bet · H501TU13 · 2018-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att regeringens åtgärder för att minska transportsektorns klimatpåverkan bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Därmed bifaller utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om fossiloberoende transporter, bl.a. om tillhandahållande av förnybara drivmedel, elektrifiering av transportsektorn och vissa frågor rörande sjöfarten, främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 18 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillhandahållande av förnybara drivmedel Övriga åtgärder för att främja fossiloberoende transporter Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan Internationellt samarbete inom sjöfarten 1.Ett fossiloberoende transportsystem, punkt 1 (S, MP) 2.Ett fossiloberoende transportsystem, punkt 1 (V) 3.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 2 (SD) 4.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 2 (KD) 5.Elektrifiering av transportsektorn, punkt 3 (C) 6.Elektrifiering av transportsektorn, punkt 3 (V) 7.Laddinfrastruktur, punkt 4 (L) 8.Laddinfrastruktur, punkt 4 (KD) 9.Elvägar, punkt 5 (M, C, L, KD) 10.Miljözoner, punkt 6 (L) 11.Miljözoner, punkt 6 – motiveringen (M) 12.Bilpooler, punkt 7 (M, C, L, KD) 13.Vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (M, C, L, KD) 14.Vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (V) 15.Övriga åtgärder för att främja fossiloberoende transporter, punkt 9 (V) 16.Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan, punkt 10 (M) 17.Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan, punkt 10 (V) 18.Internationellt samarbete inom sjöfarten, punkt 11 (M, C, L, KD) 1.Elektrifiering av transportsektorn, punkt 3 (L) 2.Bilpooler, punkt 7 (V) 3.Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan, punkt 10 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringens arbete för att minska transportsektorns klimatpåverkan bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 15, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 9, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:2156 av (S), 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:2747 av (MP). Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (V) Tillhandahållande av förnybara drivmedel 2017/18:1659 av (MP), 2017/18:3454 av (SD), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3337 av (SD) yrkande 5, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) 2017/18:473 av (M), 2017/18:636 av (KD), 2017/18:1332 av (M), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 7 (L) Reservation 8 (KD) 2017/18:1248 av (M), 2017/18:3048 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 23, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 18. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2017/18:2764 av m.fl. (M) och 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 10 (L) Reservation 11 (M) – motiveringen 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 10, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 19, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 80, 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 6, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 17. Reservation 12 (M, C, L, KD) 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 11, 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16. Reservation 13 (M, C, L, KD) Reservation 14 (V) Övriga åtgärder för att främja fossiloberoende transporter 2017/18:250 av och (båda M), 2017/18:291 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2106 av (MP), 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 7 samt 2017/18:3236 av (M). Reservation 15 (V) Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan 2017/18:39 av (KD) delyrkande 2, 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 34. Reservation 16 (M) Reservation 17 (V) Internationellt samarbete inom sjöfarten 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 21, 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 9 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 7.2 och 9.2. Reservation 18 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (C), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 64 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Förslagen berör åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor. Utskottet har behandlat frågor om utsläpp från luftfarten tidigare (bet. 2017/18:TU10). Vidare kommer utskottet att behandla frågor om transportinfrastruktur . Vid utskottssammanträdet inhämtade utskottet information från företrädare för Fossilfritt . Utskottet kommer även att få information av Transportstyrelsen om bl.a. pågående arbete med en definition av miljöbilar. beslutade trafikutskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor att genomföra en studie om fossilfria drivmedel vars syfte var att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i . Rapporten drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (2017/18:RFR13) publicerades . Inom ramen för arbetet genomförde utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor ett rundabordssamtal med drivmedelsaktörer och branschorganisationer. höll utskottet också en öppen utfrågning om fossilfria drivmedel. Transportsektorns utsläpp av växthusgaser och energianvändning Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. Av denna tredjedel står vägtrafiken för , inrikesflyget för , sjöfarten för och bantrafiken för . Utrikes sjöfart och flyg är inte inräknade i den nationella statistiken för utsläpp eftersom dessa inte är en del av åtagande enligt Kyotoprotokollet. Av uppgifter från framgår att utsläppen från personbilar var lägre jämfört med . och ökade persontrafiken, och låg därefter på en relativt jämn nivå . uppger att trafiken sedan har fortsatt att öka vilket kräver mycket energi. I takt med att alltmer biobränsle blandas in i det bränsle som tankas har utsläppen dock inte ökat i takt med trafiken. När det gäller tunga fordon uppger att utsläppen var högre än 1990. Jämfört med 2015 var utsläppen lägre . har utsläppen varit nedåtgående trots att trafikarbetet på svenska vägar ökat. Av uppgifter från Trafikanalys framgår att ökade antalet personbilar i trafik, detta till följd av att antalet nyregistrerade personbilar var det högsta . Av de drygt 4,8 miljoner personbilar i trafik är rena bensin- eller dieselbilar, etanolbilar, elhybrider, gasbilar, laddhybrider och elbilar. Energi- och klimatpolitiska mål Det transportpolitiska hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. För att uppfylla målen preciseras hänsynsmålet bl.a. på följande sätt: ”Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.” I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . har vidare beslutat om ett antal energipolitiska mål i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301), bl.a. att andelen förnybar energi i transportsektorn 2020 ska vara . Regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning Av regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87) framgår bl.a. att utsläppen från inrikes transporter var koldioxidekvivalenter 2014. I skrivelsen anges att vägtransporter är den helt dominerande källan av sektorns utsläpp medan utsläppen från inrikes sjöfart, inrikes luftfart och järnväg är förhållandevis små. Inrikes luftfart ingår i EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) medan sektorn i övrigt inte gör det. Vidare framgår att utsläppen från inrikes transporter ökade , då utsläppen stabiliserades, och har de börjat sjunka. Trendbrottet förklaras bl.a. av att fordonsflottan energieffektiviseras i högre takt och av ökad inblandning av biobränslen i drivmedel. Den ökade energi-effektiviseringen beror dels på att nya lätta fordon som saluförs generellt blivit effektivare till följd av bl.a. nya utsläppskrav inom EU, dels på att lätta och mer bränslesnåla dieselfordon vunnit mark gentemot bensinfordon. Parallellt har trafikarbetet för personbilar, dvs. totalt antal körda kilometer, planat ut , vilket är ett trendbrott jämfört med den tidigare stadiga ökningen. I skrivelsen anges att prognosen är att växthusgasutsläppen från inrikes transporter fortsätter att minska till 2020 då de beräknas uppgå till koldioxidekvivalenter. I synnerhet minskar utsläppen från vägtrafik till följd av fortsatt energieffektivisering av personbilsflottan och den lätta lastbilsflottan samt ökad biodrivmedelsanvändning. Även inrikesflygets utsläpp förväntas minska tack vare energieffektivisering medan övriga trafikslag visar små förändringar. lämnade Miljömålsberedningen sitt slutbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk och en samlad luftvårdspolitik till regeringen. Miljömålsberedningen är en parlamentarisk beredning och de förslag som lämnats har en bred politisk förankring. I slutbetänkandet presenterar beredningen förslag på flera nya mål för klimatpolitiken. • Utsläppen utanför EU ETS bör vara lägre än 1990. • Högst av utsläppsminskningarna får, men måste inte, åstadkommas genom s.k. kompletterande åtgärder, t.ex. ökat upptag i mark och skog eller åtgärder i andra länder. • bör utsläppen vara lägre än 1990, och högst får ske genom kompletterande åtgärder. • Utsläppen för inrikes transporter ska vara lägre än nivå. Regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för lämnade regeringen en proposition till med förslag om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). godkände regeringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Av propositionen framgår att det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Regeringen anser att målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonollutsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än 1990. För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. De utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, den s.k. ESR-sektorn, bör vara lägre än 1990. Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får åstadkommas genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart, som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . yttrade sig till miljö- och jordbruksutskottet över propositionen (2016/17:TU6y) och framförde bl.a. att flera olika åtgärder måste vidtas för att nå det etappmål som föreslås i propositionen. För att klara omställningen måste samhället använda transporter på ett smartare sätt och fossila bränslen måste bytas ut mot hållbara bränslen såsom biodrivmedel. Utskottet ansåg även att det är av stor vikt att tillvarata möjligheterna med ny teknik. En klimatstrategi för och en strategi för Levande städer I regeringens skrivelse En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) redovisas bl.a. en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering utifrån etappmålet om att ska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom flyget) ska vara lägre än . I skrivelsen redovisas de omfattande åtgärder som redan har vidtagits men även behovet av ytterligare åtgärder. Regeringen framhåller att behöver bli ett transporteffektivt samhälle genom samhällsplanering, fossilfria och energieffektiva fordon, fartyg och flyg som går på hållbara drivmedel samt överflyttning av transporter till järnväg och sjöfart. I regeringens skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling presenteras regeringens nya politik för en hållbar stadsutveckling. Strategin innehåller övergripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Strategin bidrar till att nå de nationella miljömålen liksom nationella mål inom andra politikområden. Den bidrar även till att nå FN:s hållbarhetsmål Agenda 2030, särskilt till mål 11 om hållbara städer, samt till FN:s New och agenda. fattade beslut om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU jämfört med . Utsläppsmålet ska nås genom att utsläppen inom EU ETS minskas jämfört med som utsläppen i sektorer utanför EU ETS minskas . konstaterade att målet om att minska utsläppen med till 2030 jämfört med gäller för hela ekonomin och för samtliga utsläpp och att det ska fastställas regler för hur sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska inkluderas i ramverket. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till ansvarsfördelning för utsläppsminskningar i sektorer utanför EU ETS och LULUCF: förslaget till ansvarsfördelningsförordning (ESR). I enlighet med Europeiska rådets beslut tilldelas alla medlemsländer ett bindande mål för utsläppsminskningar till 2030 mellan 0 och -jämfört med . Till skillnad från EU:s ansvarsfördelningsbeslut till 2020 får inga medlemsländer öka sina utsläpp –2030. Enligt kommissionens förslag ska minska utsläppen till 2030 i sektorer utanför EU ETS jämfört med . Enligt förslaget finns möjligheter att använda flexibiliteter för att nå delar av målet. Transportsektorn står för ungefär hälften av utsläppen i sektorer under ansvarsfördelningsförordningen. Europeiska kommissionen presenterade därför ett meddelande med en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. Inom ramen för strategin har man bl.a. presenterat ett flertal lagförslag , inklusive översyner av direktivet om rena fordon och förordningarna om utsläppsnormer för personbilar och lätta lastbilar. Medan utsläpp från luftfart med start och landning inom EES ingår i EU ETS, med vissa undantag, regleras internationell luft- och sjöfart varken inom EU ETS eller genom ansvarsfördelningsförordningen. De globala målen och Agenda 2030 syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. De globala målen är integrerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Mål 13 är att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. För att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera möjliga åtgärder för hur ska nå en fossiloberoende fordonsflotta tillsattes utredningen fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser (dir. 2012:78). Utredningen lämnade slutbetänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) till regeringen . Utredningen spänner över allt från tillförsel av energi till fordonsflottan, infrastrukturen och fordonen till olika slags trafik. Utredningens förslag bereds inom . Fossilfritt startades som ett initiativ av regeringen inför klimatmötet i med målet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Fossilfritt är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra typer av aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. Initiativet samlar kunskapen och viljan i alla samhällssektorer och verkar för att synliggöra det klimatarbete som sker runt om i landet. Fossilfritt arbetar för att påskynda omställningen inte bara för att det är möjligt utan också för att det är ekonomiskt lönsamt. Initiativet samlar över 300 aktörer och är öppet för alla som ställer upp på den deklaration som tagits fram. De aktörer som deltar i initiativet delar uppfattningen om att världen måste bli fossilfri och att ska gå före i detta arbete. Genom deklarationen förbinder sig aktörerna också att visa upp konkreta åtgärder för minskade utsläpp. Utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen Varje medlemsstat ska i enlighet med artikel 3 i och rådets direktiv /94/EU av om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen anta ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa drivmedel inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Direktivet definierar alternativa drivmedel som bränslen eller kraftkällor som, åtminstone delvis, fungerar som ersättning för fossila oljekällor för energiförsörjning till transporter och som kan bidra till utfasning av fossila bränslen och förbättring av miljöprestandan inom transportsektorn. De inbegriper bl.a. el, väte, biodrivmedel, syntetiska och paraffiniska bränslen och naturgas. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla en bedömning av den aktuella situationen och framtida utvecklingen av marknaden när det gäller alternativa drivmedel inom transportsektorn. Handlingsprogrammet ska också innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa drivmedel. Dessa nationella syften och mål ska fastställas och kan revideras på grundval av en bedömning av den nationella, regionala eller unionsomfattande efterfrågan som det säkerställs att minimikraven för infrastruktur i detta direktiv efterlevs. antog ett handlingsprogram . beslutade trafikutskottet att genomföra en studie om fossilfria drivmedel vars syfte är att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i . Studien täcker såväl vägtrafik som bantrafik, sjöfart och luftfart, och både flytande drivmedel, gasformiga drivmedel och eldrift beskrivs och jämförs. Förhoppningen med studien är att den ska ge en samlad och aktuell bild av den kunskap som finns inom forskning, bransch och myndigheter. Av rapporten drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik (2017/18:RFR13) framgår bl.a. att transporterna i världen väntas öka och utsläppen från transporter förväntas stiga, trots att den tekniska utvecklingen leder till mer energieffektiva fordon. Andelen icke-fossila drivmedel globalt tros förbli liten, kanske 4–2040. Vidare konstateras att de globala investeringarna i biodrivmedel minskade . bedömer att utsläppen från inrikes transporter (exklusive inrikesflyget) kommer att vara lägre 2030 jämfört med , även om både beslutade och planerade styrmedel genomförs. uppskattar därför att det kommer att finnas ett gap mellan de beslutade målen och utsläppen från inrikes transporter 2030. I rapporten framkommer att uppgifterna om hur mycket fossilfria drivmedel som kommer att efterfrågas i varierar. Uppskattningarna ligger runt biodrivmedel. I rapporten framhålls dock att beräkningarna endast avser vägtransporter. Skulle inrikes sjöfart och flyg, arbetsmaskiner och utrikes transporter omfattas skulle efterfrågan på biomassa öka om även dessa sektorer ska ha möjlighet att ersätta fossila drivmedel med biodrivmedel. beräkning anger biodrivmedel för att åstadkomma 80 procents utsläppsreduktion till 2030 utan att minska eller ändra resande och transporter. Uppskattningarna av hur mycket drivmedel som den svenska biomassan kan räcka till varierar också men flera källor drar slutsatsen att det handlar om 20–. En mer försiktig bedömning uppskattar tillgången till 2030. I rapporten anges att potentialen anses vara särskilt stor för en ökad tillverkning av biogas i ett kort perspektiv. Huvuddelen av potentialen för ökat uttag av svensk biomassa utgörs av olika former av lignocellulosa medan den biomassa som importeras till stor del är andra sorters biomassaråvaror (oljor, fetter och spannmål) eller färdiga produkter som inte är producerade av lignocellulosa. Det anges att med ökad inhemsk biodrivmedelstillverkning och ökad elektrifiering finns det förutsättningar att nå de uppsatta målen. Med förändrad transportinfrastruktur, överflyttningar mellan transportslag, minskat resande och färre transporter blir behovet av biodrivmedel och elektrifierade transporter mindre. Det konstateras att den svenska importen av biodrivmedel har fått konsekvenser i de regioner som exporterar råvaror och drivmedel för svensk konsumtion. En ökad användning av icke-fossila drivmedel styrs inte enbart av tillgång och pris. Den påverkas även av faktorer som tilltro till drivmedlet och fordonen, fordonets andrahandsvärde, kunskap, jämförbara prestanda med konventionella drivmedel och fordon samt politiska signaler i form av tillräckligt långsiktiga styrmedel. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att arbetet med att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om detta. Övriga motionsförslag om ett fossiloberoende transportsystem avslås. Jämför reservation 1 (S, MP) och 2 (V). (S) framhåller i motion 2017/18:2156 vikten av att fortsätta utveckla arbetet med miljövänliga transporter. Motionären pekar på att utmaningarna för transportsektorn är särskilt stora, inte minst för den tunga trafiken. Motionären konstaterar att vi vill att så mycket som möjligt av godstransporterna ska gå på järnväg men att det inte fungerar överallt. Motionären framhåller att åkerinäringen är en stor del av företagandet och handeln varför den tunga fordonsflottan måste kunna köra på alternativa drivmedel. och regeringen bör därför uppmuntra och stödja mer forskning på transportsidan i syfte att minska bränsleförbrukningen och därmed koldioxidutsläppen för den tunga trafiken, anser motionären. I kommittémotion 2017/18:2335 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 att antar ett mål till 2030 om minst 80 procents reduktion av utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken jämfört med . Motionärerna pekar bl.a. på att för att kunna nå nollutsläpp och bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer bör anta en målsättning för sektorn som är i linje med Utredningen om fossilfri fordonstrafiks förslag (SOU 2013:84), dvs. 80 procents reduktion av utsläppen. önskar i motion 2017/18:2747 att ska göras till en permanent världsutställning för ett fossilfritt transportsystem.