bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Med sole effect tittar man på vad som har hänt med företaget. Har det gjort några förluster ska staten betala. Det finns också det modernare konceptet powers. Då tar man hänsyn, vilket avtalet med gör, till om man har haft ett vällovligt syfte att reglera någonting. I sådana fall kan man göra regleringar och slippa undan skadestånd, om man har tur. Detta ska dock ingen svensk domstol tolka, utan det gör skiljedomstolen. Hur skiljedomstolen ska tolka detta vet ingen. Om detta råder en osäkerhet som till och med erkänner i sin rapport. Ingen vet alltså om eller kan säkert säga att vi inte kommer att bli stämda eller förlora. Vad vi vet säkert från tidigare handelsavtal är att det får en regulativ avkylningseffekt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag ser att fru talmannen tycker att jag talar . Jag begärde 40 minuters talartid, men då sas att traditionen är 12, så jag förvarnade fru talmannen om att det kanske kommer att bli uppemot ändå. Vi får se om jag kan vara lite snabbare. Låt mig återgå till ämnet. Det finns alltså en möjlighet att företagen kan förlora. Men vad vi har sett är att syftet med stämningar i allt högre grad är att uppnå det som vi har sett från tidigare handelsavtal och erfarenheter därifrån: Man vill få till en regulativ avkylningseffekt. Den innebär att länder skulle vilja göra saker men vågar inte av rädsla för att bli stämda. Vi kan se det i exemplet med , som stämde när landet ville ha neutrala cigarettpaket utan varumärken och reklam. Företaget visste nog från början att det skulle förlora, men syftet var inte att vinna. Syftet var att skrämma , och , som ville införa liknande lagstiftning. Denna lagstiftning blev dock försenad på grund av den pågående rättsprocessen. Det hjälper alltså inte att texter säger att det finns en minskad risk att förlora rättsprocesser. Syftet har i allt högre grad övergått till att skrämma stater och få en regulativ avkylningseffekt. Det finns forskning som visar vilka effekterna skulle bli om syftet är att vinna utan att skrämma stater. Det kan bland annat göra att företagen vinner en lägre andel av processerna, att de i högre grad offentliggör sina skadeståndskrav och att det blir en lägre grad förlikningar. Alla dessa tre indikatorer skulle tala för att företagen okynnesstämmer oss länder. Detta är precis vad vi har sett. Antalet förlikningar minskar, antalet vinster för företagen minskar och antalet publicerade höga skadestånd ökar. Syftet är skrämseltaktik. Varför ska vi öppna upp för skrämseltaktik när de har fullgoda svenska och kanadensiska domstolar att gå till? Låt mig läsa direkt från : "Eftersom social välfärd och hälsosektorn inte är undantagna från kapitel 8" - alltså investeringsskyddskapitlet - "finns det ingen garanti för att inte kan hamna i en tvist på dessa områden." De som säger något annat har fel. Jag vill även säga något om miljö och folkhälsa och investeringsskyddet. Det är ingen slump att de kapitel som handlar om arbetarskydd, folkhälsa och miljö är undantagna från tvistlösningsmekanismerna. Det betyder att om stater vill stämma stater - den möjligheten finns nämligen också - finns ett undantag för dessa tre områden. Om avtalet hade haft som syfte att nå målen om högt miljöskydd, högt hälsoskydd och högt arbetarskydd skulle dessa områden omfattas av möjligheten att stämma varandra. Det skulle ha funnits en efterlevnadsmekanism för att skydda miljön och folkhälsan, men det gör det inte. Detta visar att avtalets fokus är att gynna företagens intressen på bekostnad av staternas. Det är inte så konstigt. När skulle utarbeta CETA- och TTIP-avtalen var av de inbjudna representanter för större och medelstora företag och var representanter för folkrörelser. Därför har avtalen utformats så här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag håller med om att det också finns problem med upphovsrättskapitlet. Det gäller exempelvis hur man bedömer och beräknar skadestånd. Det kan få orimliga konsekvenser för en stackars förälder som har laddat upp en populär Youtubevideo där barnen dansar till en känd artist. Föräldern kan behöva betala enorma skadestånd för detta. Vi hinner dock inte riktigt gå in på dessa detaljer. Jag blir förvånad när folk påstår att det här ger fler jobb. Varifrån kommer det? Vilket vetenskapligt underlag finns för det? Jag har inte sett en enda rapport som vetenskapligt visar hur det skulle kunna ge fler jobb. Varifrån kommer egentligen det? Jag vill gärna att någon hänvisar till en källa, för jag har aldrig sett en sådan. Tillsammans med några andra har jag skrivit en motion i frågan. I motionen krävde vi att det här skulle utredas vidare för att avtalet innehåller så pass nya mekanismer. Det gäller till exempel den negativa listan med marknadstillträde liksom ratchet och standstill , som hindrar oss från att återreglera verksamheter som vi vill återreglera utan att behöva betala skadestånd. Det regulativa samarbetet, som har tagits upp här i kammaren, är också ett problem. Syftet med det regulativa samarbetet är att främja handel och att undanröja handelshinder. Vi här säger att vi har likvärdiga standarder med och att vi ska lita på varandras lagstiftningar och regler. När avtalet skrevs med var det även tillämpbart för . Det är dock i som bilindustrin finns. Man tog då krocktester som exempel. Man tyckte att det var onödigt att krocktesta i både och EU. undersökte emellertid vad som skulle hända om vi tillämpar amerikanska krocktester i och europeiska i . Det visade sig då att på grund av vägkonstruktion, hastighetsbegränsningar, hur man utformar rondeller och så vidare krockar man på olika sätt. Föga förvånande var de amerikanska krocktesterna bättre på att förutsäga krockar i och de europeiska var bättre på krockar i EU. Om vi skulle lita på varandras tester skulle flera hundra fler dö i trafiken och flera tusentals skulle skadas. Till och med det paradexempel man hade för att vi ska regelsamverka visade sig alltså vara ett mycket dåligt exempel. För att se vad dessa regelförenklingar redan har lett till kan vi titta på bränslekvalitetsdirektivet. Där har vi redan sett effekter i och med att och hotade oss ifall vi ville gå vidare med det. Samma sak gäller regelverk om kloning. Där har redan hotet om avtalen hindrat EU från att gå vidare med den lagstiftning som vi hade velat ha. Ett annat bra exempel är gruvnäringen. har väldigt förmånliga gruvregler, men det skyddar oss inte från hot om vi skulle göra något åt dessa regler. Även om vi bara skulle försöka anpassa oss efter andra länders standarder finns det en risk att värdet på investeringar försvagas eller helt elimineras. Om vi exempelvis skulle införa en rejäl gruvskatt, som kan vara nödvändig för att bevara resurser till framtida generationer, eller bevara vatten eller andra intressen i samhället, såsom samernas rätt till mark, finns det ständigt en risk för stämningar. Vi måste utforma det exakt enligt regelverket för hur man ska göra legitima krav för att skydda folkhälsa och miljö. Och hur många kommunala eller statliga tjänstemän är experter på handelsrätt och kan all jurisprudens från för hur man exakt ska utforma detta? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Detta leder till regelavkylning, vilket är precis vad dessa avtal hotar att medföra. Vi har haft väldigt få debatter i om handelsavtal. Jag var med vid en demonstration mot CETA . Eftersom det är så få som har fått sina röster hörda i processen vill jag läsa upp delar av de tal som människor från folkrörelser höll under manifestationen. Jag börjar med , ordförande i . Så här sa hon: Jag hade skrivit ett tal som jag skulle ha hållit här , men när jag var på väg till jobbet läste jag en artikel som fick mig att känna att jag inte orkar hålla det där talet. Det var ännu en artikel som berättade om att klimatmålen antagligen inte går att nå. Det var ingenting nytt för mig. Jag har läst det hundra gånger förut. Men varje gång känner jag samma sak. Jag blir ledsen och arg, för det skulle inte behöva vara så här. Vi skulle kunna fatta beslut om att stänga alla oljefält och kolgruvor och förbjuda fossila bränslen. Varför görs inte det? Vi väljer politiker för att de ska ta ansvar för samhället och våra gemensamma intressen. Vilket intresse kan vara större än intresset av en framtid med goda levnadsförhållanden? Om klimatförändringarna inte hejdas kommer vi inte att få den framtiden, utan en framtid vi knappt kan eller vill föreställa oss. Problemet är att även om det är vi som väljer politikerna som sitter i arbetar de flesta av dem inte för oss medborgare. Det blir smärtsamt tydligt när det gäller CETA. CETA är ett avtal designat för stora företag, inte för oss. Jag orkar inte stå här en gång till och räkna upp alla problem med CETA. Kort sagt finns det väldigt många. CETA är ett avtal som kommer att både försämra våra möjligheter att säkra folkets tillgång till välfärden och äventyra våra möjligheter att nå klimatmålen. Men vad som kanske är det värsta av allt är att avtalet visar att vi har politiker som prioriterar helt fel saker. Ett handelsavtal räddar inte livet på någon. Det eliminerar inga utsläpp. Det enda syftet är att handeln och den ekonomiska tillväxten ska öka. Med CETA är det egentligen ännu värre. Beräkningar visar att det kanske inte ens kommer att öka tillväxten. CETA är ett avtal som egentligen mest handlar om att ge stora företag makt över oss, vilket exempelvis yttrar sig i de investeringsdomstolar som ingår i avtalet. Där ska företag få möjlighet att stämma stater för demokratiskt fattade beslut. Mitt under brinnande klimatkris har vi alltså styrande politiker som ser som sin främsta uppgift att stoppa mer pengar i bolagsägarnas fickor. Vissa av dem gör det nog för att de inte vet bättre, men vi vet också att många gör det för att nya uppdrag väntar i dessa bolag när mandatperioden är slut. Vi står inför ett val där regeringsduglighet anses vara ett viktigt argument för att rösta på det ena eller andra partiet. Jag tycker att omröstningen om CETA är ett ypperligt tillfälle att se hur regeringsdugliga partierna och politikerna är. Regeringsduglig kan man bara vara om man förmår att se bortom kapitalintressen och prioritera att lösa de högst verkliga utmaningar vi står inför: klimathot och andra miljöproblem samt växande ojämlikhet. Jag säger som de aktivister som lade sig utanför inför omröstningen om CETA där och tvingade parlamentarikerna att kliva över dem för att komma in: Att godkänna CETA är som att trampa på medborgarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Men oavsett vilka dumma beslut politikerna i det här huset fattar kommer vi i aldrig att sluta kämpa för en politik som sätter medborgarnas intressen framför storföretagens. På samma demonstration talade även , ordförande för . Hon sa så här: Hur djur behandlas är en viktig fråga för EU:s medborgare. Hur djur behandlas är en viktig fråga för medborgare. Faktum är att djurskydd rankas högt i EU:s opinionsmätningar. Särskilt högt rankas djurskydd av svenskar. Ändå riskerar EU och att översvämmas av billigt kött från . Det är kött som producerats med så dåligt djurskydd att det skulle kunna vara olagligt att behandla djur på det sättet inom EU. Handeln med kött förväntas öka med CETA. minskar nu köttkonsumtionen i . Att sluta ett avtal som ökar handeln med kött när vi måste äta mindre kött är inte ansvarsfullt. Ökad handel med kött leder till fler djurfabriker. Djurfabriker, med många djur trångt inomhus, är den främsta orsaken till djurplågeri på planeten. Djurfabriker har också allvarliga konsekvenser för klimatet och de vilda djur som trängs undan av foderodlingar. I får grisar hållas bakom gallergrindar där de inte kan röra sig. De kan inte ens ligga ned bekvämt. En mening i CETA som jag särskilt fastnade för är den här: får obegränsad tullfri tillgång till levande djur. De långa djurtransporterna, särskilt de till sjöss, måste minska, inte öka. Djur är inte okänsliga varor. I och med investeringsskyddet och de svaga skrivningarna om djurskydd i CETA kan det bli svårare att förbättra för djuren i EU. I stället för att fler kor får komma ut på bete kan det bli färre kor på bete. I stället för minskad köttkonsumtion kan det bli ökad köttkonsumtion. Tre saker ska vi komma ihåg: CETA försämrar djurskyddet. CETA ökar handeln med billigt kött. CETA gör att det kan bli svårt att förbättra för djuren i . En annan väg är möjlig. Ett nytt frihandelsavtal med skulle kunna ha skrivningar som ligger i linje med , där djur erkänns som kännande varelser. En modernare skrivning finns i avtalet med . Ett nytt frihandelsavtal skulle kunna ställa bindande krav på djurskydd i ett eget djurskyddskapitel. har ambitionen att arbeta för bättre djurskydd i andra länder. Därför är det i intresse att vi agerar för att det blir bra skrivningar om djurskydd i handelsavtalen. Därför uppmanar Djurens Rätt att avvisa det nuvarande avtalet. Djur är kännande varelser, inte okänsliga varor. Nästa organisation var Skiftet, som representerades av . Hans organisation har samlat in 17 000 namn mot CETA. Han vill att ni ska veta det, och därför säger jag det här . Han önskar att lyssnade på dessa namn och att vi åtminstone inte fattar beslut , när rättsläget är så oklart. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Rättsläget är oklart. har sagt att ISDS-mekanismer i bilaterala EU-interna avtal strider mot . resonemang är att hela EU:s funktion och byggnad bygger på rättslig stadga. Att lämna över makt till institutioner utanför EU-systemet är ett hot mot EU:s inre stadga. Flera av de resonemang som har är tillämpbara även på CETA. har också av fått uppdraget att granska CETA och se om det är i enlighet med . Att riksdag i det läget skulle ratificera avtalet vore direkt felaktigt. Enligt vissa professorer i EU-rätt, till exempel i , och universitetslektor i borde vi vänta, då det kan vara i strid med och anses bryta mot lojalitetsplikten att gå vidare med ett avtal när har kommit med sådan kritik. Vad vi gör skulle kunna bryta mot . Jag tycker att vi gott kan vänta. kan vi börja samarbeta med Macron för att klimatsäkra avtalet. kan vi också själva utreda vad detta kostar kommuner, landsting och myndigheter. åter till röster från andra! Då har vi och . Jag förkortar hans tal något, för det var ganska långt. Vi förenas här som följd av vår gemensamma strävan efter radikal samhällsförbättring. Vi har olika utgångspunkter - partipolitiska och icke partipolitiska - och olika ideologier, men vi förenas av detta: Vi vet att en annan värld är möjlig, vi kämpar för att förverkliga den och vi tänker aldrig låta några storföretag med storhetsvansinne stå i vägen för våra visioner. All offentlig makt utgår från folket. Så fastslås grunden för vår demokrati i regeringsformen. Det vi alla gör i våra folkrörelser och partier är att förverkliga denna demokratiska grundprincip. Vår kollektiva kamp är ett uttryck för mänsklighetens ständiga vilja att skapa sitt samhälle tillsammans, att förbättra livsvillkoren för oss själva, våra medmänniskor och våra medarter och att lämna en bättre värld till dem som kommer efter oss. hotas grunden för vår demokrati. Ett fulhandelsavtal med en krånglig förkortning, CETA, utgör en genuin fara för våra chanser till demokratiskt inflytande. Storföretagen ska inte bara som ges ett enormt övertag genom sina enorma ekonomiska resurser för lobbning. Deras makt över den politiska processen ska dessutom lagstadgas genom särskilda företagsmöten och direktörsdomstolar. klipper jag ganska rejält i tal. Men inte ens tillväxtens mest fanatiska anhängare borde kunna försvara ett avtal som CETA. Avtalets påverkan på tillväxten beräknas till . För att uppnå denna närmast försumbara förändring av bnp ska vi alltså riskera vår demokrati. Så billigt säljer Alliansen, SD och regeringen ut sina demokratiska principer. Det är skandalöst. Vissa av CETA:s försvarare menar att kritiken är överdriven och att CETA:s speciella typ av direktörsdomstolar är mycket mer demokratiska än tidigare direktörsdomstolar. Denna uppfattning är tyvärr naiv och verklighetsfrånvänd. Handelsministern själv har på flera direkta frågor i inte kunnat garantera att CETA inte kommer att försämra för progressiv politik för klimatet och arbetarrätt. Vad gäller direktörsdomstolarna generellt har kritiken bara vuxit. Så sent som kom en stor seger. Här kan jag sluta läsa, för han berättar om det som jag nämnde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Även , Skydda Skogen och flera andra miljörörelser, också miljörörelser i , liksom progressiva partier som de gröna i och de gröna i , är emot det här avtalet av välgrundade skäl. egen kongress har sagt att vi inte ska stödja avtal med den här typen av investeringsklausuler, som riskerar att hota miljö och folkhälsa. Vi ska inte stödja avtal som försvårar för detta. Jag tror att vi alla här delar viljan att ha avtal om handel som gynnar samhället. Men blir priset för högt och vinsten för låg. CETA är ett väldigt typiskt exempel på när priset är för högt och vinsten för låg. Till sådana avtal bör vi säga nej tack. Jag önskar att vi kunde visa en vilja att ta reda på vad avtalet kostar svenska kommuner, landsting och myndigheter genom att återremittera det till utskottet. Vi kunde i lugn och ro invänta utslag och ta reda på mer om kostnader och konsekvenser och sedan återkomma med ett beslut. Det kanske kan vara en omförhandling av de bitar som till exempel Macron vill förändra som klimatsäkrar avtalet. Det vore ett ansvarsfullt beslut som inte blockerar handeln men reglerar handeln. Handeln ska tjäna våra behov. Vi ska inte tjäna handelns behov. Det här avtalet ger möjligheten att stämma alla som hotar handelns behov. Men de som vill försvara arbetarnas behov, miljöns behov, djurens behov och medborgarnas behov görs utan verktyg. Det är inte längre ett frihandelsavtal. Det är ett maktförskjutningsavtal. Den typen av avtal är inte moderna eller progressiva. Det är nyliberalismens sista suck att till varje pris klamra sig fast vid en gammal, förlegad utvecklingsmodell. Den tjänade möjligtvis i ett syfte. Mänsklighetens utmaningar historiskt har alltid varit att kunna tillverka tillräckligt med mat och husrum och ha ett bord ställa maten på. Men den moderna utmaningen är inte längre det. Vi kan tillverka mer produkter än vad någon i västvärlden någonsin skulle behöva. Den nya utmaningen är att göra det inom det planetära systemets gränser. Den nya utmaningen är att fördela det vi producerar rättvist. För de behoven är det här avtalet fullkomligt värdelöst. Det fortsätter på en gammaldags maktomfördelning där makt tas från folket och ges till dem som har pengar. Makt tas från den lokala nivån och flyttas upp till centrala skiljedomstolar bortom staternas räckvidd. Det är en maktförskjutning som inte tjänar behoven som vi behöver lösa . Därför är det inte ett modernt och progressivt avtal. Det är nyliberalismens sista suck. Man gömmer saker djupt inne i avtalets artikel 9.7 som påverkar våra möjligheter att reglera vinster i välfärden. Det kan göra det dyrt och svårt. Det påverkar våra beslut att skydda miljön. Javisst, vi får, men vi kanske får betala för det. Javisst, vi får, men vi får mycket svårare att motivera det. Vi ska inte utvidga en förlegad doktrin. Vi ska ha moderna avtal. Titta på de nya avtalsmodeller som miljörörelsen i har skrivit. Titta på de nya modeller som grupp i har utvecklat. Där har ni lösningen på en modern rättvis handel som underställs behovet av att skydda planeten och miljön. Där blir handeln ett bidrag till kampen för att lösa moderna utmaningar och inte ett krav i sig. Den sortens handelsavtal röstar jag för. Men i brist på det yrkar jag bifall till återremissen och bifall till avslagsyrkandet. Det här avtalet uppfyller inte de krav jag ställer på ett handelsavtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och (TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill upplysa ledamoten om att den anmälda talartiden har överskridits med .) Det är jättesynd att handelsminister har gått härifrån. Det hade varit intressant med repliker på henne och ifall hon hade kommenterat det som sa. Man kan tycka att pratar . Men det var ändå en sammanfattning av avtalet som är på 1 150 sidor. Så ser det ut i den proposition som regeringen har lagt fram. sa många intressanta saker. Jag och var ledamöter av . Vi förhandlade om EU:s kemikalielag. Ett av förslagen i CETA är att man ska ha ett tillståndsförfarande och ha regelsamverkan. Men man har olika lagstiftningsförfaranden i och . I till exempel finns det i varken eller några federala djurskyddslagar. Det har till exempel vi. Vad gäller kemikaliefrågorna är Kemikalieinspektionen en myndighet som har uttryckt en hel del kritik mot . I EU är kemikalielagen Reach utformad så att man lägger bevisbördan på industrin, de som sätter ut kemikalierna på marknaden. Vi kan diskutera hur väl det fungerar, men så är det i varje fall tänkt. Men i både och ligger bevisbördan på myndigheterna. Det är upp till myndigheterna att bevisa att en kemikalie är farlig. Där tänker jag att det är två helt olika lagstiftningstraditioner som krockar med varandra. Eftersom du inte hann med att beröra den krocken vill jag veta vad du anser om det, . Jag skulle också vilja veta vad du anser om ditt eget partis förslag om att utvärdera CETA och i efterhand korrigera eventuella fel. Det var någonting som togs upp av till exempel . Jag ville begära 40 minuters talartid, men man sa: Så gör man inte. Jag förvarnade att jag skulle tala , så jag hoppas att jag inte ställt till alltför stora besvär. Du chansar på att jag kan den här frågan, , och det gör jag faktiskt. Det är som du säger. Här måste företag bevisa för myndigheterna, och där måste myndigheterna bevisa för företagen. Det finns en annan aspekt som gör att det inte är total anarki hos dem. Det är att möjligheterna för gruppstämningar och extremt stora skadestånd är stora. Att det inte är total förlust på kemikalieområdet där beror på möjligheterna till masstämningar och extremt dyra processer i de nationella domstolarna. Det är den reglering som håller tillbaka så att företag inte gör vad som helst där. blir det problematiskt om vi ska ha produkter godkända med deras verktyg, med bristande kontroll, och sedan komma till en europeisk lagstiftningsmiljö där vi inte har samma verktyg att ta dem till domstol till samma kostnader för företagen. Här kan det uppstå en obalans. Teoretiskt sett ska importerade produkter följa Reach. Men där vet vi båda två att det finns ett kryphål för farliga ämnen i en koncentration till exempel. Här finns en allvarlig oro för att krocken i olika lagstiftningssystem kan försämra det totala skyddet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Sedan ställde du frågan om mitt parti. Jag tycker att det är jättebra att man vill omförhandla i efterhand om det uppstår problem som man inte hade förväntat sig. Jag förväntar mig att problemen uppstår och en omförhandling. En omförhandling är ingen som helst garanti för att det kommer att gå bra. Men jag tycker att själva kravet är fullt legitimt. Vad gäller att omförhandla behöver man förhålla sig till det som redan finns. I min värld vore det mycket bättre att man säger nej .