bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Avslutningsvis framhåller motionärerna att utrikes födda spelar en viktig roll för att starta upp nya små och medelstora företag i och föreslår därför att en utredning bör göras med en översyn av vilka lagar och förordningar och regelundantag som behöver förändras för att nyanlända snabbare och enklare ska kunna etablera företag (yrkande 23). I motion 2017/18:1240 av och (båda M) framhålls vikten av att kvinnor och män har lika förutsättningar att etablera sig som företagare och innovatörer. Motionärerna föreslår därför att det bör skapas förutsättningar för att antalet kvinnliga innovatörer ska öka. Kvinnor bör bl.a. erbjudas stöd och coachning i hur de kan bygga upp och förvalta nätverk, och förutsättningarna för tjänsteinnovationer behöver bli bättre. I motion 2017/18:1322 framhåller och (båda M) att andelen kvinnor som står som innehavare till patent är skrämmande låg. Anledningarna är flera, bl.a. att kvinnor oftare upplever att de har bristande nätverk och stora svårigheter att få finansiering då de blir bemötta med överlägsna och nedvärderande attityder när de ansöker om finansiering hos banker, riskkapitalister eller statliga myndigheter (yrkande 1). Motionärerna föreslår att , och bör få ett utvidgat uppdrag att stimulera nätverksbyggande speciellt inriktat mot kvinnor (yrkande 2). Vidare föreslår motionärerna att , och bör få i uppdrag att eftersträva en jämnare könsfördelning vid rekryteringen av rådgivare (yrkande 3). I motion 2017/18:1447 av (M) framförs att behöver fler entreprenörer och att unga människor som vill starta eget bör uppmuntras, för att på så sätt skapa jobb åt sig själva och andra. Motionären anser därför att resurser bör omprioriteras till ökade satsningar på Drivhuset (yrkande 1). Vidare anser motionären att Drivhusets verksamhet ska etableras på fler orter (yrkande 3). I motion 2017/18:1514 av (M) anförs att utrikesfödda företagare är en viktig resurs i som skapar jobb. Motionären föreslår att ges ett särskilt uppdrag att hjälpa utrikesfödda att starta företag, och ges ett tydligare uppdrag att hjälpa till med finansiering av företag som startas av människor med små resurser oavsett bakgrund. I motion 2017/18:1958 av (M) anför motionären att andelen kvinnliga företagare är låg och vill därför att ger regeringen i uppdrag att såväl målsätta som vidta konkreta åtgärder för att öka andelen kvinnliga företagare i . I motion 2017/18:539 av (SD) föreslås att regeringen ska utreda hur ett statligt starta-eget-lån kan utformas för att stimulera egenföretagande bland unga vuxna. I motion 2017/18:1633 av och (båda SD) framhåller motionärerna vikten av att underlätta för unga entreprenörer och motionärerna föreslår därför att en nationell företagsfond för ungdomar bildas och drivs i regi i samarbete med näringslivet. I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) framhåller motionärerna vikten av att barn och ungdomar ska få en chans att lära sig vad entreprenörskap och företagsamhet innebär och föreslår därför att möjligheten ses över att tillgängliggöra kurser inom entreprenörskap t.ex. genom Ung Företagsamhet (UF) för fler gymnasieprogram (yrkande 17). Motionärerna framhåller också att programmet Investera i Invandrarkvinnor som drevs till 2014 visade på goda resultat och föreslår därför att möjligheten ses över att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor (yrkande 20). Avslutningsvis anför motionärerna att med tanke på att andelen kvinnor som startar och driver företag i hela vårt land bör öka, borde en erfaren förening som Winnet vara en viktig del i det fortsatta arbetet för ökad jämställdhet. Motionärerna föreslår därför att får i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återetablera stödet till Winnet (yrkande 21). I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) anförs att motionärerna vill fortsätta förbättra förutsättningarna för kvinnliga företagare. Motionärerna föreslår därför att kriterierna för de generella företagsstöden ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor (yrkande 12). I partimotion 2017/18:3456 av m.fl. (V) framhålls vikten av att ett jämställt företagande blir en prioriterad målsättning inom det företagsfrämjande arbete som görs på statlig och nivå och motionärerna föreslår därför att regeringen bör se över hur offentliga medel för att främja företagande gynnar män respektive kvinnor (yrkande 13). I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) framför motionärerna vikten av att alla som flytt till ges möjligheter att skapa sig en framtid. Motionärerna föreslår därför bl.a. att regelverket kring företagande förenklas så att fler nyanlända enkelt kan starta och driva företag (yrkande 20). (L) anför i motion 2017/18:157 att alla elever på grundskolor och gymnasier bör erbjudas möjligheter att genomföra UF:s program för att kunna pröva sina vingar som entreprenörer och föreslår därför att UF ska stödjas (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:3626 av m.fl. (KD) anförs vikten av att kvinnors företagande gynnas genom en generös politik för företagande där hinder undanröjs (yrkande 33). I motion 2017/18:1022 av (KD) framhålls vikten av att tar till vara människors entreprenöriella förmåga bland de som invandrat till . lyfter vikten av tidiga företagsförberedande insatser för personer med vilja till entreprenörskap redan under asylfasen. Motionären föreslår därför att personer med erfarenhet av och vilja till entreprenörskap identifieras redan i asylsökandefasen (yrkande 3). Vidare behöver information om företagande i bli tillgänglig på fler språk och tillgängliggöras för nyanlända (yrkande 4). Motionären föreslår också att särskilda företagsrådgivare inrättas som kan ge stöd till nyanlända ute i kommunerna (yrkande 5). I motion 2017/18:1023 av (KD) framhålls vikten av att stödja kvinnors företagande och motionären föreslår därför att ambassadörsprogrammet för kvinnors företagande återupptas (yrkande 1). Motionären anför vidare att många kvinnor arbetar inom den offentliga sektorn och att personer med gedigna erfarenheter av att arbeta inom välfärdssektorn bör uppmuntras att se det positiva med entreprenörskap och starta eget inom sin profession (yrkande 2). Motionären framhåller avslutningsvis vikten av att samhället skapar och uppmuntrar ett klimat där kvinnor kan välja både karriär och familj och att kvinnors möjlighet att bedriva företag inom välfärdssektorn inte begränsas (yrkande 3). Kvinnors företagande och riktade insatser för kvinnor och personer med utländsk bakgrund tog fram en strategi för att män och kvinnor ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Strategins syfte är att bidra till en utveckling av statens företagsfrämjande på nationell, regional och lokal nivå för att nå det långsiktiga målet att kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund och ålder, ska kunna ta del av företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) att det är angeläget att ta till vara den tillväxtpotential som finns hos alla de som vill starta eller utveckla företag. För att åstadkomma en mångfald av företag och företagare har regeringen som målsättning att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering, ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) anger regeringen att det är angeläget att förbättra förutsättningarna för alla, oavsett kön, bakgrund, ålder, bransch och geografisk hemvist, att starta och driva företag. Tillväxtanalys utvärderade satsning på ambassadörer för kvinnors företagande 2011–2014 (PM 2015:13) och konstaterar att det med tanke på att kvinnor traditionellt driver företag inom tjänstesektorn finns liten potential att ändra den traditionella bilden av kvinnors företagande. En närmare redogörelse för regeringens uppdrag till att utse ambassadörer för kvinnors företagande och Tillväxtanalys utvärdering går att finna i utskottets betänkande 2015/16:NU15. Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om kvinnliga innovatörer (fr. 2015/16:1388). Frågan rörde på vilket sätt statsrådet och regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kvinnliga innovatörer, företagare och formgivare. Statsrådet anförde i sitt svar på frågan bl.a. att och är två av totalt 59 myndigheter som arbetar med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser för att på så sätt skapa bestående förändringar i verksamhet och arbetssätt. Vidare anförde statsrådet att regeringen fattade beslut om nya stödförordningar när det gäller de regionala företagsstöden. De ska i större möjlighet nå kvinnor samt personer med utländsk bakgrund. erbjuder rådgivning och finansiering till företagare. IFS Rådgivning är integrerat i . I ägaranvisning står att ett särskilt fokus ska riktas mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Målnivån är att fokusgrupperna ska vara överrepresenterade bland kunder jämfört med motsvarande andel i företagsstocken och nyföretagandet som helhet. Av årsredovisning framgår det att av de som arbetar med kunder är kvinnor. Regeringen anger i budgetpropositionen att en viktig strategisk fråga för att stärka innovationssystemets kompetens och variationsrikedom är kvinnors aktiva deltagande i statens utlysningar. har bl.a. intensifierat arbetat med att öka andelen kvinnor som söker finansiering i utlysningar och har ett särskilt fokus på kvinnors delaktighet i en ny satsning på s.k. startupbolag. aviserade att myndigheten förbereder insatser för att granska bidrag till jämställda villkor för företagande då är en av statens viktigare kanaler för att främja företagande. –2014 fick bidrag av regeringen för att genomföra insatser för att främja kvinnors företagande (N2011/472/ENT). Projektet i invandrarkvinnor hade som syfte att få fler kvinnor med utländsk bakgrund att starta och utveckla företag i . Tillväxtanalys konstaterade i sin utvärdering av satsningen att målet med insatsen inte uppnåddes. En närmare redogörelse för regeringens uppdrag till och Tillväxtanalys utvärdering av projektet går att finna i utskottets betänkande 2016/17:NU12. Tillväxtanalys har försökt att besvara frågan om män och kvinnor har likvärdig tillgång till offentligt finansierad rådgivning (PM 2015:18). Myndighetens slutsats är att den huvudsakliga skillnaden i det första bemötandet är att män får mer konkret respons än kvinnor. I övrigt verkar bemötandet vara likvärdigt, oavsett om frågeställaren är kvinna eller man. bedriver ett löpande arbete med att främja företagare med utländsk bakgrund. gav regeringen i uppdrag att underlätta för nyanlända att snabbt starta företag i bl.a. genom att utlysa medel till snabbspår för nyanlända till företagande (N2016/04637/FF). gav regeringen ett nytt uppdrag att främja nyanländas företagande i –2018 (N2016/07794/FF) i syfte att ta till vara kompetensen hos nyanlända kvinnor och män med intresse för och erfarenhet av företagande. En slutrapport ska lämnas . gav regeringen i uppdrag att främja utrikes födda kvinnors företagande (N2018/00213/FF) genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. En slutrapport ska lämnas . Winnet är en nationell paraplyorganisation för ett antal av de ideella organisationer resurscentrum för kvinnor som verkar för jämställd tillväxt. har tidigare finansierat resurscentrumen. Landsbygdsminister deltog i en interpellationsdebatt med (C) om att upphöra med verksamhetsbidrag till Winnet (ip. 2015/16:352). Statsrådet anförde att regeringen bedömer att det finns en ändamålsenlig struktur för arbetet med jämställdhetsintegrering kopplat till regional tillväxt och att det är aktörer med regionalt utvecklingsansvar som också ska ansvara för det fortsatta utvecklingsarbetet för jämställd regional tillväxt där bl.a. företagsfrämjande är en viktig del. Statsrådet framhöll också att regeringen inför sitt beslut gjort en samlad bedömning, bl.a. utifrån resultat av utvärderingar på området. är en organisation vars syfte är att bl.a. införa entreprenörskap i utbildningssystemet. Organisationen finns representerad i hela och finansieras av bl.a. (). Enligt regleringsbrev ska disponera en del av medel för verksamhetsstöd till tjänster eller organisationer som främjar entreprenörskap och företagande bland unga inom och gymnasieskolan. Vidare kan nämnas att organisationen arbetar för att studenter ska starta och driva företag. Organisationen finns representerad på 14 orter i och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Drivhuset finansieras bl.a. genom årliga driftsbidrag från . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) föreslog regeringen en förstärkt satsning om på entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola, gymnasieskola och på högskola och universitet –2020. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Synliggörande av kvinnors företagande • Övrigt om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund. Synliggörande av kvinnors företagande I motion 2017/18:3412 (M, C, L, KD) förordas ett tillkännagivande om behovet av initiativ för att fortsätta att synliggöra och stärka möjligheterna för kvinnors företagande. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen formulerat en tydlig målsättning för företagsfrämjande: att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. I budgetpropositionen noterar utskottet vidare att regeringen anger att det är fortsatt angeläget att förbättra förutsättningarna för alla, oavsett kön, bakgrund, ålder, bransch och geografisk hemvist, att starta och driva företag. Utskottet ser mot denna bakgrund inte behov av något riksdagsuttalande. Därmed avstyrks motion 2017/18:3412 (M, C, L, KD) i berörd del. Övrigt om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund Tillkännagivanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande, företagande hos personer med utländsk bakgrund och företagande bland unga efterfrågas i motionerna 2017/18:157 (L), 2017/18:539 (SD), 2017/18:1022 (KD), 2017/18:1023 (KD), 2017/18:1240 (M), 2017/18:1322 (M), 2017/18:1447 (M), 2017/18:1514 (M), 2017/18:1633 (SD), 2017/18:1958 (M), 2017/18:2815 (L), 2017/18:3405 (M), 2017/18:3456 (V), 2017/18:3626 (KD), 2017/18:3788 (C) och 2017/18:3789 (C). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att fler vill starta företag och att företagen kan växa och exportera då små och medelstora företag är viktiga jobbskapare och bidrar till konkurrenskraft. Utskottet anser därför i likhet med vad som anförts då liknande motionsyrkanden behandlats, , att det är angeläget att fler personer, oavsett kön, etnisk bakgrund eller ålder, startar och driver företag (bet. 2016/17:NU12). Att företagande sker på likvärdiga villkor för kvinnor och män leder enligt utskottets uppfattning till ett bättre resursutnyttjande, ökad innovationsförmåga i företagen, ökad attraktivitet och hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet vill också framhålla att regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att företag och företagare ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor, bl.a. genom att ändra stödförordningarna för de regionala företagsstöden så att de i större utsträckning ska nå kvinnor samt personer med utländsk bakgrund, anmoda i bolagets ägaranvisning att ett särskilt fokus ska riktas mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund, och ge och m.fl. myndigheter i uppdrag att integrera ett jämställdhetsperspektiv i alla beslutsprocesser. För att främja kvinnors företagande föreslår motionärerna bl.a. att man ska undanröja hinder, se över de generella företagsstöden, underlätta för kvinnor att bli entreprenörer inom den offentliga sektorn, skapa nätverk för kvinnliga innovatörer, rekrytera fler kvinnor som rådgivare i främjandesystemet samt återinföra vissa tidigare genomförda satsningar på kvinnors företagande. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. Utskottet vill inledningsvis påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att denna bör återkomma med förslag till hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn (bet. 2017/18:FiU26). Utskottet noterar att cirka hälften av rådgivarna på är kvinnor och att ambassadörsprogrammet för kvinnor, programmet Investera i invandrarkvinnor och den nationella satsningen på Winnet utvärderats och upphört. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen anger att kvinnors aktiva deltagande i statens utlysningar är en viktig strategisk fråga för att stärka innovationssystemets kompetens och variationsrikedom, och att intensifierat arbetet med att öka andelen kvinnor som söker finansiering inom myndighetens utlysningar. Utskottet noterar också att aviserat att myndigheten förbereder en granskning av bidrag till jämställda villkor för företagande då är en av statens viktigare kanaler för att främja företagande. Enligt utskottets uppfattning har ett flertal åtgärder vidtagits för att göra det enklare för kvinnor att starta och driva företag. För att göra det enklare för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag föreslår motionärerna bl.a. förenklade regelverk, information om företagande på olika språk, företagsrådgivning och att potentiella entreprenörer identifieras redan under asylfasen. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. Utskottet konstaterar att regeringens förenklingsarbete för företagare är inriktat på områdena bättre service och ändamålsenligare regler. Utskottet konstaterar också att information om företagande på finns på engelska. Vidare noterar utskottet att bedriver ett löpande arbete för att främja företagare med utländsk bakgrund och att myndigheten fått flera uppdrag på området . Bland annat har fått i uppdrag att underlätta för nyanlända att snabbt starta företag, ta till vara kompetensen hos nyanlända kvinnor och män med intresse för och erfarenhet av företagande och att främja utrikes födda kvinnors företagande genom bl.a. mentorskaps- och nätverksinsatser. Enligt utskottets uppfattning finns det ett flertal pågående insatser för att göra det enklare för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. För att främja företagande bland unga föreslår motionärerna bl.a. att fler ska kunna pröva UF-företagande, att en företagsfond för unga ska bildas, att ett starta-eget-lån för unga vuxna ska utredas och att Drivhuset ska få stöd. Utskottet konstaterar att Ung Företagsamhet bl.a. får finansiering via och att Drivhuset bl.a. får finansiering från . Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen föreslog en förstärkt satsning på entreprenörskap och företagande bland unga i grundskola, gymnasieskola och på högskola och universitet –2020. Utskottet anser sammanfattningsvis att de här aktuella motionerna inte bör leda till någon åtgärd från och avstyrker därmed samtliga här behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om socialt företagande med hänvisning till det pågående arbetet för att stärka socialt företagande. Jämför reservation 17 (V) och 18 (KD). m.fl. (S) framhåller i motion 2017/18:1794 (yrkande 4) att det är lätt att glömma bort att social ekonomi och kooperativt företagande är en verklig tillgång och föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om behovet av satsningar på olika företagsformer. I motion 2017/18:2628 av m.fl. (S) konstaterar motionärerna att de organisationer som ger stöd i form av företagsrådgivning och kompetensutveckling till arbetsintegrerade sociala företag har mycket begränsade resurser. Organisationerna behöver långsiktig finansiering för att ge arbetsintegrerade sociala företag samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag, och motionärerna föreslår därför att behovet av företagsrådgivning och kompetensutveckling för arbetsintegrerade sociala företag ses över (yrkande 3). Vidare menar motionärerna att många som driver arbetsintegrerade sociala företag har svårt att få banklån eller annan finansiering. Motionärerna anser att regeringen bör överväga att se över förutsättningarna för kapitalförsörjning för att bättre svara mot arbetsintegrerade sociala företags särskilda behov, t.ex. genom att se över möjligheterna till en dialog mellan de idéburna företagen och finansinstituten samt att öppna för olika finansieringslösningar och stöd från speciella bankfonder (yrkande 5). (M) framhåller i motion 2017/18:3230 att sociala företag är en utmärkt företagsform för att hjälpa människor tillbaka till ett aktivt yrkesliv och föreslår därför att möjligheten att inrätta en fond för sociala företag ses över. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) framhåller motionärerna att framgångsrikt hållbart företagande bygger mer på samarbetskraft än konkurrenskraft där även de anställda ges möjlighet att bli delaktiga. Så kallade ESOP-program (Employee Stock Ownership Plan) ger anställda möjlighet via en stiftelse att bli delägare i företagen de arbetar på (yrkande 20). Motionärerna föreslår att helt eller delvis medarbetarägda företag ska stimuleras och att det ska utredas vad som skulle krävas för att få till stånd ett ESOP-liknande system i . I motion 2017/18:236 av (C) anför motionären att föråldrad lagstiftning och gynnande av privata och offentliga företag har gjort att i jämförelse med omvärlden hamnat i bakvattnet när det gäller idéburet företagande. Motionären vill därför att regeringen påbörjar ett arbete med en nationell handlingsplan för utveckling av kooperativt företagande. I partimotion 2017/18:3456 av m.fl. (V) framhålls att arbetstagarägda företag är en modell för gemensamt ägande som skapar större handlingsutrymme för den enskilde anställde, och att företagen också tenderar att vara mer lönsamma, skapa fler jobb och betala mer i skatt än andra motsvarande företag. Motionärerna anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt för arbetsövertagande av hotad produktion (yrkande 17). I kommittémotion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) anförs att den sociala ekonomin bidrar till samhällets utveckling på en rad sätt bl.a. bidrar den till privata initiativ och entreprenörskap och uppmärksammar, engagerar och stärker grupper som inte sällan står i utkanten av samhället. Motionärerna föreslår att alla regioner i landet ska arbeta strategiskt med utveckling av den sociala ekonomin (yrkande 19). I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) framhålls att möjligheten att få kapital oavsett associationsform är en viktig förutsättning för att skapa mångfald i näringslivet. Motionärerna anser att kreditgarantiföreningar och mikrofonder bör främjas för hållbart företagande även inom den sociala ekonomin (yrkande 5). Motionärerna föreslår vidare att möjligheten till en statlig investeringsfond för att främja verksamheter inom det sociala området som kan ge arbete och sysselsättning utreds (yrkande 9). Motionärerna är positiva till regeringens nysatsning på arbetsintegrerade sociala företag, s.k. ASF, och föreslår att strategin för att utöka start och affärsutveckling för ASF bör utvecklas till ett permanent program och att definitionen av ASF bör läggas fast i en förordning (yrkande 22). Motionärerna framhåller vidare vikten av insatser för att bredda synen på företagande i civila samhället. Motionärerna föreslår därför att man inom den nationella överenskommelsen om samverkan mellan regeringen, Kommuner och Landsting samt idéburna organisationer arbetar mer för att öka mångfalden av utförare och leverantörer inom hälso- och sjukvård samt omsorg (yrkande 25).