bet · H501KU26 · 2018-05-08 00:00:00 — Några ändringar i riksdagsordningen Utskottet föreslår att antar riksdagsstyrelsens framställning 2017/18:RS5 Några ändringar i riksdagsordningen och avslår en följdmotion (SD). I framställningen föreslås att valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en nominerad kandidat. När det gäller interpellationsdebatter föreslås ändringar dels av bestämmelsen om andra talares rätt att anmäla sig till debatterna, dels av bestämmelsen om talmannens samråd vid beslut om vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas. Det föreslås också ett förtydligande av att suppleanter inte ska utses för ledamöterna i men att en ersättare för ordföranden ska väljas särskilt. Ett förtydligande föreslås också i riksdagsordningen och i lagen med instruktion för om att det är uppgift att besluta om arkivföreskrifter för och myndigheter. Ändringarna föreslås träda i kraft . En följdmotion (SD) har väckts med anledning av framställningen. I betänkandet finns tre reservationer (SD). I förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen föreslås ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet föreslår att dessa ändringar beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Framställning 2017/18:RS5 Några ändringar i riksdagsordningen. Två yrkanden i en följdmotion (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Några ändringar i riksdagsordningen 1.Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser, punkt 1 (SD) 2.Övriga lagförslag, punkt 2 (SD) 3.Utredning om vem som ska utse ledamöterna i , punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser. Därmed bifaller framställning 2017/18:RS5 punkt 1 i denna del och avslår motion 2017/18:3993 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) antar riksdagsstyrelsens förslag till a) lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser, b) lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Därmed bifaller framställning 2017/18:RS5 punkterna 1 i denna del och 2. Reservation 2 (SD) Utredning om vem som ska utse ledamöterna i 2017/18:3993 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning Den nya riksdagsordningen trädde i kraft . Den nya lagen var framför allt en redaktionell och språklig omarbetning av den tidigare riksdagsordningen, men den innehöll också vissa ändringar i sak. Efter en uppföljning av lagändringarna som har genomförts inom kammarkansli har en promemoria med vissa ändringsförslag utarbetats inom (dnr 143-2017/18). Förslagen har remissbehandlats. Framställningens lagförslag föreslås träda i kraft . En följdmotion (SD) har väckts med anledning av framställningen. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Riksdagsstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i riksdagsordningen och lagen (2011:745) med instruktion för . Det föreslås att valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en kandidat och att talmannen inte behöver samråda med en interpellant om vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas, om svaret lämnas inom den tvåveckorsperiod då interpellationer ska besvaras. Dessutom föreslås att den riksdagsledamot som vill delta i en interpellationsdebatt ska anmäla sig senast under den första omgången i debatten samt att det ska förtydligas i riksdagsordningen att ska få meddela arkivföreskrifter. Ett motsvarande bemyndigande för föreslås i lagen (2011:745) med instruktion för . Slutligen föreslår riksdagsstyrelsen att det i riksdagsordningen ska tydliggöras att suppleanter inte ska utses för ledamöterna i . En ersättare för ordföranden ska dock väljas särskilt av . Härutöver redovisar riksdagsstyrelsen i framställningen sin bedömning att bestämmelsen om när skriftliga frågor senast ska besvaras (tilläggsbestämmelse 8.7.1 i riksdagsordningen) inte ska ändras. Detsamma gäller bestämmelsen om att på förslag av talmannen beslutar när propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående senast ska lämnas (9 kap. 3 § riksdagsordningen). Några ändringar i riksdagsordningen Utskottets förslag i korthet antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Därmed avslås ett motionsyrkande om att suppleanter ska utses för ledamöter som inte är ordförande (). Även ett motionsyrkande om att låta utreda vilken instans som ska utse ordförande och övriga ledamöter i avslås (SD). Jämför reservation 1–3 (SD). Ledamöter, suppleanter och ersättare i Riksdagsstyrelsen föreslår att det av 13 kap. 15 § riksdagsordningen uttryckligen ska framgå att en särskild ersättare för ordföranden ska väljas som för ordföranden. Riksdagsstyrelsen konstaterar att i remissbehandlingen av den promemoria som tagits fram inom menat att suppleanter bör utses också för de övriga ledamöterna i nämnden. Som skäl anförde nämnden att antalet jämkningsärenden när det gäller tidigare riksdagsledamöters avgångsförmåner succesivt har ökat samt att både besluten om avgångsförmåner och besluten om jämkning rör enskilda. Det finns därför enligt nämnden en risk för att jävssituationer uppkommer. För att undvika att nämnden inte i sådana fall är beslutsför behövs enligt nämnden suppleanter som kan träda i en jävig ledamots ställe. Riksdagsstyrelsen, som i och för sig inte ifrågasätter nämndens påstående att jävssituationer kan uppstå, menar emellertid att risken för att formella jävssituationer enligt förvaltningslagen ska uppstå i nämnden får anses som liten. Om någon av de två ledamöter som inte är ordförande inte kan besluta i ett ärende på grund av jäv får enligt riksdagsstyrelsen genom ett nytt val utse en person som kan besluta i ärendet i hans eller hennes ställe. Det är enligt riksdagsstyrelsen den ordning som gäller om en ledamot på grund av sjukdom eller någon annan orsak blir förhindrad att utföra sitt uppdrag. väljer då en person i hans eller hennes ställe så länge hindret varar. Riksdagsstyrelsen anser mot denna bakgrund att det inte ska utses suppleanter till arvodesnämnds ledamöter och att detta uttryckligen ska framgå av riksdagsordningen. Riksdagsstyrelsen föreslår att valet av talman ska genomföras med acklamation om det bara finns en kandidat. Val med acklamation kan genomföras även , om inte någon riksdagsledamot begär att ett val ska ske med slutna sedlar. En sådan begäran kan framställas även om det bara finns en kandidat. Riksdagsstyrelsen konstaterar att ett val med slutna sedlar innebär att en riksdagsledamot kan rösta på vilken av kandidaterna som helst utan att det blir känt vem han eller hon röstade på. Ett val med slutna sedlar fyller dock enligt riksdagsstyrelsen inte någon sådan funktion om det bara finns en kandidat att rösta på. Den ledamot som vill ge uttryck för ett bristande förtroende för den enda nominerade kandidaten gör enligt riksdagsstyrelsen detta mer effektivt i ett anförande i kammaren än genom att rösta blankt vid ett val med slutna sedlar. I framställningen föreslås också en anpassning till praxis av bestämmelserna om talmannens samråd vid beslut om vid vilket sammanträde svaret på en interpellation ska lämnas. Förslaget innebär att talmannen inte behöver samråda med interpellanten om vid vilket sammanträde ett interpellationssvar ska lämnas, om svaret lämnas inom den tvåveckorsperiod då interpellationer ska besvaras. Ett sådant samråd ska enligt förslaget äga rum endast om svaret är försenat. En sådan ordning tillämpas i praktiken. Dessutom föreslås att den riksdagsledamot som vill delta i en interpellationsdebatt ska anmäla sig senast under den första omgången i debatten, i stället för som under den andra omgången. Det föreslås också att det ska förtydligas i riksdagsordningen att ska få meddela arkivföreskrifter. Ett motsvarande bemyndigande för föreslås i lagen (2011:745) med instruktion för . Slutligen föreslås vissa redaktionella lagändringar som är en följd av att 3 kap. 4 § riksdagsordningen föreslås få ett nytt andra stycke. och (båda SD) begär i följdmotion 2017/18:3993 att suppleanter ska utses för ledamöterna i (yrkande 1). Det begärs också ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att låta utreda vilken instans som lämpligast ska utse ordförande, ledamöter, ersättare och eventuella suppleanter i (yrkande 2). Motionärerna konstaterar att i sitt remissvar har anfört att jävssituationer kan uppstå som enligt nämnden innebär att nämnden inte är beslutsför och att det därför enligt nämndens uppfattning finns ett behov av att suppleanter utses för nämndens ledamöter. En reglerad ordning för att hantera eventuella jävssituationer är enligt motionärerna att föredra framför en ad hoc-lösning i varje fall. Dessutom anför motionärerna att även om det inte finns en formell jävssituation enligt förvaltningslagen kan det i ett enskilt ärende ändå vara lämpligare att en ledamot avstår från att delta i handläggningen. Motionärerna anför också att det är principiellt olämpligt att ledamöter själva väljer de personer som ska fastställa deras arvoden och avgångsersättningar. Det bör därför utredas om nämndens ledamöter ska utses av något annat organ är . Detta skulle kunna vara riksdagsstyrelsen, i likhet med vad som gällde tidigare, eller ett annat organ. består av en ordförande och två andra ledamöter som väljs var för sig av efter ett ordinarie val till för tiden till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum (13 kap. 15 § riksdagsordningen). Val av ledamöter till nämnden bereds enligt tilläggsbestämmelse 13.15.1 av . är enligt 7 § andra stycket lagen (2012:883) med instruktion för beslutsför när alla ledamöter är närvarande. Enligt 12 kap. 9 § riksdagsordningen ska vid val av två eller flera personer också suppleanter väljas till minst samma antal som de ordinarie ledamöterna, om inte annat är föreskrivet. Bestämmelsen avser endast sådana val då två eller flera personer utses genom ett val, inte de fall då enbart en person utses eller flera personer utses var för sig (se m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 855). har vid beredningen av valen av ledamöter gjort bedömningen att nämnden ska bestå av en ordförande och två övriga ledamöter samt en ersättare för ordföranden. I förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om jäv. I lagen anges att den som ska handlägga ett ärende är jävig om saken angår honom själv eller någon närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom själv eller någon närstående, om han eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång, om han har fört talan som ombud eller mot ersättning biträtt någon i saken eller om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet i ärendet (11 §). Det anges också att den som är jävig inte får handlägga ärendet. Han får dock vidta åtgärder som inte någon annan kan vidta utan olägligt uppskov (12 §). I den nya förvaltningslag (2017:900) som träder i kraft finns bestämmelser om jäv i 16–18 §§. Utskottet delar riksdagsstyrelsens bedömning att det i riksdagsordningen uttryckligen bör regleras att en ersättare ska utses för ordföranden i och att suppleanter för övriga ledamöter i nämnden inte ska utses. Därmed ställer sig utskottet bakom riksdagsstyrelsens förslag i denna del och avstyrker motionsyrkandet. Utskottet ser inte något behov av att låta utreda vilken instans som ska utse ordförande och övriga ledamöter i nämnden, varför även motionsyrkandet om detta avstyrks. Utskottet ställer sig också bakom riksdagsstyrelsens övriga förslag till ändringar i riksdagsordningen och förslaget till ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Utskottet föreslår att ändringarna i huvudbestämmelser i riksdagsordningen beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Utskottet tillstyrker att ändringarna träder i kraft . Ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser, med den ändringen dels att ordet "inte" ska utgå från 13 kap. 15 § första stycket tredje meningen, dels att ändringarna ska träda i kraft . 2017/18:3993 av och (båda SD) yrkande 1 och bifaller delvis framställning 2017/18:RS5 punkt 1 i denna del. har uppgett att det med dagens ordning finns en risk för att jävssituationer leder till att nämnden inte blir beslutsför och att det därför finns ett behov av att utse suppleanter även för de ledamöter som inte är ordförande. Vi ser ingen anledning att ifrågasätta nämndens bedömning i denna fråga och menar att en reglerad ordning med suppleanter är att föredra framför ad hoc-lösningar med nya val. Suppleanter bör därför utses för de ledamöter som inte är ordförande. Vi ställer oss heller inte bakom utskottsmajoritetens förslag att framställningens lagförslag i denna del ska antas enligt det särskilda förfarande som föreskrivs i 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Vi menar i stället att lagförslagen ska antas på det sätt som är föreskrivet för stiftande av grundlag. Med en sådan beslutsordning ska lagändringarna träda i kraft . Övriga lagförslag, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar riksdagsstyrelsens förslag till dels lag om ändring i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser, dels lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för , med den ändringen att ändringarna ska träda i kraft . Därmed bifaller delvis framställning 2017/18:RS5 punkterna 1 i denna del och 2. Mot bakgrund av vad vi anfört under reservation 1 bör även lagändringarna i denna del träda i kraft . Utredning om vem som ska utse ledamöterna i , punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2017/18:3993 av och (båda SD) yrkande 2. Vi menar att det är principiellt olämpligt och svårt att försvara en ordning som innebär att ledamöter själva väljer vilka personer som ska fastställa deras arvoden och bedöma deras avgångsärenden. Dessa beslut bör för att erbjuda både trygghet och trovärdighet fattas av ett fristående organ. är ett gott exempel på ett sådant organ, men nämnden behöver utses på ett så oantastligt sätt som möjligt. Att återgå till den ordning som gällde tidigare, att nämndens ledamöter utsågs av riksdagsstyrelsen, är ett alternativ men det kan också finnas andra. Frågan om vilken instans som bör utse ledamöterna i bör därför utredas på nytt. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2017/18:RS5 Några ändringar i riksdagsordningen: 1.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. 2.Riksdagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . 2017/18:3993 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avslå riksdagsstyrelsens förslag i den del som avser att suppleanter inte ska utses för ledamöterna i . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda vilken instans som lämpligast bör utse ordförande, ledamöter, ersättare och suppleanter till och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Alla som känner mig någorlunda vet att jag tycker om att resa, både i och utomlands. Här i händer det ibland att jag får höra: Ni riksdagsledamöter tjänar alldeles för bra. Jo, det är sant, jag tjänar ungefär som min gamla inköpschef på . Men så jobbar jag de flesta kvällar och också. Jag vet att det skiljer sig åt beroende på vilket utskott man sitter i, men för oss i KU är det i alla fall så. Några ändringar i riksdagsordningen Utomlands är tongångarna oftast desamma men annorlunda. Politikerna tjänar alldeles för mycket och har inte sällan en köpkraft som motsvarar 20, 50 eller till och med 100 gånger så mycket som den normala genomsnittslöntagaren. Sitter man en eller två mandatperioder behöver man inte göra mycket mer under resten av livet. När jag berättar hur det ser ut i skrattar de nästan och tror mig inte riktigt. Ofta får jag följdfrågan: Men du har väl i alla fall bil med privatchaufför? Nej, jag åker buss, tunnelbana och spårvagn som vem som helst. Det jag har är en liten övernattningslägenhet, men där är jag i princip bara när jag sover eller behöver tvätta mina kläder. Det brukar de också ha lite roligt åt av någon anledning - att vi riksdagsledamöter tvättar våra egna kläder precis som alla andra. Tydligen bor deras politiker i bevakade herrgårdar med en mindre armé av tjänstefolk som servar dem med än det ena, än det andra. När jag då frågar tillbaka vem det är som har bestämt att det ska vara så blir deras självklara svar: politikerna själva. Det är väl här någonstans det lätt kan gå överstyr, när man själv börjar bestämma över sina egna villkor och ersättningar. Det känns rätt skönt för mig att kunna svära mig fri och säga: Jag befattar mig över huvud taget inte med dessa frågor. Vi har som fattar alla dessa beslut åt oss. Så långt hade allting kunnat vara gott, fru talman - om det inte vore för att den naturliga följdfrågan förstås blir: Jaha, och vem utser den nämnden då? Jo, det gör vi ju förstås själva av någon outgrundlig anledning. Då skrattar de lite och säger: Men då är ni väl snart i kapp oss. Varför gjordes denna ändring? Det kan jag inte säga. Men vad jag skulle vilja säga när jag får frågan är: Jag har inte bestämt mina villkor, jag har inte valt dem som bestämmer mina villkor och jag har inte ens varit med och berett förslaget. Därför föreslår vi att man bör utreda om man ska återgå till den ordning som gällde tidigare, det vill säga att tjänstemän tar fram och föreslår namn som riksdagsstyrelsen kan besluta om. De bestämmer ju fortfarande om ersättningarna till arvodesnämndens ledamöter och utser alltjämt ledamöterna i andra tunga nämnder som kan påverka vår vardag, såsom och . Alternativt finns det kanske en helt annan instans som är ännu bättre lämpad att bereda och utse lämpliga personer för dessa grannlaga uppgifter. Vad vet jag? har i sitt remissvar anfört att det allt oftare kan uppstå jävssituationer i nämnden och att de då skulle behöva ha tillgång till suppleanter för att vara beslutsföra. Så varför inte bara ge dem det? Det behöver inte ens kosta någonting om inte suppleanterna behöver gå in och tjänstgöra. Då är det tydligt från början, och såväl KU som kammaren slipper hasta fram något ad hoc-betonat förslag på person att välja för att nämnden ska kunna hantera ett enskilt ärende. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Några ändringar i riksdagsordningen Jag tror att de flesta inser att en sådan på förhand given ordning vore att föredra. Varför vissa verkar vilja krångla till saker i onödan får de faktiskt svara på själva. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 3. I detta anförande instämde (SD). Jag yrkar bifall till förslag och avslag på reservationerna. Detta är inte ett stort ideologiskt och principiellt omfattande betänkande såsom många andra av KU:s betänkanden, till exempel det förra. Det kan verka lite tråkigt eftersom det rör formalia och administration i vardagsarbete. Men det är då rakt inte oviktigt, för vardagsarbetet i är viktigt. I korthet handlar förslaget om att valet av talman ska ske med acklamation, alltså bifallsrop, om det bara finns en nominerad kandidat. Finns det fler kandidater blir det förstås en annan process med sluten omröstning. Viktigt i detta betänkande är att rutinerna vid interpellationsdebatter ändras. Om detta finns mycket att säga, men här handlar det om att talare utöver interpellanten hädanefter måste anmäla sig senast under första debattomgången i stället för som , senast i andra omgången. I övrigt anpassas bestämmelserna för talmannens samråd om vilken tid interpellationssvar ska lämnas till praxis. Interpellationer är ett viktigt redskap för den enskilda riksdagsledamoten. Man kan ställa många frågor i kammaren som berör inte bara det egna utskottet utan kanske framför allt mycket av det som sker hemmavid. Detta uppmärksammas mycket. Som tidigare ledamot nämnde föreslås också att det inte ska utses suppleanter för ledamöterna i arvodesnämnden. Dock ska en ersättare för ordföranden väljas särskilt, vilket är en viktig markering. I övrigt föreslås några redaktionella ändringar. resonemang är intressant. resonerade jag om våra förutsättningar med min sons svärmor. Hon är från , och där är dessa frågor mycket heta. Hon hade ett helt annat perspektiv än . Hon uppskattade hur gediget vi jobbar med dessa frågor och tyckte att vi har en bra ordning. Man kan alltså se på det ur olika perspektiv. Ändringarna träder i kraft , så det blir den nya som kommer att jobba så. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Först och främst blir jag lite orolig. anförde från talarstolen att betänkandet kanske inte är principiellt viktigt. Visst, det finns säkert vissa delar som är av mer formaliakaraktär, men jag vill ändå hävda att det, som jag försökte exemplifiera i mitt anförande, är principiellt besvärande att vi går in och har synpunkter, oavsett om vi ska höja eller sänka våra egna arvoden, och att vi över huvud taget är med och påverkar dessa frågor. Det är ju inte därför, hoppas jag, som du och jag har gett oss in i politiken - för att vi ska försöka sko oss själva - utan det har vi gjort för att vi ska försöka fokusera på vårt uppdrag och göra det bästa för väljarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Några ändringar i riksdagsordningen Jag håller med och hennes sons svärmor. Det är jättebra, och vi är helt överens - det är precis detta jag säger. När jag är ute och reser och träffar människor från andra länder och diskuterar dessa frågor vill jag kunna visa att vi verkligen har en oantastlig ordning i . Men med den senaste ändringen som gjordes upplever jag att det har blivit mer antastligt. Detta märker jag på de reaktioner jag får när jag berättar om dessa saker. Jag förstår inte. Vari består den principiella invändningen från Socialdemokraterna mot att ha en ordning där riksdagsledamöter håller sig på en armlängds avstånd från att välja de personer som sätter och beslutar om våra villkor? Jag har en fråga till, men den kan jag ta i nästa inlägg. Du kan börja med att svara på denna fråga. Det är klart att detta är viktigt principiellt, men i förhållande till det som vi diskuterade tycker jag att dessa frågor har olika värden. Naturligtvis kan man se det olika, som du och jag gör, . Det är klart att det är viktigt principiellt att ha en ordning där människor kan uppfatta att vi inte är korrupta, så som man faktiskt gör i , och att kunna hålla saker på distans. En armlängds avstånd kallar du det, men jag kallar det för personlig integritet. Det är viktigt vilka som sitter i arvodesnämnden. Det är en fråga för oss att verkligen se till att ha personer som klarar personlig integritet och som klarar av att inse när de själva är jäviga eller inte. Detta är inget ovanligt, utan det finns i alla sammanhang där det finns politiskt förtroendevalda - kommun, landsting, riksdag och var det nu än är. Man måste alltid fundera på var man står i denna fråga. Det är inte alltid lätt - det vet vi också - men där får man luta sig på och få stöd av varandra. Det som är den stora frågan här - interpellationerna - kommer vi att jobba vidare med i i andra ärenden.