bet · H601SoU1 · 2018-12-18 00:00:00 — Motionärerna avvisar regeringens satsningar på avgiftsfria lovaktiviteter och avgiftsfri simskola för barn. Till det nya anslaget Bidrag för samordning och tillgänglighet anvisas 1 till en reformerad kömiljard. Fokus ska enligt motionärernas förslag dels ligga på att korta väntetiderna i hela vårdkedjan – inklusive diagnostik och återbesök – dels på samordning och kontinuitet. Ett särskilt fokus ska läggas på tillgängligheten i primärvården. Motionärerna anvisar till det nya anslaget . Motionärerna föreslår att ska få en permanent finansiering genom anslaget. Slutligen anvisas till det nya anslaget Vissa internationella insatser. Medlen syftar till att stödja organisationer som arbetar på plats i och för att förbättra situationen för fattiga EU-medborgare. Motionärerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas bl.a. anslagen 1:2, 1:3, 1:9, 2:1, 4:6, 8:1 och 8:2. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. Förtroendet för den svenska hälso- och sjukvården har sjunkit . Enligt en studie av Myndigheten för vård- och omsorgsanalys är förtroendet också lägre för vården i än i flera jämförbara länder. Även tillgängligheten upplevs som låg. håller svensk hälso- och sjukvård en mycket hög klass i ett globalt perspektiv, ofta rankad i världsklass. Den medicintekniska utvecklingen går snabbt framåt, och nya landvinningar inom medicinen blir till vanliga behandlingar inom sjukvården och därigenom till nytta för allt fler. Utskottet anser att sjukvårdspolitiken bör främja en vård med hög kvalitet som finansieras gemensamt och ger dem som har störst vårdbehov företräde. Alla ska kunna lita på att hälso- och sjukvården fungerar när den behövs. Till följd av den tidigare regeringens beslut har läget blivit mycket allvarligt när det gäller antalet personer som får vänta på vård. Vårdköerna har vuxit, och har 93 000 personer väntat på ett första besök hos specialistvården, en operation eller en åtgärd. Denna utveckling behöver brytas. behöver steg tas för att bygga ut primärvården och göra vårdyrkena mer attraktiva. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Utskottet föreslår att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård tillförs sammanlagt 1 mer än regeringen har föreslagit . sker ytterligare nivåhöjningar med 1 som riktas till primärvården och för att arbetet inom RCC fullföljs och för genomförande av en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Utskottet anser att en nationell primärvårdsreform behöver genomföras. Utskottet föreslår att 1 ska tillföras primärvården och 3 2020 och 2021. Den nära vården med primärvården som bas ska byggas ut. Syftet med att stärka primärvården är att den samlade nära vården ska vara så bra och tillgänglig att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta patienter. är den samlade hälso- och sjukvården i alldeles för ”sjukhustung”. Möjligheten att skapa en mer välfungerande vård handlar till stor del om det samlade omhändertagandet av de mest sjuka äldre som dessutom ofta är multisjuka kroniker. Där är en fast vårdkontakt en av de viktigaste pusselbitarna. Många äldre upplever att de faller mellan stolarna och att varken sjukhusvården, primärvården, den kommunala hemsjukvården eller äldreomsorgen tar ett helhetsansvar för att den som är sjuk får rätt vård och omsorg. Ett av de största problemen i arbetet med att bygga ut primärvården är bristen på specialister i allmänmedicin. är endast en tredjedel av landets vårdcentraler fullbemannade, och kostnaderna för stafettläkare ökar i ungefär hälften av alla landsting och regioner. Enligt har ca 4 800 specialistläkare på de svenska vårdcentralerna, omräknat till heltidstjänster. På grund av pensionsavgångar beräknas antalet allmänläkare vara omkring 500 färre . Att utbilda så många specialister i allmänmedicin eller i tillräcklig omfattning kunna locka tillbaka läkare som valt att lämna primärvården är inte realistiskt i närtid. Nya lösningar krävs. Det måste bli mer attraktivt för vårdpersonal, inte minst läkare, att arbeta i den nära vården. Genom den nationella primärvårdsreformen ska alla patienter ha möjlighet att välja en s.k. fastläkare. Fastläkaren ska ansvara för sina listade patienter och samordna den vård som behövs med multiprofessionella vårdteam. Vidare ska erfarna legitimerade läkare och specialister inom andra fält än allmänmedicin kunna vara fastläkare inom primärvården, och ST-läkare (specialisttjänstgöringsläkare) som ska bli specialister i allmänmedicin ska kunna ha en egen patientlista. Utskottet anser att utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:1) ska ges ett tilläggsdirektiv om att ta fram förslag så att det som utskottet anfört ovan kan genomföras. För att komma till rätta med problemet att många primärvårdsläkare har för många patienter bör en ny modell utarbetas som innebär att varje läkare får ansvar för ett rimligt antal patienter. ska ett nytt och förtydligat primärvårdsuppdrag tas fram. Målet är en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om tillgänglighet i primärvården, med tydligt fastställda mätbara kriterier för landstingens och regionernas arbete. Utskottet ökar som anförts ovan anslaget med 1 2019 och 3 åren därefter för att möjliggöra särskilt angelägna insatser i hälso- och sjukvården. De medel som avsätts ska möjliggöra en allmän kvalitetshöjning och stärka hälso- och sjukvården i bred bemärkelse så att landstingen kan möta utmaningar bl.a. i form av demografi, digitalisering och kompetensförsörjning. Medlen ska fördelas proportionellt till landstingen utifrån befolkningsmängd, dvs. lika i kronor per invånare. De medel som utskottet nu föreslår inom utgiftsområde 9 får disponeras av Kammarkollegiet eller den myndighet som regeringen bestämmer. Medlen får användas i enlighet med ändamålet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. När ett nationellt utformat uppdrag för primärvården är på plats bör en del av kommande resurstillskott villkoras utifrån hur väl respektive landsting och region uppfyller de fastställda kriterierna för den nationella primärvårdsreformen. Allt fler insjuknar i och lever med cancer. Väntetiderna varierar kraftigt beroende på bostadsort. Alliansregeringen bidrog till etablerandet av sex regionala cancercentrum (RCC). Enligt utskottet bör man fortsätta arbetet med att utveckla nivåstrukturering och det samlade strategiska arbetet för att fullfölja cancerstrategin. Utskottet föreslår därför att avsätts för att arbetet inom RCC fullföljs och för en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Eftersom behandling av cancer till viss del skiljer sig åt mellan vuxna och barn föreslår utskottet att avsätts specifikt för barncancervården fördelat på landets sex särskilda barncancercentrum. 2019 uppgår satsningen till samma belopp som regeringen föreslår (), varav särskilt riktas till barncancervården enligt ovan redogjorda inriktning. Anslaget tillförs respektive 2021 för detta ändamål. I samband med detta fasas den s.k. patientmiljarden ut per . Med hänsyn till bl.a. de långa väntetiderna är det hög tid att ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Det är alliansregeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att ta fram en första nationell cancerstrategi. Mycket behöver fortfarande åstadkommas för att ska kunna erbjuda alla patienter en kvalitetssäkrad och jämlik cancervård utan långa väntetider. Utskottet vill framhålla följande områden där behovet av nationell samordning inom cancervården är extra omfattande: – väntetider och tillgänglighet – kompetens- och personalförsörjning – vårdkvalitet och medicinsk utveckling – psykosocialt stöd till barn som har fått cancer och deras anhöriga. Inom RCC i samverkan pågår ett arbete med att förkorta väntetiden till behandling genom införande av ett nationellt system med standardiserade vårdförlopp. Dessa nationella insatser syftar till att korta kötiderna inom cancervården och är livsviktiga då de långa väntetiderna riskerar att leda till allvarligare sjukdomstillstånd. Med den nationella cancerstrategin som förebild vill utskottet att det dessutom genomförs en satsning på en nationell strategi med standardiserade vårdförlopp för ytterligare folksjukdomar. Utskottet anser därför att en översyn bör göras av om det är möjligt att omforma RCC och dess uppdrag till att omfatta även annan vård än behandling av cancersjukdomar. De sjukdomsgrupper som bör kunna omfattas är diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar, psykiska sjukdomar, reumatiska sjukdomar samt astma och kol. Arbetet ska bedrivas metodiskt, systematiskt, resultatinriktat och personcentrerat i syfte att vårdprocesserna ska förbättras och effektiviseras i enlighet med redan genomförda standardiserade vårdförlopp. Staten ska vara delaktig i utvecklingsarbetet, liksom landsting och regioner, professionen och patienterna. För att fasa in den nationella strategin till att avse fler standardiserade vårdförlopp föreslår utskottet att avsätts 2019, 2020 och 2021. Vidare föreslår utskottet att av anslagets ökning riktas till genomförande av bättre villkor för sjuksköterskor som vidareutbildar sig till specialistsjuksköterskor. Detta gäller såväl som . Vårdens medarbetare ska kunna utvecklas inom sin egen profession. Arbetet med att kunna göra karriär inom vården ska förbättras och utvecklas till att omfatta fler yrkesgrupper. Fördelningen av dessa medel ska göras utifrån hur tidigare resurser på liknande satsningar har genomförts. I detta sammanhang kan de överenskommelser som har slutits mellan regeringen och SKL inom ramen för den s.k. professionsmiljarden nämnas. Den ovan nämnda satsningen ska enligt utskottet innebära att sjuksköterskor kan utbilda sig på halvfart och fortsätta att arbeta på halvtid med bibehållen inkomst, detta oavsett om de är anställda i landsting eller privat. Denna prioritering kan kombineras med lokala satsningar av regioner och landsting. Satsningar som gäller fler specialistsjuksköterskor kan inriktas på bristspecialiteter som finns lokalt och regionalt. Slutligen föreslår utskottet att anslaget 1:6 minskas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri Utskottet föreslår att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri ökas med jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:8 ökade med 2018 för förstärkningar till bl.a. psykiatrin. I budgetpropositionen aviserades att anslaget skulle öka med ytterligare 2019. Till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen uteblev denna satsning. Utskottet föreslår därför att anslaget ökas med respektive 2020. Utskottet föreslår att anslaget 1:10 minskas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Utskottet föreslår att anslaget 2:1 ökas med jämfört med regeringens förslag. antog ett nationellt program för suicidprevention i . Det förebyggande arbetet är helt centralt och behöver fortgå med kraft. Tillsyn och uppföljning av psykiatrin behöver också prioriteras. Det krävs ytterligare åtgärder för ökad tillgänglighet till vård som t.ex. insatser i primärvården. Inom anslaget föreslår utskottet därför en utökad satsning på suicidprevention och suicidforskning omfattande samt 2020 och 2021. Det behövs ännu mer kunskap om hur självmord kan förebyggas, inte minst när det gäller ungdomar. Utskottet vill därför utöka resurserna till Nationellt centrum för suicidforskning, och prevention av psykisk ohälsa ökas med 2019 och framåt. Resterande del av denna satsning på suicidprevention och suicidforskning får användas av (2019 och ). Dessa medel är avsedda för att stötta de delar av det civila samhället som arbetar med suicidprevention. Mer detaljerade riktlinjer ska utformas i regeringens regleringsbrev till . Anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning LSS-reformen (lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) är en viktig frihetsreform som ska värnas. Tyvärr har det förekommit hjärtskärande exempel på hur barn och vuxna som har omfattande och varaktiga funktionsnedsättningar, och som inte kan andas eller äta själva, plötsligt har blivit av med de assistanstimmar de tidigare haft rätt till, eller nekas assistansersättning trots ett omfattande behov av stöd. I rapporten av domar om det femte grundläggande behovet – En analys av hur kommuner och brukare påverkas, , anför att möjligheten att få personlig assistans har begränsats efter två vägledande domar i . visar vidare att barn är överrepresenterade i den grupp som påverkats av domarna. analys visar också att närstående får ta ett större ansvar än tidigare för att tillgodose behov av stöd, tillsyn och omvårdnad. Enligt utskottet överensstämmer inte rättstillämpningen längre med lagens intention i och med att andning och sondmatning ifrågasatts som grundläggande behov. Frågan om andning och sondmatning behöver hanteras skyndsamt för att säkerställa att de personer som är mest utsatta ska få rätt till assistansersättning. Regeringen bör inleda arbetet med att i lagstiftning tydliggöra att behov av hjälp med att andas och med sondmatning utgör grundläggande behov. Utskottet föreslår att resurser avsätts i syfte att finansiera en rättssäker tillämpning av LSS till följd av ett sådant lagförtydligande. Den exakta kostnadsökningen är dock svår att uppskatta. Utskottet avser att återkomma i frågan. Tills vidare avsätts 2019 och inom anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning för att ta höjd för möjliga kostnadsökningar i samband med att lagen förtydligas. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att regeringen skyndsamt bör återkomma med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Systemet med LSS och personlig assistans utgår från att människor som behöver samhällets stöd allra mest ska få det. Det är politikens uppgift att säkerställa att lagar och regelverk lever upp till detta. Utskottet värnar assistansreformens långsiktiga hållbarhet, såväl rättsligt som ekonomiskt och med hänsyn till de totala samhällsekonomiska kostnaderna. Utskottet anser att det bör prövas om staten bör ta en större roll avseende huvudmannaskapet för personlig assistans. Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Utskottet värnar ett som håller ihop. Att de som varit med och byggt ser att deras ansträngning har lönat sig efter ett långt arbetsliv är en viktig del i att bygga ett samhälle som upplevs som rättvist. Ett välfärdssamhälle kan i hög grad bedömas utifrån kriterier som respekt, tillvaratagande och omsorg om den äldre generationen. Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Var och en ska ses som en unik person med eget värde. God vård, ett behovsanpassat boende och självbestämmande över sin vardag ska vara en självklarhet – hela livet. Många äldre upplever ensamhet och blir isolerade i det egna hemmet. För att bryta ensamheten vill många därför flytta till ett s.k. trygghetsboende. Där finns det möjlighet till social gemenskap, och inte sällan finns det personal som kan stödja de boende med enklare sysslor. Boende på trygghetsboende vittnar om minskad psykisk ohälsa, en känsla av gemensamhet och höjd livskvalitet. Dessvärre är det en brist på trygghetsboenden i flera kommuner. Dessutom blir boendekostnaden ofta högre i ett trygghetsboende än i det egna hemmet. Många äldre, och framför allt de med svagast ekonomi, är därför hänvisade till fortsatt ensamhet. Även de äldre som upplever att de har behov av särskild vård och omsorg blir ofta nekade ett s.k. särskilt boende på grund av platsbrist. ska vara tryggt att åldras i och välfärden ska finnas där oavsett när i livet man behöver den. Utskottet föreslår att 1 avsätts –2021 för stimulansmedel för äldreboende, omsorgspersonal och förbättrad kunskap inom äldreomsorgen om demenssjukdomar (anslaget 4:5). Utöver detta genomförs satsningar inom utgiftsområde 17 för att stärka äldres vardag, genom att ge äldre möjligheter till fysisk aktivitet och träning och genom att motverka ofrivillig ensamhet hos äldre. Utskottet anser att alla som är beviljade hemtjänst bör erbjudas en plats i ett anpassat boende, såsom trygghetsboende eller särskilt boende. Införandet av en boendegaranti ska därför utredas, och kraven och principerna bör tas fram i samarbete med SKL. För att fler äldre ska få tillgång till anpassade boenden snabbare, behövs fler och olika typer av äldreboenden. Stimulansmedel för att det i kommunerna ska byggas äldreboenden måste därför införas, investeringsstödet för byggandet av äldrebostäder bör höjas, som ambitionen i kommunerna måste höjas. Utskottet föreslår nedan en rad åtgärder för att utöka byggandet av anpassade bostäder för äldre. Investeringsstödet för äldrebostäder har visat sig vara en viktig faktor för byggandet av trygghetsboenden och särskilda boenden. Detta beror bl.a. på att krav på extra brandskydd, stora badrum och gemensamhetslokal bidrar till att öka kostnaderna för byggandet. Utskottet föreslår att investeringsstödet för äldrebostäder utökas med 2019–2021. Medlen ska användas till trygghetsbostäder. En god boendemiljö är inte uteslutande en fråga om tillgänglighetsanpassningar. Möjligheten att leva ett rikt liv i gemenskap med andra är minst lika viktigt för att skjuta upp behov av vård och omsorg. Trygghetsbostäderna fyller därför en viktig funktion genom att de stärker den enskildes sociala nätverk, gemenskap och trygghet. Ett sådant nätverk leder i sin tur till bättre möjligheter att leva ett aktivt och självständigt liv. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att stimulansmedel om avsätts till ett kommunalt stöd för anställning av resurspersoner – s.k. gemenskapsvärdar – i trygghetsboenden. Gemenskapsvärdarna ska ha till uppgift att leda och utföra gemenskapsbefrämjande och aktiverande insatser för de boende. Kommunerna kan ansöka om medel ur satsningen vid anställning av gemenskapsvärdar. Värdarna kan arbeta på både kommunalt och privat uppförda trygghetsboenden. Kommunerna ska även kunna ansöka medel för andra typer av liknande gemenskapsfrämjande aktiviteter inom äldreomsorgen. De närmare förutsättningarna för satsningen bör regleras i en överenskommelse med SKL. Utskottet anser vidare att det ska införas ett prestationsbaserat bidrag till de kommuner som lever upp till åtagandet om att förse äldre med plats i biståndsbedömda boenden . avsätts för detta ändamål. De kommuner som klarar att anvisa platser från beviljat beslut för biståndsbedömt boende ska få stimulansmedel som beräknas på kommunens andel av det totala antalet personer i riket som är och som anvisas plats . De som misslyckas med får inte del av stödet. Kommuner som klarar att ge plats till alla får dela på stödet från de kommuner som misslyckas i av fallen. Den exakta utformningen för prestationsbidraget ska tas fram i en överenskommelse mellan regeringen och SKL. För många av de äldre som lever ensamma utgör hemtjänstpersonalen en stor del av det sociala livet. Kontinuitet och tillräckligt med tid för att bygga goda relationer med hemtjänstpersonal ger möjlighet att bygga upp förtroende och tillit, vilket bidrar till trygghet hos de äldre – och ökar kvaliteten i den äldres hemtjänst. Detta kan bidra till att främja en god livskvalitet och livsglädje som förebygger psykisk ohälsa. brister dessvärre personalkontinuiteten inom i flera kommuner. Utskottet avsätter därför till metodutveckling, utbildning av schemaläggare inom och spridning av goda exempel på hur man uppnår god personalkontinuitet. Vården och omsorgen av demenssjuka är en angelägen fråga, då antalet personer med kognitiva hjärnsjukdomar och demens kommer att fortsätta att öka . En välfungerande demensvård är en av grundförutsättningarna för en fungerande äldreomsorg, men även en viktig förutsättning för diagnostik och behandling av psykisk ohälsa hos äldre. Utskottet föreslår att avsätts till att öka kunskapen om demenssjukdomar hos personalen inom äldreomsorgen och till framtagande och spridning av bättre verktyg för arbetet vid exempelvis utredning och diagnostik. Sammantaget föreslår utskottet att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet minskas med 2019. Utskottet föreslår att anslaget minskas med 2 jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . sker en nivåhöjning av anslaget med 1 för att säkra de satsningar som redovisas ovan. Slutligen föreslår utskottet att ska bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst det belopp och inom de tidsperioder som föreslås i proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 med den ändringen att bemyndigandet avseende anslaget 4:5 Stimulansbidrag beslutas till och att tidsperioden för bemyndigandet avseende samma anslag beslutas till 2020–2023. Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Föräldrarna ska vara de viktigaste personerna i ett barns liv. Det finns situationer då föräldrar upplever svårigheter i sitt föräldraskap eller har behov av stöd för att hantera nya situationer. Då ska det offentliga erbjuda stöd och hjälp i föräldrarnas viktiga uppgift. Stöd till föräldrarna är också ett stöd till barnen. Utskottet anser att tillgången till föräldrautbildning bör öka genom att det blir obligatoriskt för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram under barnets uppväxt. Utskottet föreslår att avsätts 2019–2021 för detta ändamål. av barn bor i hushåll som får ekonomiskt bistånd. Statistiken visar även att barn och unga i ekonomiskt utsatta familjer är underrepresenterade i organiserade fritidsverksamheter. Det är viktigt att dessa barn får samma förutsättningar att utöva fritidsaktiviteter som andra barn. Utskottet föreslår därför att den s.k. fritidspengen återinförs. Dessutom vill utskottet att den utökas till att också omfatta sommarlovsaktiviteter. Utskottet föreslår att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att fritidspengen återinförs. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Utskottet föreslår att avsätts för att återinföra fritidspengen fr.o.m. samt 2020–2021. Sammantaget föreslår utskottet att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med 2019.