bet · H501CU16 · 2018-04-03 00:00:00 — Frågan om konkurrensen inom byggmarknaden har behandlats av bl.a. Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande i slutbetänkandet Plats för fler som bygger mer (SOU 2015:105). Utredningen konstaterade bl.a. att det finns en potential för ökad produktivitetsutveckling inom byggsektorn och att företag med mer industriella byggmetoder är viktiga. I fråga om byggmarknadens struktur angav utredningen i bl.a. att marknadskoncentrationen har minskat på en övergripande nivå i de undersökta aktörsleden. De fyra största byggentreprenörerna, JM, NCC, och , har behållit sina produktionsvolymer under den marknadstillväxt som har varit. Deras marknadsandelar på den totala byggmarknaden minskar dock, vilket till väsentlig del kan förklaras av att ombyggnadsmarknaden har ökat såväl i volym som i andel av byggmarknaden – en utveckling som har gynnat mindre och medelstora lokala företag. Det finns också tecken på att de stora rikstäckande byggentreprenörerna har haft svårt att möta en ökad efterfrågan med hänsyn till rådande kapacitetsbrist i tillväxtregioner. Det sägs vidare att det ökade bostadsbyggandet har inneburit att lokala aktörer har tagit marknadsandelar. Det som utmärker dessa företag är att de har etablerat sig lokalt genom att konkurrera med låga produktionskostnader. För att vara konkurrenskraftiga har de utvecklat sina upphandlingsstrategier och byggprocesser och därigenom gått förbi de etablerade strukturerna. Vidare konstateras det i utredningen att ökade byggkostnader och en låg produktivitetsutveckling kan tyda på en svag konkurrens och ett begränsat omvandlingstryck. Pristransparensen på byggmaterielmarknaden anges vara låg på grund av att prissättningen och förhandlingar om priser i hög grad handlar om rabatter och andra villkor. Utredningen konstaterar att en harmonisering av regelverk kring byggmaterial kan vidga marknaden och förbättra konkurrensen, liksom åtgärder som underlättar etablering för utländska aktörer med egna värdekedjor. En ökad harmonisering sägs också kunna skapa bättre förutsättningar för ett industriellt byggande. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Noterbart är också att utredningen inte berör frågor om inrättande av ett statligt byggbolag eller vilken roll ett sådant bolag skulle kunna spela när det gäller konkurrensen på byggmarknaden. Vidare bör det nämnas att regeringen inte har uttalat sig varken för eller emot att inrätta nya statliga bolag i allmänhet, och heller inte redovisat någon uppfattning i frågan om att bilda ett statligt byggbolag. Uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om marknadskoncentration och konkurrenssituationen inom bygg- och byggmaterialindustrin I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att utifrån de senaste årens studier redovisa vilka områden som myndigheten bedömer att det är angeläget att belysa bättre än inom bygg- och byggmaterialindustrin när det gäller konkurrensen inom bostadsbyggandet. Myndigheten ska vidare lämna förslag på vilka frågor inom bostadsbyggnadsområdet som ur en konkurrenssynpunkt bör prioriteras för framtiden och redovisa vilka resurser som behövs för att utreda respektive fråga. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet vill inledningsvis tydligt slå fast att en väl fungerade konkurrens är viktig inom alla näringslivssektorer, inklusive byggsektorn. Tecken på svagheter i konkurrenssituationen inom en sektor bör således tas på allvar. Utredningen om en bättre konkurrens för ökat byggande har pekat på några kännetecken hos byggsektorn som kan indikera en svag konkurrens och ett begränsat omvandlingstryck och även pekat på en del åtgärder som kan vara angelägna att vidta för att komma till rätta med problemen. Utredningens förslag var emellertid relativt allmänt hållna och bereds fortfarande inom . I sammanhanget bör det även nämnas att har fått i uppdrag att föreslå vilka frågor som bör prioriteras ur konkurrenssynpunkt inom bostadsbyggnadsområdet. kommer att redovisa sina förslag . Utskottet anser att utfallet av utredning bör avvaktas innan det finns skäl för att uttala sig om vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka konkurrensen inom byggsektorn. Denna uppfattning gäller även de mer specifika förslagen i motionerna om att av konkurrensförbätt-ringsskäl inrätta ett statligt byggbolag. Motionsyrkandena avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller s.k. BID-samverkan. Utskottet anför bl.a. viss tveksamhet inför att lyfta fram en särskild samverkansmodell framför andra. Jämför reservation 15 (C) och 16 (L). I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 11 anförs att vill öka kunskapen om och användningen av s.k. BID-samarbeten (Business Improvement Districts). BID-samarbeten beskrivs i motionen som en internationellt etablerad metod för samverkan mellan privat och offentlig sektor. Enligt motionärerna har BID-samarbeten använts framgångsrikt i , där brottligheten har gått ned . Motionärerna begär därför ett tillkännagivande till regeringen om att kunskapen och användningen av BID-samarbeten ska öka. I motion 2017/18:363 av (L) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ett regelverk för BID-samarbeten kan utformas och hur sådana samarbeten kan finansieras. Enligt motionären skulle ett regelverk tydliggöra ansvarsfördelningen vid BID-samarbeten och bidra till att sådana samarbeten snabbare kan komma igång. Business Improvement Districts (BID) är en internationell term som ännu saknar ett allmänt vedertaget svenskt namn och som innebär att fastighetsägare tillsammans med boende och offentliga aktörer lyfter ett område genom bl.a. investeringar i den offentliga miljön, i fastigheter och i trygghetsskapande åtgärder. I finns ingen särskild lagstiftning som reglerar samverkan enligt BID-modellen. Det finns dock ett antal BID-inspirerade samverkansprojekt som bygger på frivilligt medlemskap och som ofta drivs som en ideell förening. Branschorganisationen Fastighetsägarna presenterade rapporten på svenska, i vilken man bl.a. redogjorde för de BID-inspirerade ideella föreningarna Fastighetsägare i (), Fastighetsägare i Järva (), Fastighetsägare Sofielund () och City i samverkan (). BID-samverkan i regeringens brottsförebyggande program I regeringens tidigare omnämnda skrivelse Tillsammans mot brott – Ett nationellt brottsförebyggande program som presenterades (skr. 2016/17:126) konstateras att lokala varianter av BID-inspirerad samverkan har växt fram på några håll i . Dessa anges dock skilja sig en del från internationella motsvarigheter i t.ex. , inte minst för att det offentliga åtagandet i är avsevärt mer långtgående. Enligt regeringen skapar samverkansmodellen en sammanhållning även i större städer och bidrar inte bara till ökad trygghet utan också till attraktionskraft för företag och en ökad livskvalitet i stort. I skrivelsen anges bl.a. att regeringen ska verka för att stötta samverkan mellan privata och offentliga aktörer som vill samverka kring lokala trygghetsfrågor. I samband med att Fastighetsägarna presenterade den ovan nämnda rapporten uttalade justitie- och inrikesminister att det inte i första hand är mer lagstiftning som behövs, utan snarare att samarbetet mellan olika aktörer måste utvecklas. Ministern framhöll också att samarbetsformer av typen BID inte kan ersätta det offentliga åtagandet och betonade att det alltid måste finnas en närvaro av polisen och annan samhällsservice. Vidare uttalade ministern att han såg BID-samarbeten som ett mycket bra komplement för att skapa trygghet och arbeta brottsförebyggande. I sammanhanget kan även nämnas att (Brå) har i uppdrag att utveckla det nationella stödet för och samordningen av det brottsförebyggande arbetet. Brå ska inrätta en nätverksstruktur för nationella aktörer för att bidra till ökad samverkan på det brottsförebyggande området och utveckla konkret stöd till brottsförebyggande aktörer. Brå ska även ta fram och sprida utbildning om brottsförebyggande arbete, stödja länsstyrelserna i arbetet med att stödja och bidra till regional samordning av brottsförebyggande arbete samt ta fram en rapport om hur det brottsförebyggande arbetet har bedrivits och utvecklats. om regeringens brottsförebyggande program Som har redovisats tidigare behandlade regeringens ovan omnämnda skrivelse . delade regeringens uppfattning att det finns ett behov av att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott, inte bara hos rättsväsendet utan även hos andra berörda aktörer, och såg positivt på att regeringen lagt fram ett brett nationellt brottsförebyggande program 2017 (bet. 2016/17:JuU15). såg det dock som en brist att skrivelsen inte innehöll konkreta anvisningar om åtgärder som regeringen avser att vidta och inte heller några tidsramar, vilket utskottet ansåg försvårar uppföljning av arbetet och gör skrivelsen svår att använda för aktörer på det brottsförebyggande området. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en skrivelse som redovisar vilka konkreta åtgärder som regeringen avser att vidta inom ramen för det nationella brottsförebyggande programmet och inom vilken tidsram åtgärderna kommer att genomföras. Utskottet ser i grunden positivt på olika former av mer eller mindre reglerad samverkan mellan privata och offentliga aktörer som syftar till att förbättra villkoren för såväl de boende som näringslivet i vissa avgränsade områden. Däremot är utskottet tveksamt till att ska peka ut en särskild modell (Business Improvement Districts, BID) som extra angelägen att titta närmare på i linje med vad som föreslås i motionerna. Det kan enligt utskottets uppfattning finnas goda skäl att invänta fler erfarenheter av de BID-inspirerade samverkansprojekt som har växt fram på några håll i , men också av andra samverkansbaserade initiativ som inte har lika tydligt släktskap med BID-modellen. Det är enligt utskottets uppfattning exempelvis inte givet att – så som i fallet med BID-modellen – en särskild reglering är den mest verkningsfulla konstruktionen. Samverkan som bygger på frivillighet kan i många fall säkerligen vara lika framgångsrik. Utskottet vill även påminna om att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med en redovisning av vilka konkreta åtgärder den avser att vidta inom ramen för sitt brottsförebyggande program. Olika samverkanslösningar – inklusive BID-inspirerade modeller – bör kunna ingå bland dessa åtgärder. Med det anförda avstyrks motionsyrkandena. Specialiserad världsutställning om hållbar samhällsbyggnad Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en specialiserad världsutställning om hållbar samhällsbyggnad, bl.a. med hänvisning till att deltagande i världsutställningen i är ett så pass omfattande åtagande att det inte går att motivera en svensk specialutställning . I motion 2017/18:2778 av (MP) framhålls det att ofta lyfts fram som ett föregångsland inom innovation och hållbar utveckling. Exemplen är många på svenska innovationer inom hållbar utveckling som är värda att uppmärksammas både inom och utanför , som det finns mycket att lära av andra länder. Motionären redovisar därefter att specialiserade världsutställningar har arrangerats och syftar till att presentera lösningar på olika utmaningar för mänskligheten. Motionären anser att bör ansöka om att få anordna en specialiserad världsutställning med fokus på hållbar samhällsplanering och begär att genom ett tillkännagivande ska framföra detta till regeringen (yrkande 1). För att kunna skicka in en ansökan bör det som ett första steg utses en nationell samordnare som tillsammans med byggsektorns olika aktörer och intresseorganisationer kan identifiera lämpliga platser, datum och konkret innehåll inom ramen för ovanstående tema samt föreslå olika organisatörer för utställningen. Motionären begär ett tillkännagivande om att det ska utses en nationell samordnare med uppdrag att tillsammans med relevanta aktörer bistå regeringen inför och under ansökningsprocessen (yrkande 2). Världsutställningar och specialiserade expo En världsutställning (World expo) är en internationell utställning av bl.a. hantverks- och industriprodukter, teknik, arkitektur och konst, men den fungerar numera även som plattform för diskussioner och samarbete kring globala utmaningar, som miljön eller fattigdom. Världsutställningar har anordnats med ojämna mellanrum , och dessa utställningar regleras och övervakas av den internationella organisationen des Expositions (). är ett av 170 länder som är medlemmar i . Utöver världsutställningar reglerar ytterligare tre utställningstyper varav en är s.k. specialiserade expo. Specialiserade expo arrangeras mellan två världsutställningar. Den senaste specialiserade expon genomfördes i (Astana) 2017 på temat Framtidens energi. Nästa specialiserade expo anordnas i , men där är temat ännu ej fastslaget. Regeringen har beslutat att ska delta i i , under förutsättning att staten och näringslivet finansierar det svenska deltagandet i lika delar. Syftet med ett svenskt deltagande är att stärka en allsidig och positiv bild av i utlandet, att främja som kunskapsnation och näringslivets konkurrenskraft och kreativitet samt att stärka attraktionskraft för turism och investeringar och för forsknings-, innovations- och kulturutbyte. Det svenska deltagandet och den paviljong som kommer att uppföras ska genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv från start till mål. Kommittén ska bl.a. ta fasta på regeringens politik för hållbart företagande och arbete med Agenda 2030. En kommitté har fått i uppdrag att förbereda och ansvara för det svenska deltagandet i världsutställningen (dir. 2017:130). Till kommittén har en operativ generalkommissarie knutits. Enligt uppgifter från UD innebär ett svenskt deltagande vid ett annat lands världsutställning ett omfattande åtagande som kräver så stora insatser att det kan vara svårt att motivera en svensk specialutställning . Vidare bedömer tjänstemän vid UD att 2020 kommer att kunna vara en fullgod plattform för att främja frågor om hållbar samhällsplanering. Utskottet konstaterar att kommer att delta vid världsutställningen i och att den paviljong som kommer att uppföras ska genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv. Ett omfattande förberedelsearbete har inletts. Åtagandet är av så pass stor dignitet att det svårligen går att motivera att initierar en process som syftar till att genomföra en specialiserad världsutställning om hållbar samhällsplanering i linje med vad som föreslås i motionen, som därmed avstyrks. Övriga motionsförslag – förenklad beredning Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden som beretts förenklat. Jämför det särskilda yttrandet (M, SD, C, V, L, KD). I motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 har det väckts förslag som rör följande ämnen: – en översyn av – regional fysisk planering – begränsning av detaljplanekravet – privat initiativrätt till detaljplan – planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden – planering för hållbara städer – bygglov för vindkraftverk – bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden – skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och traditionellt byggande – riktvärden för trafikbuller – cykel- och gångvägar – byggregler för energihushållning – tidsbegränsade bygglov m.m. – bostadsnära centrumanläggningar och etablering av externa köpcentrum – tillgänglighet i byggnader för äldre och personer med funktionsnedsättning – tillfälligt undantag från PBL – klimatfrågor i planeringen – icke kommersiella frizoner – byggregler för ventilation – åtgärder på bostadsmarknaden – allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag – åtgärder för fler studentbostäder – en ny boendeform för unga – bostäder för nyanlända – åtgärder för jourlägenheter och skyddade boenden – planering för ökad trygghet – bosparande för unga – kreditgarantier på landsbygden – innovativt, miljövänligt och hållbart byggande Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /17:CU14, 2016/17:CU15 och 2016/17:CU20. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller några andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Riksintressesystemet och behovet av bostäder, punkt 1 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 25, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 17, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 55 och 56, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 16, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 14, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 13 och 2017/18:3113 av (M) samt 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 22. Ett riksintresse är ett geografiskt område som har utpekats som skyddsvärt för att det innehåller nationellt viktiga värden och kvaliteter. Systemet med riksintressen är dock otympligt och föråldrat, och det har gått inflation i antalet riksintresseområden och omfattningen av dem. täcks av yta av riksintressen. Detta är en orimligt stor del, och många kommuner anser att riksintressen hindrar nya bostäder. Systemet med riksintressen har också fått kritik från bl.a. i granskningsrapporten av riksintressen (RiR 2013:21). I rapporten konstateras att statens hantering av riksintressen försvårar för kommunerna att planera nya bostäder. Bland annat anger av kommunerna med bostadsbrist att statens hantering av riksintressen har hindrat nya bostäder minst en gång . De förslag som redovisar i betänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99), som bl.a. innebär att det ska införas fler nivåer av intressen som ska beaktas vid samhällsplanering, löser inte problemet att riksintressen hindrar bostadsbyggande. Vi instämmer i stället i det som anfört i rapporten av uppdrag angående tillämpningen av bestämmelser om riksintressen (rapport 2017:5), om att förslag i detta avseende inte bör ligga till grund för en lagändring. Det står dock klart att det finns behov av såväl författningsändringar som ett helhetsgrepp vid tillämpningen för att åtgärda de brister som beror på att berörda myndigheter saknar korrekt informations- eller kunskapsunderlag. Att skapa bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande är en mycket angelägen fråga. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen ännu inte vidtagit de åtgärder som behövs för att arbeta fram nödvändiga lagändringar. Regeringen bör skyndsamt tillsätta en ny utredning och återkomma med ett förslag till omarbetade bestämmelser om riksintressen där behovet av bostäder ges högre prioritet än . Regeringen bör också vidta åtgärder för att berörda myndigheter ska ha ett fullgott underlag för sin tillämpning av bestämmelserna. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riksintressesystemet och behovet av bostäder, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:3113 av (M), 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 14, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 13, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 33, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 24 och 25, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 17, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 55 och 56, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 22. Enligt består av landets areal av områden som är av riksintresse. Därmed finns det inte behov av att peka ut ytterligare områden som skyddsvärda. I stället bör områden av riksintresse begränsas både till antalet och till omfattningen. Det är regeringens uppgift att vidta nödvändiga åtgärder som säkerställer att systemet begränsas så att det inte skapar hinder för bostadsbyggandet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 2 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkandena 3 och 10, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 40, 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 19, 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 3 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 11 och 2017/18:2817 av (M), 2017/18:2911 av (M), 2017/18:2933 av (M), 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 8. Alliansregeringen beslutade om en rad kommitté- och myndighetsuppdrag som i sin tur har resulterat i ett antal förenklingar i PBL. Dessa förenklingar har bl.a. inneburit att flera åtgärder är lovpliktiga. Syftet med förenklingarna är att främja bostadsbyggandet. kan kommunerna återinföra lovplikt i detaljplaner och reglera frågor som rör en utseende i sådana planer. Regeringen bör, enligt vår mening, på lämpligt sätt följa upp tillämpningen av dessa möjligheter så att användningen inte leder till att de förenklingar som avskaffats i lag återinförs av kommuner i detaljplaner och förhindrar bostadsbyggande. beslutade och 2017 om tillkännagivanden om att skulle förenklas och förbättras. Det har som framgått även genomförts vissa förenklingar i lagen som främjar bostadsbyggandet. Bostadsbristen i landet ställer emellertid krav på att ytterligare åtgärder vidtas skyndsamt. Enligt vår mening ska regeringen återkomma till med lagförslag om ytterligare förenklingar som främjar bostadsbyggandet. Detta gäller inte minst frågan om att möjliggöra att ändrad användning av fastigheter får ske utan lovplikt, att förkorta och förändra byggprocessen och att vidta åtgärder som förenklar beslutsprocessen för detaljplaner. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 8 och 11, 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:2817 av (M), 2017/18:2911 av (M), 2017/18:2933 av (M), 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkandena 3 och 10, 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 40 samt 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 17. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet, och bostadsbyggandet behöver främjas. Vi anser därför att det är viktigt med ytterligare förenklingar i . Vi välkomnar därmed det arbete som sker i frågan, men vi anser att regeringen ska ta ytterligare initiativ på området. Vidare innebär normgivningsbemyndigandet i att regeringen kan köra över allmänhetens intressen vid byggande av asylboenden eller ombyggnad av befintliga fastigheter. Bemyndigandet har dessutom skapat problem. Kommuner har tvingats till dyra köp av bostadsrätter, nya utanförskapsområden har skapats, den långsiktiga samhällsplaneringen har försämrats och allmänhetens intressen har åsidosatts. Vi anser därför att normgivningsbemyndigandet i ska tas bort.