till hälso- och sjukvården. Syftet är att sammanföra nationell kompetens inom forskning, hälso- och sjukvård, patienter och brukare och näringsliv för att stödja kunskapsutbyte, öka samverkan och stimulera till tematiska forsknings- och innovationssamarbeten inom specifika diagnosområden. Uppdraget ska genomföras i samverkan med den nationella samordnaren för området livsvetenskaper och andra berörda aktörer och återrapporteras i myndighetens årsredovisningar –2020. har att fördela och ytterligare medel är beräknade . Enligt uppdraget kan den kliniska forskningens genomslag stärkas ytterligare genom att forskningsresultat i större utsträckning och i snabbare takt tas till vara i hälso- och sjukvården i form av evidensbaserade behandlingsmetoder och innovationer. har på uppdrag av regeringen utvärderat den kliniska forskning som bedrivs vid de sju landsting och sju universitet som omfattas av det s.k. , det avtal som reglerar samarbetet mellan staten och vissa landsting när det gäller utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Tre aspekter av den kliniska forskningen har utvärderats: den vetenskapliga produktionens kvalitet, forskningens kliniska betydelse och samhällsnytta samt forskningens förutsättningar. Utvärderingen har genomförts av 70 internationella experter. Sammanfattningsvis visar utvärderingarna att svensk klinisk forskning generellt håller hög kvalitet. Alla ALF-regioner visar på styrkor inom olika forskningsområden som det finns utrymme för förbättringsåtgärder i samtliga ALF-regioner. Exempelvis skulle fler och större samarbeten inom vissa forskningsområden samt större samordning mellan de olika kvalitetsregistren kunna höja kvaliteten ytterligare. Enligt ska resultaten av utvärderingarna ligga till grund för den fördelningsmodell för ALF-ersättningen som ska användas . Modellen innebär att av ersättningen ska fördelas utifrån den kliniska forskningens kvalitet (Utvärdering av den kliniska forskningens kvalitet vid de landsting som omfattas av . Regeringen har avlämnat två propositioner till om kliniska läkemedelsprövningar, Kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar (prop. 2017/18:193) och Anpassningar av svensk rätt till EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar (prop. 2017/18:196). Syftet med den nya regleringen är att det ska bli enklare och gå fortare att få tillstånd för kliniska läkemedelsprövningar inom EU. planerar att behandla den förstnämnda propositionen . planerar att behandla den andra propositionen. Livsvetenskap (life science) Den nationella samordnaren för livsvetenskaperna (life science) har bl.a. i uppgift att utgöra en länk mellan de aktörer som finns i sektorn och regeringens arbete med frågor inom området (dir. 2015:105). Uppdraget har förlängts i flera omgångar och den senaste förlängningen innebär att uppdraget fortsätter till . En delrapportering av uppdraget lämnades . I ett pressmeddelande från meddelade ansvariga statsråd att en samordningsfunktion för life science etableras inom i syfte att samordna politiken, tydliggöra prioriteringarna och ytterligare öka tempot i arbetet. Här ingår också att ta fram en nationell strategi för livsvetenskap (life science). Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen beslutade om en försöksverksamhet med syfte att pröva och utveckla metoder för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten. Uppdraget ska slutredovisas (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). Vidare har Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan avlämnat betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19). Utredningens uppdrag har varit att kartlägga och redogöra för befintlig samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän kring praktiknära forskning, redovisa vad som kan utgöra hinder för sådan långsiktig samverkan och föreslå hur lärosäten och skolhuvudmän kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning ska vila på. Betänkandet har remitterats. Utskottet har inom ramen för sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete låtit utarbeta ett kunskapsunderlag om forskningsrön om digitaliseringen i skolan (2015/16:RFR18). publicerade 2017 forskningsöversikten Digitala lärresurser i matematikundervisningen, en delrapport för förskolan och en delrapport för grund- och gymnasieskolan. Läroplaner, kursplaner och ämnesplaner ändras från så att frågor om digital kompetens blir tydligare. har också tagit fram särskilda kommentarmaterial i anslutning till förändringarna. Inom ramen för det s.k. skolutvecklingsprogrammet erbjuder ett antal insatser för lärare i syfte att utveckla deras digitala kompetens, t.ex. kurser i programmering. tillhandahåller även ett särskilt, webbaserat utbildningsmaterial om olika aspekter av digitalisering i lärandet. Regeringen har aviserat att den ska lämna en skrivelse om rymdfrågor till . Utskottet vill inledningsvis påminna om att det är forskningsfinansiärer som utifrån sina ansvarsområden beslutar om medel till forskning i konkurrens mellan forskare och forskningsgrupper på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Lärosätena fattar i sin tur beslut om finansiering av forskning utifrån det särskilda anslag som de förfogar över. Det finns emellertid skäl för statsmakterna att lyfta fram vissa särskilda, breda, områden där det behövs forskning. Vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen välkomnade utskottet regeringens förslag till tioåriga nationella forskningsprogram som ett led i strävan att med forskning och innovation möta de utmaningar som världen och står inför. Utskottet var positivt till det upplägg av forskningsprogrammen som regeringen redovisade, att de skulle få långsiktiga förutsättningar men kunna anpassas och utformas till olika forskningsområden liksom kunna bedrivas i flexibla former. Utskottet behandlade motsvarande yrkanden om antibiotikaforskning senast i betänkande 2016/17:UbU12 i anslutning till den forskningspolitiska propositionen. Utskottet ser ingen anledning att nu föreslå någon åtgärd när det gäller yrkanden som anknyter till områden där särskilda forskningsprogram nu har inrättats, vilket är fallet med antibiotikaforskningen. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:282 (MP) yrkande 4 och 2017/18:3772 (C) yrkande 22. Utskottet ansåg vidare i samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen att de beskrivna forskningssatsningarna innebar att det inte var motiverat med något ställningstagande från med anledning av yrkanden med förslag om olika aspekter av den kliniska forskningen eller om ökad samverkan och samordning. har fattat beslut om medel för de särskilda satsningarna. Utskottet kan också konstatera att har en viktig roll i arbetet med samordning och samverkan. Utskottet vill också framhålla att resultatet av den utvärdering av den kliniska forskningen som genomförts visar att svensk klinisk forskning håller hög kvalitet. Utskottet ser inte heller nu någon anledning till att föreslå ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena om klinisk forskning och dess organisation. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:913 (SD) yrkande 4, 2017/18:1764 (M), 2017/18:2237 (M), 2017/18:2706 (M) och 2017/18:3407 (M) yrkande 1. När det gäller yrkanden om behov av särskilda medicinska forskningssatsningar anser utskottet liksom tidigare att sådana behov kan omhändertas inom ramen för den särskilda process för prioritering av kunskapsbehov som sker inom .