bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — För att få övningsköra privat krävs att körkortstagaren och handledaren har gått en introduktionsutbildning hos en godkänd utbildare. Efter introduktionsutbildningen ansöker handledaren om handledarbevis hos Transportstyrelsen. I förarutbildningen kan privat teoriutbildning och övningskörning kombineras med teorilektioner och körning på trafikskola. Riskutbildningen är obligatorisk och omfattar två delar (del 1 om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt; del 2 om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). Enligt EU:s tredje körkortsdirektiv (2006/126/EG) ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska själv fastställa frågornas innehåll. Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov som är en resultatenhet inom . Förarprov har totalt 467 anställda, varav 303 trafikinspektörer. hade Förarprov dessutom 83 tillfälligt anställda. Tid för både kunskaps- och körproven bokas vid ett och samma tillfälle. Eleven börjar med kunskapsprovet och ska sedan göra körprovet, även om kunskapsprovet inte blev godkänt. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste båda proven göras om. Kunskapsprovet består av totalt 70 frågor, varav 5 frågor är testfrågor som ska utvärderas. För att provet ska bli godkänt måste eleven svara rätt på minst 52 av de 65 frågorna som ingår i provet. Kunskapsprovet innehåller frågor om bl.a. fordonskännedom och manövrering, miljö, trafiksäkerhet, trafikregler och personliga förutsättningar. Statistik från visar att andelen godkända prov minskar. genomfördes totalt ca 275 200 körprov för B-körkort. Av dessa blev godkända. genomfördes totalt ca 306 500 kunskapsprov för B-körkort, varav blev godkända. För kunskapsproven är minskningen från 2011 till 2017 och för körproven från 2011 till 2017. minskade andelen unga vuxna som tar körkort från till , för att därefter ligga mellan . Enligt information från () har andelen unga vuxna i åldern 18–som tar B-körkort ökat något , och enligt uppgift är det som tar körkort. Enligt lagen (1998:493) om trafikskolor avses med trafikskola en yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Trafikskola får drivas endast efter tillstånd av Transportstyrelsen. Tillstånd får meddelas fysisk eller juridisk person som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att driva trafikskola på ett sådant sätt att kravet på god förarutbildning blir tillgodosett. Enligt förordningen (1998:978) om trafikskolor är Transportstyrelsen den myndighet som utövar tillsyn över trafikskolor. Eftersom det är olagligt att driva trafikskolor utan tillstånd kan den som ändå gör det dömas till böter enligt lagen om trafikskolor. Körkortslagen (1998:488) innehåller bestämmelser om bl.a. behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap. Körelever får enligt körkortslagen övningsköra under uppsikt av någon som har vana och skicklighet att köra fordon av det slag som övningskörningen avser. Den som inte är utbildningsledare eller trafiklärare etc. ska ha godkänts som handledare. För att bli godkänd som handledare vid övningskörning ska man ha fyllt , ha behörighet för fordon av det slag körningen avser, under sammanlagt minst fem av ha haft sådan behörighet, och ha genomgått introduktionsutbildning, om det är fråga om övningskörning för behörighet B. Ett godkännande som handledare gäller . Enligt körkortsförordningen (1998:980) får det antal godkännanden som en handledare får inneha begränsas. Enligt Transportstyrelsens föreskrifter om ansökan om och godkännande som handledare vid övningskörning (TSFS 2012:1) gäller att en handledare kan ha högst 15 elever (godkännanden) . Ett godkännande kan inte återkallas. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1 – lätt motorcykel, A2 – mellanstor motorcykel och A – tung motorcykel. I EU:s tredje körkorts-direktiv som beslutades förhandlingar mellan medlemsstaterna finns det gemensamma regler om körkortsutbildning. antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra direktivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Reglerna i direktivet är minimikrav som alla medlemsstater måste föra in i den nationella lagstiftningen. Det innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav, men inte lindrigare. har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcykel. Döds- och skaderiskerna för motorcyklister sågs som ett stort problem i hela , inte bara för dem som kör motorcykel utan också för konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. Man åberopade samstämmig statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Den del i direktivet som handlar om motorcyklar var inget som ifrågasattes av medlemsstaterna, utan det bedömdes som väl motiverat. I motion 2017/18:73 betonar (SD) vikten av att samtliga trafikanter har de grundläggande kunskaper som behövs för att få köra ett fordon. Motionären påtalar att det har vuxit fram en svart marknad för att mot betalning på olika sätt erbjuda godkända prov. vidtar åtgärder för att minska fusket, men det är enligt motionären uppenbart att det inte räcker. Regeringen bör därför vända sig till och Transportstyrelsen för att finna lösningar på hur fusket kan stoppas. Motionären efterfrågar följaktligen att åtgärder vidtas för att stoppa fusket vid förarprov. I motion 2017/18:816 uppmärksammar (S) att det finns problem med illegala trafikskolor i hela landet. Det råder osund konkurrens, där säkerhet för både elever och trafiken är en fara och kvaliteten i undervisningen är mycket låg. Motionären hänvisar till förslag om att införa ett alternativt trafiklärarprotokoll där handledaren krävs på identifiering inför varje körlektion, om att minska antalet handledartillstånd till fem sex tillstånd, om att endast bevilja CSN-lån till trafikskolor med tillstånd, om att skärpa straffen för den som kör utan handledartillstånd och om att endast bevilja bilar med dubbelkommando för registrerade trafikskolor. Motionären efterfrågar därför en översyn av en lagändring för åtgärder mot illegala trafikskolor. I motion 2017/18:848 uppmärksammar (S) att det är långa köer till uppkörning och att det inte har gjorts någon översyn av körkortsuppkörning på . Motionären framhåller att många inte klarar av uppkörningsproven och att många inte är tillräckligt förberedda. Ett sätt att komma till rätta med problemet är att den som har misslyckats på sitt uppkörningsprov men i övrigt bedöms vara en god förare får möjlighet att åtgärda sina brister i en körskola. Motionären efterfrågar därför en översyn av hela körkortsutbildningen inklusive uppkörning. I motion 2017/18:963 uppmärksammar och (båda C) att det är viktigt att den som kör bil har tillräckligt kunnande för att göra detta på ett trafiksäkert sätt. Motionärerna anför att har höga kunskapskrav och svåra teoriprov och att många har stora svårigheter att klara teoriprovet. bör se över kunskapsprovens utformning, och möjligheten till muntlig prövning bör utvidgas så att även de som inte har klarat teoriprovet ett antal gånger kan erbjudas en muntlig prövning. Motionärerna efterfrågar därför att körkortsprovet förenklas. I motion 2017/18:2247 framhåller (M) att det har blivit mer komplicerat och dyrare att ta körkort, vilket är en allvarlig utveckling och ett hot mot arbetslinjen. Många bor på landsbygden där kollektivtrafiken inte alltid gör det möjligt att pendla till arbete och samhällsservice. Motionären vill uppnå en förenklad och mindre kostsam körkortsutbildning och efterfrågar därför en översyn av regelverket för körkortsutbildning. I motion 2017/18:2277 konstaterar och (båda M) att allt färre ungdomar tar körkort. Både kunskapsprov och körprov måste vara godkända inom giltighetstiden som är . Många av dem som försöker ta körkort misslyckas på sitt körkortsprov, och om giltighetstiden har gått ut måste man göra båda proven igen, även om man har både betalt och klarat kunskapsprovet. Motionärerna efterfrågar därför förlängd giltighetstid för körkortsprovets kunskapsprov (yrkande 1) och en utvärdering av vilka kostnader som förknippas med att ta körkort (yrkande 2). I motion 2017/18:2397 konstaterar och (båda SD) att det är dyrt att ta körkort men mycket viktigt för att få ett arbete. Det är bra att kunna övningsköra privat för att få ned totalkostnaden för körkortet. Att man får vara handledare åt så många som 15 elever kan dock enligt motionärerna locka till att man gör det till en sidoinkomst. Det är viktigt att eleverna väljer de lagliga skolorna i stället för de billigare illegala körskolorna. Motionärerna efterfrågar därför en utredning om en minskning av antalet privata handledartillstånd för körkort. I motion 2017/18:3207 pekar (M) på att illegala körskolor är ett växande problem i stora delar av landet. Genom att mot svart betalning ge körlektioner och registrera sig som handledare åt ett stort antal personer konkurrerar illegala körskolor ut de lagliga trafikskolorna. Utvecklingen har en negativ effekt på såväl trafiksäkerheten som näringslivsklimatet. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheterna att minska antalet handledartillstånd. I motion 2017/18:3323 uppmärksammar Boriana (M) att illegala körskolor är ett växande problem som har flera negativa konsekvenser. finns det ingen trafiklärarlegitimation, och Transportstyrelsens tillsyn av trafikskolor gäller per definition bara de auktoriserade trafikskolorna. En trafiklärarlegitimation skulle enligt motionären öka möjligheten för eleverna att kontrollera att trafikläraren och trafikskolan är auktoriserad. En sådan åtgärd behöver sannolikt också kompletteras med ytterligare åtgärder för att minska de illegala trafikskolorna. Motionären efterfrågar därför ett införande av en trafiklärarlegitimation. I motion 2017/18:3661 framför (M) att de nya reglerna för att ta mc-körkort efter att det nya EU-direktivet infördes är både komplicerade och kostsamma. Det finns behov av att underlätta denna process. Motionären efterfrågar därför en utvärdering av de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet (yrkande 1), förslag på hur systemet för mc-körkort kan förbättras (yrkande 2) och att möjligheten att kan bli försöksland i EU för ett nytt system för att få mc-körkort undersöks (yrkande 3). I motion 2017/18:3664 påtalar (M) att förarutbildningen inte har genomgått några större förändringar på länge, trots att omvärlden har förändrats mycket och kommer att förändras framöver. Som exempel nämns autonoma fordon, väntetider för körprov, antalet underkända prov, möjligheten att rekrytera yrkesförare, fusk på teoriproven, illegala trafikskolor, trafiklärarlegitimation och begränsning av antalet handledartillstånd. Motionären efterfrågar därför en översyn av förarutbildningssystemet. m.fl. (KD) konstaterar i kommittémotion 2017/18:3766 att ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Systemet borde vara mer flexibelt och ta mer hänsyn till ungdomars livssituation. Det faktum att väntetider för körprov i vissa fall också kan vara gör att många tvingas betala igen för att skriva om teoriprovet eller göra körprovet. Motionären efterfrågar därför en förlängning av giltighetstiden för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B (yrkande 30). Motionärerna lyfter även fram att illegala körskolor är ett växande problem. Vissa personer missbrukar möjligheten till privat handledning genom att i praktiken bedriva körskoleverksamhet mot svart betalning. För att försvåra för enskilda att bedriva illegal körskoleverksamhet efterfrågar motionärerna därför en minskning av antalet körkortselever som en privatperson kan handleda från 15 till 5 (yrkande 31). För att synliggöra skillnaden mellan legala och illegala körskolor och för att underlätta för polisen att stoppa illegal körskoleverksamhet efterfrågar motionärerna att det också bör införas en särskild färg på registreringsskyltar för registrerade körskolebilar (yrkande 32). m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2017/18:3833 att processen för att ta körkort för motorcykel är komplicerad och kostsam. Det behövs bl.a. en översyn av dagens åldersgränser kopplat till de olika kategorierna för att få köra motorcykel. Motionärerna efterfrågar att regeringen agerar i EU för ett förenklat regelverk för mc-körkort med syfte att effektivisera processen (yrkande 25). Motionärerna uppmärksammar vidare att det är bekymmersamt att så många misslyckas med körkortsprovet. kommer ny teknik som förenklar och utvecklar körandet, och därför är det viktigt att körkortsutbildningen anpassas efter detta. Körkortet är en stor kostnad för många, och risken för arbetslöshet är högre för ungdomar utan körkort. Körkortsutbildningen bör kunna förenklas utan att det har negativ påverkan på trafiksäkerheten, t.ex. borde elever som har gjort en mindre miss på körprovet få möjlighet att få det momentet prövat och slippa göra om hela provet. Motionärerna efterfrågar därför en generell översyn av körkortsutbildningen för större effektivitet och genomlysning av de olika momenten som ingår (yrkande 27). Vidare betonar motionärerna att illegala körskolor är ett utbrett problem och leder till osund konkurrens. Det behövs krafttag mot detta, t.ex. genom att begränsa antalet handledarskap, begränsa rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando och införa ett digitalt utbildningsprotokoll. Motionärerna efterfrågar därför att regeringen agerar mot illegala bilskolor genom att bl.a. se över möjligheten att ytterligare begränsa antalet handledarskap per person (yrkande 33). m.fl. (M, C, L, KD) konstaterar i kommittémotion 2017/18:3894 att kunskapsprovet och körprovet för körkortsbehörighet B är giltigt i endast . Den som inte hinner genomföra båda proven med godkänt resultat inom är således tvungen att göra om båda proven. Detta snäva tidsspann vållar onödiga problem för den enskilde. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av möjligheterna att förlänga giltighetstiden för godkänt kunskapsprov och körprov för körkortsbehörighet B (yrkande 14). Utskottet kan inledningsvis konstatera att olika aktörer, däribland , menar att det behövs en översyn av hela körkortsprocessen i syfte att motivera till välutbildade körkortstagare och tillgång till anpassade utbildningar för olika kundbehov. Från betonas att utbildare, såväl trafiklärare som privata handledare, har ansvar för att eleven uppnår utbildningsmålen i både den praktiska och den teoretiska delen av utbildningen. Utskottet har noterat att det i en studie från () 2017 framförs att det finns behov av en mer omfattande förändring av förarutbildningen. Resultatet från studien visar att det behövs nya pedagogiska metoder och verktyg för att få en hög kvalitet på utbildningen. I studien lämnas förslag för att förbättra kvaliteten på de obligatoriska momenten. Vidare konstateras att det inom forskningen finns förslag om att införa fler obligatoriska moment i det svenska förarutbildningssystemet för att målen för den nationella kursplanen för körkort ska nås. Införandet av flera obligatoriska moment kan komma att kräva en mer genomgripande översyn av körkortsutbildningen så att mål, utbildningsinnehåll, genomförande och prov harmonierar med varandra. De obligatoriska momenten borde enligt VTI gälla både teori och praktik. Utskottet konstaterar att VTI menar att en kvalitetssäkring av trafikskolor och trafikövningsplatser är en förutsättning om man ska införa fler obligatoriska moment. Här handlar det om både trafiklärarutbildningen och tillsynen av trafikskolornas verksamhet. När det gäller förarprov föreslås i VTI:s studie bl.a. att åtgärder vidtas för att öka körkortstagarnas förståelse för provresultatet. Utskottet uppmärksammar att alltför många av körkortstagarna som underkänns uppges utgå från att de inte har gjort något allvarligt fel eller att förarprövaren har varit för hård. Dessutom framhålls i studien att körkortstagare med svår nervositet bör erbjudas ett speciellt körprov. () har i en kommentar framfört att har efterfrågat en oberoende översyn av förarutbildningssystemet för att modernisera, förändra och effektivisera samt nyttja ny teknik. menar att systemet inte längre fungerar. Utskottet vill framhålla att en fungerande körkorts- och förarutbildning har stor betydelse för samhället. Det handlar om att göra fler människor anställningsbara, t.ex. unga och nyanlända, och om trafiksäkerhet. betonar att körkortsutbildning är en viktig investering för enskilda och att den bidrar till människors rörlighet och självständighet. Den är även förutsättningen för rekrytering av yrkesförare som buss- och lastbilschaufförer, förare till räddningstjänst etc. Utskottet delar STR:s syn att utbildningssystemet måste tillgodose elevens behov av kunskaper och noterar att välkomnar de inspel gör när det gäller metodutveckling. menar att skolorna måste utveckla sina pedagogiska metoder för bättre individanpassning och en ännu mer kostnadseffektiv utbildning. konstaterar att utvecklingen på trafikområdet går fort och att förarutbildningen och regelverket inte har följt med. uppger även att det är det senast gjordes en översyn. Ett tydligt symtom på systemproblemet är den negativa utvecklingen för provresultaten. lyfter även fram utvecklingen av autonoma fordon och att förarutbildningen måste följa med i utvecklingen. Dessutom måste man komma till rätta med fusket kring förarproven samt de illegala trafikskolorna som menar är ett stort och växande problem. Utskottet noterar i sammanhanget att Transportstyrelsen i samarbete med har studerat förarprovsverksamheten i detalj utifrån trenden med allt sämre provresultat. Det var för att kunna svara på frågan om det finns grupper av körkortstagare som har lämnats utanför i dagens förarutbildningssystem eller som av andra skäl inte kan tillgodogöra sig en god förarutbildning. Utskottet konstaterar att det pågår ett projekt om digitala utbildningsprotokoll (DUP) för att ytterligare arbeta med säkerställande av en god förarutbildning. DUP riktar sig mot både privata handledare och trafikskolelärare och stärker handledarens roll och ansvar. Systemet ska säkerställa att eleven har förvärvat alla viktiga kunskaper som behövs innan han eller hon gör sitt kunskapsprov och körprov. Utskottet kan konstatera att andelen godkända förarprov har uppvisat en negativ trend , vilket är oroväckande från trafiksäkerhetssynpunkt. Av dem som har anmälts via en trafikskola är det som får godkänt vid körproven, och av dem som anmäler sig privat är det . Utskottet menar att det är viktigt att ta reda på varför allt fler körkortsaspiranter är dåligt förberedda och återkommande chansar på förarproven. Utskottet välkomnar därför att Transportstyrelsen och har tagit initiativ till en bred översyn av hela förarutbildningssystemet. Detta arbete bedrivs i samverkan med branschen och andra berörda myndigheter. Utskottet vill framhålla vikten av att skyndsamt genomföra denna översyn och därefter vidta nödvändiga åtgärder. Utskottet ser mycket positivt på att regeringen stöder och uppmuntrar myndigheternas initiativ att ta ett helhetsgrepp om utmaningarna som förarutbildningen står inför, och stöder också ansträngningarna med att komma till rätta med olaglig trafikskoleverksamhet. Utskottet välkomnar att infrastrukturministern som ett led i detta har bjudit in och Transportstyrelsen för en fortsatt diskussion om de utmaningar som finns på området. Utskottet ser fram emot resultatet av översynen och är därför inte berett att ta något initiativ i frågan. Särskilt om förarutbildning för motorcyklister När det gäller frågan om körkortsutbildning för motorcyklister vill utskottet framhålla att det är möjligt att få alla moped- och mc-behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som får en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om en person vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste dock denna förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för AM (), kunskapsprov och körprov för A1 (), körprov för A2 () och körprov för behörighet A (). Utskottet vill påminna om att syftet med proven är att de ska säkerställa att eleven har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov med ett mindre fordon för att få behörighet att köra de största motorcyklarna. Det stegvisa tillträdet för mc-körkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra tyngre bilar. Utskottet kan konstatera att antalet godkända körprov för motorcykel ökade jämfört med , då det tredje körkortsdirektivets nya regler tillämpades i . godkändes 7 715 körprov för mc-körkort, 2014 var det 8 463, 2015 var det 9 463, 2016 var det 9 272 och 2017 var det 9 203 godkända körprov för mc-körkort. När det gäller frågan om att ska ansöka om att bli ett försöksland inom EU för ett nytt system för att få mc-körkort (med undantag från EU:s körkortsdirektiv) har Transportstyrelsen uttalat att det sannolikt krävs mycket starka argument, och från myndighetens sida kan man inte se att det finns några sådana. Utskottet har ingen annan uppfattning. Det sammanhållna förarprovet och uppkörningstider Utskottet konstaterar att kunskapsprovet och körprovet är ett sammanhållet prov. Utskottet har noterat att viss kritik har riktats mot det sammanhållna provet och framför allt tvåmånadersgränsen. I VTI:s studie pekas på att det sammanhållna provet kan leda till stress och att elever bokar en ny tid även om de inte är redo. Av den anledningen framförs i studien att speciellt tidsramen för det sammanhållna provet bör ses över. Utskottet välkomnar att frågan kommer att tas upp inom ramen för och Transportstyrelsens översyn. Utskottet vill här påminna om att införandet av ett sammanhållet prov för körkort grundades på bl.a. tidigare erfarenheter av att stora tidsglapp mellan kunskapsproven och körproven innebar försämrade resultat. Ett syfte med att införa ett sammanhållet prov var därför att man förutom bättre inlärning också skulle minska antalet omprov och bidra till att minska köerna. Uppföljningar av dessa regler har visat att eleverna har kommit betydligt bättre förberedda till proven. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla vikten av att teori och praktik hålls samman. Utskottet vill vidare understryka att man genom kunskapsprovet ska visa att man har teoretiska kunskaper för att kunna köra med omdöme i trafiken. Den som har svårt att läsa, skriva eller att förstå svenska kan göra ett anpassat kunskapsprov. Eleven kan välja mellan muntligt prov, prov med längre provtid, prov med tolk eller med teckenspråkstolk. Kunskapsprovet för behörighet B finns översatt till 14 andra språk än svenska. Den som inte kan läsa och förstå svenska får göra kunskapsprovet med tolk. Den som har lässvårigheter kan beviljas längre provtid. Personer med mycket stora lässvårigheter kan få göra provet muntligt. När det gäller uppkörningstider vill utskottet lyfta fram servicelöfte som innebär att den som bokar sitt första sammanhållna förarprov (kunskapsprov och körprov) för behörighet B ska få för kunskapsprovet och för körprovet senast efter kunskapsprovet på någon av provorter. Om det första kunskapsprovet eller körprovet inte är godkänt har verket som mål att kunna erbjuda ytterligare minst två prov inom giltighetstiden .