bet · H501CU25 · 2018-05-22 00:00:00 — Utskottet anser att de ekonomiska föreningarnas verksamhet utgör ett viktigt inslag i den svenska ekonomin och föreningsformen har också stor betydelse för enskilda och deras vardag. Det är därför viktigt att lagstiftningen är utformad på ett sätt som gör att den kan användas av både små och stora ekonomiska föreningar och av föreningar med olika slags verksamhet samt att den inte ger upphov till onödig administration och kostnader. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag till en ny lag om ekonomiska föreningar som innebär en mer lättöverskådlig lag som är tydlig och enkel att tillämpa. Förslaget innebär också administrativa förenklingar för ekonomiska föreningar och innehåller åtgärder som motverkar ekonomisk brottslighet. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag med de ändringar av regeringens förslag som redovisats ovan. Utskottet övergår nu till att behandla två motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 om behovet av en ny företagsform som beaktar andra intressen än vinstintresset. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om en ny företagsform som beaktar andra intressen än vinstintresset och hur en sådan företagsform kan gynnas genom ändring av skatte- och upphandlingslagstiftning. Utskottet hänvisar till gällande rätt. m.fl. (MP) anför i motion 2017/18:2962 att det behövs en ny företagsform som uttryckligen syftar till att skapa nytta för alla berörda intressenter och inte bara aktieägare. Motionärerna framhåller att det på olika håll i världen växer fram nya koncept för att främja företagande som syftar till vidare nytta och mening än vinstmaximering, och där fler intressenter än aktieägare ges reellt inflytande. Mot denna bakgrund begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör utreda hur lagstiftningen för en sådan ny företagsform kan utformas (yrkande 17). Det föreslås vidare att regeringen bör utreda hur upphandlingsregler och skattelagstiftning kan utformas för att gynna en sådan företagsform (yrkande 18). De huvudsakliga associationsformerna för att bedriva verksamhet utan personligt ansvar i svensk lagstiftning är genom en ekonomisk förening eller ett aktiebolag. Ett aktiebolag har som regel till syfte att skapa vinst till aktieägarna, men det finns en möjlighet att i bolagsordningen föreskriva att bolagets verksamhet helt eller delvis ska ha ett annat syfte än att ge vinst åt aktieägarna (3 kap. 3 § aktiebolagslagen). Det finns också en möjlighet att begränsa vinstuttaget i bolagsordningen. En ekonomisk förening har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter eller andra förbrukare, som leverantörer, med egen arbetsinsats, genom att begagna föreningens tjänster eller på annat liknande sätt. Enligt 2 kap. 2 § i den hittillsvarande föreningslagen ska grunderna för fördelning av föreningens vinst anges i stadgarna. Den föreslagna nya lagen innebär inte någon ändring i detta avseende. Aktiebolagsformen och föreningsformen ger således ett visst utrymme för att driva verksamhet i andra syften än att generera vinst åt företagets ägare eller medlemmar. Regelverken är emellertid i första hand tänkta för verksamhet som är avsedd att generera vinst till företagets delägare eller medlemmar eller i varje fall utformade så att ett eventuellt överskott ska komma delägarna eller medlemmarna till del. Det var bl.a. mot denna bakgrund som en ny företagsform infördes i 32 kap. aktiebolagslagen, aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Enligt förarbetena till lagen är denna företagsform särskilt anpassad för verksamhet som inte drivs i syfte att ge vinst till ägare eller medlemmar och som i möjligaste mån säkerställer att vinsten huvudsakligen stannar kvar i företaget (prop. 2004/05:178). Regleringen medger endast en begränsad vinstutdelning. Företagsformen utformades med tanke på verksamheter som tidigare drivits i offentlig regi, t.ex. företag som etableras i privat regi inom hälso- och sjukvårdssektorn. I propositionen anför regeringen att företagsformen kan ses som ett alternativ för konsumenter som efterfrågar producenter med en mer ideell prägel och att allmänhetens förtroende för ett företag kan öka om verksamheten styrs av andra intressen än att skapa vinst åt aktieägarna. finns 112 aktiebolag med särskild vinstbegränsning registrerade hos . Ett annat exempel på reglering av en företagsform som har ett annat syfte än att generera vinst är lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Enligt lagen ska sådana bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer och det finns vissa begränsningar när det gäller värdeöverföringar från bolagen. Som redovisats ovan är det möjligt att bedriva verksamhet som beaktar andra intressen än vinstintresset inom ramen för de associationsformer som finns i svensk lagstiftning. Det kan ske inom ramen för ett aktiebolag eller en ekonomisk förening genom att vinstutdelningen begränsas i bolagsordningen eller i stadgarna. finns dessutom en möjlighet att bedriva verksamhet genom aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå att ska ta något initiativ med anledning av motionsyrkandet om en ny företagsform. Det finns därmed inte heller anledning att tillstyrka det andra motionsyrkandet som avser hur en sådan företagsform kan gynnas genom ändring av skattelagstiftning och regler om upphandling. Motionsyrkandena bör därför avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:185 En ny lag om ekonomiska föreningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ekonomiska föreningar. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om införande av lagen (2018:000) om ekonomiska föreningar. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1975:417) om sambruksföreningar. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:131) om kallelse på okända borgenärer. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:615) om omregistrering av vissa bostadsföreningar till bostadsrättsföreningar. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554). 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) om trossamfund. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). 21.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ. 22.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 23.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). 24.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. 25.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). 26.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar. 27.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 28.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution. 29.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:429) om tillsyn över företag av allmänt intresse i fråga om revision. 30.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:977) om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. 31.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:2962 av m.fl. (MP): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt låta utreda en ny företagsform som uttryckligen syftar till att skapa nytta för alla berörda intressenter, inte bara aktieägarna, och detta tillkännager för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda hur upphandlingsregler och skattelagstiftning kan utformas för att gynna en sådan ny företagsform som nämns i föregående förslagspunkt, och detta tillkännager för regeringen.