bet · H501UbU25 · 2018-05-25 00:00:00 — Inte minst höjer den högre utbildningen bildningsnivån i vårt samhälle och är på så sätt ett värn för vår demokrati. Vi ser en ökad globalisering, en arbetsmarknad med snabb teknisk utveckling och en stigande efterfrågan på högskoleutbildade. Vi står dessutom inför en rad samhällsutmaningar, såsom klimatutmaningen, hälsoutmaningen och digitaliseringen. Mot denna bakgrund behövs fortsatta investeringar i kunskap och kompetens för att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig utbildning och forskning. Därför måste vi fortsätta att prioritera en utveckling av högskolan. Många andra länder gör detta, och i ett internationellt perspektiv får vi inte halka efter. Regeringen prioriterar därför insatser för att främja en god tillgång till högre utbildning av hög kvalitet under hela livet, i hela landet och med ett internationellt perspektiv. Det är i detta ljus vi ska se den proposition som vi nu diskuterar, Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande. Reglerna för tillträde till den högre utbildningen ska vara så utformade att de möjliggör det livslånga lärandet. Därför ska vi undanröja onödiga hinder för tillträde till den högre utbildningen. Ambitionen måste vara att alla som vill studera på högskolan ska ges den möjligheten. Föreliggande proposition syftar till att förverkliga denna ambition. Tillträdesvägarna till den högre utbildningen bör därför vara tydliga, begripliga och förutsägbara. Detta kan man inte säga om dagens system. Tillträdessystemet har lappats och lagats genom flera olika beslut, men med denna proposition får vi nu ett transparent system, till gagn för alla som vill söka in på en högskoleutbildning. Regeringen förslår därför, som sagts tidigare, att tidigare riksdagsbindningar avseende tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning ska hävas. I stället ska fatta beslut om ramar för bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning. Regeringen föreslår därför följande: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande För grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska det krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig utbildningen. När det gäller särskild behörighet ska de krav som ställs vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Då ett urval behövs ska urvalsgrunderna fortfarande vara betyg, resultat från högskoleprovet och av högskolan bestämda urvalsgrunder. Vi har hört tidigare om den fördelning som ska göras: minst en tredjedel av platserna utifrån betyg, minst en tredjedel av platserna utifrån högskoleprovet och högst en tredjedel som högskolan själv bestämmer. Jag tycker att regeringens förslag är välkommet. Detta tycker jag faktiskt inte så lite. Det som är bra ska man behålla, men när man reformerar förfinar och förbättrar man det som inte är lika bra. Detta ger ett mer tydligt, begripligt och förutsägbart tillträdessystem. Och - detta är en viktig poäng - det stärker det livslånga lärandet genom att öppna fler vägar till högre utbildning. Detta ger fler människor möjlighet till en andra chans, och det tycker jag är en av huvudpoängerna i propositionen. Det är viktigt att stärka det livslånga lärandet. Därför ska det finnas tillgång till högskoleutbildning i hela landet och under hela livet. Närhet till högskoleutbildning är en grundförutsättning för breddad rekrytering samt för att ge fler möjlighet till utbildning och kompetensutveckling. , när jag var ung, räckte det att utbilda sig på högskolan en gång i början av karriären, men så är det inte riktigt . Fler kommer att behöva byta bana eller komplettera med nya kunskaper. Därför ska det finnas goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för att skaffa ny kompetens, fördjupa sina kunskaper eller specialisera sig. Digitaliseringen öppnar nya möjligheter att stärka det livslånga lärandet. Universitet och högskolor kan och bör spela en aktiv roll för att möta både privata och offentliga arbetsgivares behov av fort- och vidareutbildning men också möta enskilda som vill få ny kunskap. Då krävs flexibilitet i både utbildningsutbud och utbildningsformer, bland annat genom utbildning på deltid och distans. Då behöver vi ett reformerat tillträdessystem som kan värdera kompetens som uppnåtts på lite olika sätt. Därför är propositionens förslag om att det för grundläggande behörighet ska krävas nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning riktigt bra. Det kommer fortsättningsvis att vara så att de allra flesta får dessa nödvändiga kompetenser via en gymnasieexamen eller motsvarande, men för dem som av olika anledningar inte kan uppvisa en slutförd gymnasieexamen öppnar detta nya möjligheter. Här skulle exempelvis ett behörighetsprov kunna vara ett bra och viktigt redskap för att stärka det livslånga lärandet. I propositionen aviseras också en översyn av bestämmelserna om behörighetsgivande förutbildning vid våra lärosäten samt högskoleintroducerande utbildning i syfte att anpassa bestämmelserna till dagens behov. Detta är något som har efterfrågats av sektorn och som också kommer att stärka den breddade rekryteringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Vi behöver skapa bättre förutsättningar för starka och ansvarsfulla lärosäten. I föreliggande proposition sägs att universitet och högskolor är "en hörnsten" i samhällsbygget. De ska utbilda för både dagens och morgondagens arbetsmarknad. ska de vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället, förmedla kunskap och bedriva forskning av hög kvalitet. Detta förutsätter att lärosätena har en välfungerande styrning med ledningar som har rätt förutsättningar att fatta strategiska beslut. Därför välkomnar jag att regeringen i denna proposition gör bedömningen att ordföranden i styrelsen för ett universitet eller en högskola inte bör få vara anställd vid högskolan. Jag välkomnar också den pågående översynen av möjligheten till mindre högskolestyrelser. Det är ett viktigt beslut. Det är också viktigt att se till att vi har ett fortsatt starkt studentinflytande. Vi behöver ett reformerat tillträdessystem som är tydligt, begripligt och förutsägbart och som kan ge kvinnor och män, oavsett bakgrund, jämlik tillgång till högskoleutbildning. Vi behöver tillträdesregler som öppnar dörrar, inte stänger dem. Vi behöver fler vägar till kunskap, och vi behöver stärka högskolans roll i det livslånga lärandet. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag uppskattar alltid att lyssna till anföranden. är vi överens om de stora riktlinjerna i dem, men måste jag be om ett uns av självkritik i det som han säger. säger att detta är den ultimata, tydliga vägen för fler vägar in till högskolan, att vi äntligen har fått ett transparent system på plats och att regeringens förslag är välkommet. Jag skulle först och främst vilja be förklara på vilket sätt just denna proposition gör tillträdessystemet mycket mer tydligt, eftersom varje förslag redan är realiserat. På vilket sätt anser att vi nu har fått en tydlig struktur för tillträde till högskolan? Jag delar uppfattning om att det livslånga lärandet självklart är en förutsättning. Det tog jag också upp i mitt anförande. För framtiden handlar det om hur vi ska kunna bedöma formella och informella meriter. finns det studenter som pluggar på MIT på distans och som sedan går upp och gör sin prövning på KTH. Detta är alltså verklighet . Det är lite av detta jag undrar över. Hur ska vi möta den utveckling som pågår i samhället? Och hur blir det för dem som väljer att ställa om mitt i livet? finns en möjlighet till detta. Det handlar om att få sin reella kompetens bedömd. Snälla, , svara på frågan: Varför vill regeringen krångla till det? Tack för frågan! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande När man lägger fram en proposition är det viktigt att se att man inte alltid behöver slå sönder allt gammalt eller det som fungerar bra. Denna proposition bygger på det system vi har , men jag menar att den förfinar och utvecklar systemet. Dagens system har blivit väldigt svårförståeligt - det är svårt att se igenom och begripa det - på grund av riksdagsbindningarna. När vi träffade utredningen sa man att det inte är många som begriper systemet i alla dess delar. Därför tycker jag att det vore bra att häva dessa bindningar. Det är bra om det finns en tydlig rågång mellan vad regeringens uppgift innebär och vad uppgift innebär. Oavsett vilken regering vi har är det viktigt att fattar beslut om ramar. Sedan får regeringen förfina systemet. Det är därför oerhört viktigt att vi har ett system som tar till vara de bra saker som fungerar men som vi kan göra bättre. Exempelvis tycker jag att det här med nödvändig kompetens öppnar för behörighetsprov, som ska beredas ytterligare. Det kan stärka den med reell kompetens som inte har gymnasieexamen att kunna göra ett behörighetsprov. Då måste vi låta beredningsprocessen ha sin gång. Det vore dock ett sätt att förtydliga det hela. Slutligen tycker jag att propositionen ger en tydlig signal om att ge människor en andra chans. Det sägs tydligt att om man inte har den exakta gymnasieexamen eller motsvarande ska det vara möjligt att genom till exempel behörighetsprov få bevis för sin kompetens som är nödvändig för att kunna studera på högskolan. Detta stärker det livslånga lärandet. Tack, , för svaren! Jag måste dock säga att jag inte blir särskilt mycket klokare. Vad i denna skrivning gör att vi framgent exakt kommer att veta vad som gäller? finns redan en möjlighet att bedöma reell kompetens. Regeringen har varit förutseende och bett Universitets- och högskolerådet att stärka denna möjlighet hos högskolorna. Det handlar mer om att tydliggöra att möjligheten finns, i stället för att hitta på en massa annat hokuspokus som egentligen ingen har efterfrågat. säger också att skrivningarna förfinar och utvecklar systemet. Återigen: Jag kan inte förstå var. Det viktiga här hade varit att diskutera betänkande i dess helhet. När betänkandet presenterades gick vi moderater igång på stört. Vi tyckte att detta var spännande. Det hade kunnat handla om hur stor andel av högskoleproven som borde ingå i urvalssammanhang. Det kunde också ha handlat om huruvida man kan anpassa högskoleprovet så att engelskspråkiga hade kunnat göra provet på engelska i stället. Detta gav upphov till nya tankar. Vi måste också ställa om för att ta emot den skara nya människor som vill komma in på högskolan. Men om detta finns ingenting. Det enda vi har fått är samma regler som redan gäller . När det gäller att häva riksdagsbindningarna är det likväl ett sätt att frånta en möjlighet att tycka till om frågor som har ansetts vara så viktiga för riksdagsledamöter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Jag förstod inte riktigt början av fråga. Hon sa ungefär så här: Ni hittar på annat hokuspokus. Men alla anföranden från allianspartiernas företrädare har gått ut på att vi inte gör någonting. Då kan vi ju inte ha hittat på något annat hokuspokus. Vi reformerar systemet och behåller sådant som vi tycker är bra. Det är helt naturligt. Varför ska vi ändra på det? Men vi på regeringssidan tillför saker som vi tycker gör detta bättre. Jag har sagt det tidigare och återkommer till det: Jag tycker att det förslag vi nu har gör att vi stärker det livslånga lärandet. Vi ger nämligen en tydlig signal om att om man inte har de formella vägarna - en klar gymnasieexamen - ska det finnas en andra chans. Regeringen öppnar nu upp för att bereda frågor om behörighetsprov, som jag tror stärker detta på ett utmärkt sätt. Principfrågan är vi dock oense om. Vad ska regeringen fatta beslut om? Vad ska fatta beslut om? Oavsett vilken regering vi har tycker jag att det är en rimlig princip att fattar beslut om ramarna. Sedan får regeringen i sitt förordningsarbete jobba vidare med detaljerna. Varför ska vi gå ifrån en sådan princip? På grund av riksdagsbindningarna har vi fått ett system som är väldigt svårförståeligt. Man lappar och lagar, och till slut begriper knappt någon hur det fungerar. Därför tycker jag att det är bra om vi fattar beslut om att häva riksdagsbindningarna. Vi ska fatta beslut om ramarna, sedan får regeringen gå vidare i förordningsarbetet med hur man vill utveckla systemet. Att utvecklas och ta nya steg i sin yrkeskarriär är för många en dröm, en önskan och ett mål. För sedan träffade jag en gammal bekant som har jobbat som elektriker inom industrin . Han gick yrkesgymnasiet och har inte en fullständig högskolekompetens. Men han har under alla år genomgått kompetensutbildning på jobbet. I hans jobb ingår också att samarbeta med personer utomlands. Därför har han varit tvungen att lära sig engelska ordentligt. har barnen blivit stora, och han känner att det skulle fungera att vidareutbilda sig till elingenjör. Detta har han tänkt länge, men han saknar de betyg som behövs för att komma in på högskolan. Fler vägar till kunskap och en högskola för livslångt lärande är ett viktigt steg för att på ett tidseffektivt sätt ska kunna bli elingenjör. Att få sin kunskap validerad och kunna tillgodoräkna sig den är det som avgör om det blir möjligt för att studera. Alternativet för honom är att stanna kvar på golvet. Många branscher skriker efter rätt kompetens. Med fler möjligheter att skola om sig mitt i livet skapar vi en mer flexibel arbetsmarknad som kan förse arbetsgivare med den kunskap de behöver. öppnas en väg in i högskolan för de yrkesverksamma som saknar en fullständig gymnasieexamen men som i sitt arbete har tillgodogjort sig de kunskaper som krävs för högskolestudier. För grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå ska krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en sådan utbildning. , ordförande i , uttrycker detta på ett lite enklare sätt: "Det viktiga är att ha rätt kompetens för att studera på högskolan, inte hur man har uppnått den." bibehålls högskoleprovet som ett sätt för yrkesverksamma att söka in på högskolans mest attraktiva utbildningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Detta innebär en positiv förändring för landets högskolor och universitet. Högskolorna kommer att få större möjligheter att avgöra vilka urvalsmetoder och särskilda behörigheter som är ändamålsenliga för deras utbildningar. Stora utbildningar inom bristyrken, främst för blivande ingenjörer och lärare, har problem med att många inte fullföljer utbildningen. De som har antagits via högskoleprovet tenderar till större del att hoppa av sina studier. Världen har förändrats snabbt, och det finns många olika vägar till kunskap . "Open university" och "free learning" är ett par exempel på hur man kan skaffa sig utbildning från andra länder i sitt hem. Därför behövs det fler sätt att bedöma den reella kompetens som behövs för att lyckas med både utbildningen och jobbet. tror på folkbildningen och det livslånga lärandet. Samhället och näringslivet tjänar som sagt på att arbetskraften inte är statisk utan kan utvecklas efter kompetensbehoven. Många av oss har inte gått spikrakt genom livet. Det val som var helt rätt när det gjordes efter högstadiet kan omvärderas genom livet. Nya utmaningar står för dörren. När jag var barn kallades en person som bytte jobb för hoppjerka. är det en tillgång när cv:t ska skrivas. Kanske är det också så att kroppen eller själen säger ifrån, så att man behöver byta bana för att undvika sjukskrivning. Ett livslångt lärande gynnar alla. Därför är det med glädje jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer. Jag ska inte bli långvarig här i talarstolen. Men jag blir konfunderad. Har man kontroll på vad reell kompetens egentligen innebär? Återigen hör vi från talarstolen från regeringssidan det här om hur allt plötsligt blir så transparent. Vi får höra om , som vill bli elingenjör. Helt plötsligt får man nya vägar in på högskolan som man tidigare inte haft. Men vad är det i så fall som ger honom de här nya vägarna in till högskolan? Det skulle jag vilja fråga . Regeringen har gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att stärka lärosätenas roll i bedömningen av reell kompetens, så att det görs oftare och i högre grad. Vad är det då utöver detta som gör att vi helt plötsligt får det här tydliga systemet som möjliggör för alla att komma in? Det låter som att man tidigare inte har haft den förutsättningen, men det stämmer inte. Om riksdagsbindningen försvinner kommer ju varje högskola och universitet genom förordningar från regeringen att få större möjligheter att utverka det som elever behöver för just sin utbildning. I och med att den möjligheten ökar kommer det också att bli mindre komplicerat. Det är som säger: Det finns mycket som är bra och som redan finns. Men det här behöver lättas upp, så att varje institution får möjlighet att mer pricksäkert ta in sina studerande. Det gör det lättare för till exempel att komma in med den kompetens som han har skaffat sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Jag tackar för svaret. Men faktum är ju att urvalet går till så att minst en tredjedel tas in på betyg, minst en tredjedel på högskoleprov och högst en tredjedel baserat på lärosätenas urval. Regeringen tillför inget nytt på det området. Jag tycker att det hade varit viktigare om vi gemensamt hade kunnat kommunicera att vi tycker att de tillträdesregler som gäller är bra och att man sedan kommer att återkomma i samband med att man tar ett helhetsgrepp på . Vi har många viktiga frågor att diskutera framgent, men vi måste ju veta vad som faktiskt gäller och i vad mån det här tillför något nytt. Det är där vår kritik ligger, för det tillför inte något nytt. Jag är helt överens med om att det finns många viktiga frågor att diskutera framgent. Det är ju inte bara det här med reell kompetens som ska prövas. Man måste också fråga sig: Vad är ett betyg värt? Hur säkerställer vi att det fungerar med betygen? Det pratas så väldigt mycket om att det är så viktigt att ha ett gymnasiebetyg för att komma in på högskolan, men det visar sig att många som får höga betyg från gymnasiet inte klarar högskolan ändå. Betygen är ett väldigt trubbigt verktyg för att möta utbildningen. Och hur ska vi göra med högskoleproven? De läcker, människor sitter och fuskar och så vidare. Visst, - vi har jättemånga viktiga frågor att diskutera framgent! Som vi har hört här tidigare är högskolan för regeringen en helt bärande stomme i vårt gemensamma samhällsbygge. Det har varit vägledande för oss från dag ett i det tydliga vägval som vi har gjort att ska konkurrera med kunskap, innovationsförmåga och kompetens. Grunden för det är högkvalitativ utbildning och forskning. Det ska vi göra i stället för att fattar beslut om lägre löner och massiva skattesänkningar, vilket är det alternativ som föreslås. Jag kan meddela att det verkligen är det vägvalet som ligger fast för oss. Det är därför vi fortsätter att investera i både utbildning och forskning, och det är därför vi vill fortsätta att utveckla högskolan i takt med att vårt samhälle förändras. Det går nämligen inte att luta sig tillbaka. är en del av en alltmer global värld, med en arbetsmarknad som präglas av snabb teknisk utveckling och en stigande efterfrågan på högskoleutbildade, liksom på yrkesutbildade. finns 100 000 lediga jobb som inte kan tillsättas på grund av att man inte hittar rätt kompetens. står vi inför en rad samhällsutmaningar, precis som vi hörde från : hälsoutmaningen, klimatutmaningen och digitaliseringen. Det som verkligen skär rakt igenom hela vårt samhälle just nu är digitaliseringen och AI. Vi ser hur gamla yrken försvinner som helt nya skapas. Vi ser också hur de yrken som finns förändras. Vi ser hur forskning och innovation samt näringsliv och samhällsservice förändras allt snabbare. Det här ställer krav. Vi måste rusta människor och samhällen inför detta, så att människor kan känna sig trygga men också så att det skapas möjligheter för vidare utbildning - möjligheter som vi måste tillvarata för att skapa framtidens högskola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Utifrån position som kunskapsnation har vi en bra startposition. är vägen framåt att fortsätta investera och göra det möjligt för fler än att studera vidare och bidra till vårt gemensamma samhällsbygge. Men för att det ska vara möjligt krävs även att vårt utbildningssystem fortsätter att hålla hög kvalitet och är i takt med tiden, och då behöver högskolan utvecklas. På samma sätt som stora reformer genomfördes för att fler skulle kunna utbilda sig behöver vi göra mer för 2020-talets behov. Jag har en tydlig målbild. Det gäller de tre teman som vi redan har hört om här . Det handlar om att säkra en god tillgång till utbildning av hög kvalitet för människor i hela landet, under hela livet och för hela världen. För att möjliggöra detta är den proposition som vi debatterar en helt nödvändig byggsten. Genom propositionen föreslår vi ett nytt ramverk för vägen in i högskolan och lägger ett tydligt fokus på kompetens. Vi ser att de som söker till högskolan ska ha den kompetens som behövs för att kunna ta till sig och läsa klart sin utbildning oavsett hur den kompetensen har förvärvats. Det ersätter gamla regelverk som har lappats och lagats under en alltför . Vårt nya förslag gör det tydligt vad som krävs för att läsa på högskolan, oavsett om du har gått på gymnasiet och vill läsa på högskolan eller om du senare i livet behöver eller vill läsa på högskolan. Vi ser att kompetens ska värderas och tas till vara, och det inkluderar kompetens som har förvärvats genom arbetslivet. Propositionen lägger därför grunden för att kunna införa ett nytt nationellt prov för att värdera människors kompetens. Vi ser att erfarenheten och kunskaperna från ett långt arbetsliv är något värdefullt som ska kunna värderas. Det här behövs. Kompetensbehoven i industrin och välfärden gör att vi måste se till att människor kan utbilda sig och vidareutbilda sig. Vi kan inte slösa bort människors kompetens. Vi behöver ta den till vara när vi har 100 000 lediga jobb och en värld som ändras allt snabbare av digitaliseringen. Fler kommer att behöva byta bana eller bygga på med nya kunskaper under hela arbetslivet. Därför måste möjligheterna öka för människor att göra det. Vi säger att vi behöver kunna skapa möjligheter för människor att både växa och växla under hela livet. Det innebär att universitet och högskolor också måste förändras i takt med dessa nya behov. När jag träffar utbildningsministrar från andra delar av världen är vi helt eniga om att framtidens campus kommer vara fyllda inte bara med unga människor utan med människor i alla åldrar. Då behöver vi också moderna regler för tillträdet till högskolan. Förutom fokus på kompetens ställer vi också tydliga krav. Det nya ramverket gör det tydligt att de som kommer in på en utbildning också ska ha det som krävs för att kunna ta till sig och slutföra utbildningen. Det är bra både för samhället och för individerna. Vi gör det tydligt att för vissa utbildningar som till exempel lärarutbildningen kan det behövas särskilda krav för att bli behörig. Med ramverket lägger vi grunden för att till exempel kunna införa ett särskilt antagningsprov för lärarstuderande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Där vi har problem med genomströmningen utifrån att det är för låg konkurrens om platserna och där vi ser att högskoleprovet inte prognostiserar på ett bra sätt hur någon ska klara en lång utbildning ska man kunna minska högskoleprovets andel av urvalet för de utbildningarna.