bet · H501JuU14 · 2018-04-12 00:00:00 — Enligt det nya förslaget skulle straffansvaret endast omfatta fotografering på vissa i lagtexten närmare angivna platser. Det skulle dessutom krävas att fotograferingen sker i hemlighet, i enlighet med vad som gäller för olovlig avlyssning enligt 4 kap. 9 a § . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det nya förslaget. Lagrådet konstaterade att lagregleringen i det nya förslaget hade fått en helt annan inriktning än i det tidigare förslaget. Tillämpningsområdet för straffbestämmelsen hade därmed blivit väsentligt inskränkt, vilket bl.a. innebar att en rad situationer som gäller integritetskränkande fotografering inte kommer att vara straffsanktionerade. Lagrådet påpekade att det faktum att skyddet för enskildas privatliv inte kommer att vara lika starkt kan vara problematiskt från vissa synpunkter. Lagrådet ansåg emellertid att det saknades skäl för att på den grunden avstyrka förslaget. Lagrådet konstaterade vidare att den föreslagna lagtexten inte varit föremål för någon ytterligare remissbehandlingen sedan den förra lagrådsremissen, trots de stora principiella ändringar som gjorts. Med hänsyn till den relativt omfattande remissbehandling tidigare i ärendet ansågs beredningskravet i regeringsformen dock vara uppfyllt. Det omarbetade lagförslaget överlämnades till genom proposition 2012/13:69 och tillstyrktes av justitieutskottet i betänkande 2012/13:JuU21. följde utskottet (rskr. 2012/13:250). Införandet av bestämmelsen om olaga integritetsintrång Brottet olaga integritetsintrång infördes i (prop. 2016/17:222, bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). I samma lagstiftningsärende behandlades även en ändring av straffbestämmelsen om ofredande (4 kap. 7 §). Genom ändringen moderniserades straffbestämmelsen om ofredande och anpassades till nya sätt att kommunicera. I och med den nya regleringen gäller straffansvar för ofredande för den som fysiskt antastar någon annan eller utsätter någon annan för störande kontakter eller annat hänsynslöst agerande, om gärningen är ägnad att kränka den utsattes frid på ett kännbart sätt. Det straffbara handlandet består alltså i att utsätta någon annan för ett hänsynslöst agerande. En annan förändring är att angreppet inte behöver uppfattas när det företas utan det kan ske . Regeringen uppger i propositionen att tillkännagivandet om behovet av ett stärkt straffrättsligt skydd mot spridning av integritetskänsligt material (bet. 2014/15:KU15 förslagspunkt 1, rskr. 2014/15:173) är slutbehandlat. Den parlamentariskt sammansatta (Ju 2014:09, dir. 2014:65) hade i uppdrag att utifrån ett individperspektiv kartlägga och analysera sådana faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet, samt inom ramen för detta arbete följa upp effekterna i lagstiftningsarbetet av den nämnda förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten som genomfördes . överlämnade kommittén till regeringen delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? – En kartläggning av (SOU 2016:41) och slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52). Betänkandena har remissbehandlats. I regleringsbrevet 2018 till (Brå) ger regeringen i uppdrag att följa upp implementeringen av bestämmelsen om kränkande fotografering. Regeringen skriver att studien ska belysa inflödet av anmälningar och vilken typ av gärningar som blivit anmälda och utredda som kränkande fotografering, samt den vidare hanteringen av ärendena genom rättskedjan fram till domslut. I uppdraget ingår att redovisa polis, åklagares och domares erfarenheter av att tillämpa lagstiftningen. Uppdraget ska redovisas . I betänkande 2016/17:JuU16 behandlades frågor om kränkande fotografering. Utskottet uttalade då följande: Det har framkommit uppgifter som indikerar att lagen om kränkande fotografering inte omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Bland annat har det rapporterats om att en person som åtalats för kränkande fotografering efter att ha smygfotograferat en kvinna i en provhytt friats på grund av att kvinnan upptäckte pojken. Fotograferingen hade således inte skett i hemlighet. I ett annat exempel frikände hovrätten en man som smygfilmat en kvinna under kjolen i en rulltrappa från åtal om sexuellt ofredande, eftersom kvinnan inte märkte smygfilmningen. Även om det senare målet är överklagat till anser utskottet att det, bl.a. mot bakgrund av det först nämnda målet, redan nu finns skäl att utvärdera bestämmelsen om kränkande fotografering i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Utskottet föreslog mot den bakgrunden att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:211). Ny teknik innebär ofta utmaningar för lagstiftningen, inte minst vad gäller integritetsfrågor. Som har redovisats ovan har utvecklingen redan lett till förändringar av befintlig lagstiftning och kriminalisering av nya handlingar, såsom kränkande fotografering och olaga integritetsintrång. Vidare bereder två betänkanden från , och har tillkännagett för regeringen att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta. Regeringen har också gett Brå i uppdrag att följa upp implementeringen av bestämmelsen om kränkande fotografering. Mot bakgrund av det arbete som redan pågår är utskottet är inte berett att ta något initiativ med anledning av motionen. Därmed avstyrks motion 2017/18:3336 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att följa upp den lagstiftning som kriminaliserade id-kapningar. I motion 2017/18:3398 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att följa upp lagstiftningen som kriminaliserade id-kapningar. I 4 kap. 6 b § anges att den som genom att olovligen använda en annan persons identitetsuppgifter utger sig för att vara honom eller henne och därigenom ger upphov till skada eller olägenhet för honom eller henne, döms för olovlig identitetsanvändning till böter eller fängelse i högst . Bestämmelsen om olovlig identitetsanvändning infördes i (prop. 2015/16:150, bet. 2015/16:JuU29, rskr. 2015/16:240). remitterade en promemoria med förslag om utökade möjligheter för att bedriva viss brottsbekämpande verksamhet. Förslaget innebär att ges rätt att på eget initiativ arbeta mot ett stort antal brott, såsom olovlig identitetsanvändning och urkundsförfalskning, som är kopplade till användandet av falska eller manipulerade intyg om brotten har samband med verksamhet samt penningtvättsbrott. Syftet med förslaget är att förstärka brottsbekämpande verksamhet. Remissvaren ska ha kommit in . Justitie- och migrationsminister gav följande svar på en skriftlig fråga (2016/17:858): har frågat mig om jag kommer att vidta några ytterligare åtgärder för att vända utvecklingen och bromsa antalet id-kapningar. Flera åtgärder har vidtagits för att förbättra stödet och servicen till brottsutsatta, bl.a. till dem som drabbats av bedrägerier och identitetskapningar. Olovlig identitetsanvändning är ett brott i . Genom denna åtgärd ökar skyddet för identitetsuppgifter. Därutöver har infört en e-tjänst som ökar möjligheterna för den enskilde att skydda sig mot bedrägerier som görs med falska adressändringar. Genom att aktivera Spärra obehörig adressändring godkänns bara adressändringar som görs med e-legitimation. Detta minskar risken för att personuppgifter olovligen används. införde ett antal av en särskild bedrägerispärrtjänst för dem som drabbats av bedrägerier och identitetskapningar. Tjänsten innebär att den som utsatts för bedrägeri endast behöver ringa ett samtal för att spärra möjligheterna till kreditupplysning hos de anslutna kreditupplysningsföretagen. gav regeringen i uppdrag till att lämna förslag till ett bättre digitalt bemötande av den som blivit utsatt för brott. Som en del av uppdraget ingår att ge förslag på hur den myndighetsgemensamma webbinformationen kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas . En rad åtgärder har således vidtagits för att stärka skyddet mot bedrägerier och identitetskapningar och för att förbättra servicen för dem som utsatts för denna typ av brottslighet. Regeringens ambition är att fortsätta att stärka stödet och skyddet för brottsutsatta. Bakgrunden till lagstiftningen om olovlig identitetsanvändning var att efter förslag från justitieutskottet lämnat ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen ska se över om inte respekten för enskildas integritet kräver både straffrättsliga och andra åtgärder mot olovlig identitetsanvändning och i förekommande fall vidta sådana åtgärder. Som skäl anförde utskottet bl.a. att på grund av den stora skada som olovlig identitetsanvändning kan orsaka och det förhållande att den person som utsätts för en olovlig identitetsanvändning inte räknas som ett brottsoffer, finns det anledning att se över om den rådande ordningen ger ett tillräckligt starkt skydd för vars och ens integritet (bet. 2013/14:JuU15, rskr. 2013/14:159). har även senare lämnat ett tillkännagivande med innebörden att det är angeläget att olovlig identitetsanvändning kriminaliseras (bet. 2014/15:JuU14, rskr. 2014/15:138). Som framgår har en rad åtgärder vidtagits för att stärka skyddet mot identitetskapningar. Utskottet är bl.a. mot denna bakgrund inte berett att ta något initiativ med anledning av vad som anförs i motionen. Därmed avstyrks motion 2017/18:3398 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av domar gällande sexualbrott, stärkt skydd mot gromning och om att straffbelägga försäljning av sexuella tjänster. I motion 2017/18:842 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att överväga att utvärdera domar gällande sexualbrott med syfte att utreda varför fler inte döms för våldtäkt och sexuellt utnyttjande. I motion 2017/18:1101 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att se över hur skyddet för unga mot gromning kan stärkas. I motion 2017/18:1454 av (-) begärs ett tillkännagivande om att kriminalisera handel med sexuella tjänster för samtliga inblandade, dvs. att även försäljning av sexuella tjänster ska vara straffbelagt. I 6 kap. återfinns sexualbrotten. Enligt 6 kap. 1 § döms den som genom misshandel eller annars med våld eller genom hot om brottslig gärning tvingar en person till samlag eller till att företa eller tåla en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag för våldtäkt till fängelse i lägst två och högst . Detsamma gäller den som med en person genomför ett samlag eller en sexuell handling som enligt första stycket är jämförlig med samlag genom att otillbörligt utnyttja att personen på grund av medvetslöshet, sömn, allvarlig rädsla, berusning eller annan drogpåverkan, sjukdom, kroppsskada eller psykisk störning eller annars med hänsyn till omständigheterna befinner sig i en särskilt utsatt situation. Om ett brott som avses i första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna vid brottet är att anse som mindre grovt, döms för våldtäkt till fängelse i högst . Om ett brott som avses i första eller andra stycket är att anse som grovt, döms för grov våldtäkt till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om våldet eller hotet varit av särskilt allvarlig art eller om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Enligt 6 kap. 3 § döms den som förmår en person att företa eller tåla en sexuell handling genom att allvarligt missbruka att personen befinner sig i beroendeställning till gärningsmannen för sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning till fängelse i högst . Om brottet är grovt, döms för grovt sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning till fängelse i lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om fler än en förgripit sig på offret eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen annars visat särskild hänsynslöshet. Enligt 6 kap. 4 § döms den som har samlag med ett barn eller som med ett sådant barn genomför en annan sexuell handling som med hänsyn till kränkningens allvar är jämförlig med samlag för våldtäkt mot barn till fängelse i lägst två och högst . Detsamma gäller den som begår en gärning som avses i första stycket mot ett barn som fyllt femton men inte och som är avkomling till gärningsmannen eller står under fostran av eller har ett liknande förhållande till gärningsmannen, eller för vars vård eller tillsyn gärningsmannen ska svara på grund av en myndighets beslut. Är brott som avses i första eller andra stycket att anse som grovt, döms för grov våldtäkt mot barn till fängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen har använt våld eller hot om brottslig gärning eller om fler än en förgripit sig på barnet eller på annat sätt deltagit i övergreppet eller om gärningsmannen med hänsyn till tillvägagångssättet eller barnets låga ålder eller annars visat särskild hänsynslöshet eller råhet. Den som förmår ett barn som inte fyllt att mot ersättning företa eller tåla en sexuell handling döms för köp av sexuell handling av barn (6 kap. 9 § ). Straffet för brottet är böter eller fängelse i högst . Bestämmelsen tar i första hand sikte på köp av sexuella handlingar av barn . När det gäller barn i åldrarna är utgångspunkten att de inte anses ha förmågan att samtycka till att sälja sexuella handlingar. Syftet med bestämmelsen om köp av sexuell handling av barn är framför allt att skydda ungdomar från att dras in i prostitution. När det gäller barn blir andra straffbestämmelser om sexualbrott tillämpliga, t.ex. våldtäkt mot barn. Av 6 kap. 10 § andra stycket framgår att den som blottar sig för någon annan på ett sätt som är ägnat att väcka obehag eller annars genom ord eller handlande ofredar en person på ett sätt som är ägnat att kränka personens sexuella integritet kan dömas för sexuellt ofredande. har kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte en annan lydelse, 6 kap. 10 § a . Ändringarna innebär att straffansvaret för kontakt med barn i sexuellt syfte inträder redan när en vuxen eller en annan straffmyndig person föreslår en träff för ett barn eller stämmer träff med barnet i syfte att begå en gärning för vilken straff föreskrivs i 6 kap. 4, 5, 6, 8 eller 10 § . Det krävs inte längre någon ytterligare åtgärd som är ägnad att främja att en sådan träff kommer till stånd. Vidare ändrades brottsbeteckningen från kontakt med barn i sexuellt syfte till kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte. Slutligen så höjdes maximistraffet för brottet från fängelse till fängelse . Den som i ett annat fall än som avses 6 kap. skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning, döms för köp av sexuell tjänst till böter eller fängelse i högst , 6 kap. 11 § . Regeringen mottog utredningen starkt straffrättsligt skydd mot köp av sexuell tjänst och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling m.m. (SOU 2016:42). I delbetänkandet föreslår utredningen bl.a. att brottet köp av sexuell tjänst ska gradindelas och att brott av normalgraden ska straffas med böter eller fängelse och för grovt brott fängelse i högst . I enlighet med sitt uppdrag presenterar utredningen även ett förslag, som man dock inte bedömer vara möjligt, där köp av sexuell tjänst läggs till listan av brott som undantas från kravet på dubbel straffbarhet. Slutligen föreslår utredningen att brottet köp av sexuell handling från barn ska byta namn till utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Straffet för brottet ska därutöver skärpas och gradindelas. Utredningen föreslår att brott av normalgraden ska straffas med fängelse i högst och för grovt brott fängelse i lägst och högst . Böter föreslås därmed tas bort från straffskalan. presenterade regeringen en lagrådsremiss där regeringen föreslår att kravet på dubbel straffbarhet tas bort för brottet köp av sexuell tjänst som begåtts utomlands och en skärpning av straffskalan för brottet utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling. Till skillnad från utredningen föreslås ingen gradindelning av brottet. Regeringen har aviserat att en proposition kommer att överlämnas till . Justitie- och inrikesminister fick en skriftlig fråga om vilka åtgärder han och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med den stora ökningen av antalet brott i allmänhet och sexualbrott i synnerhet (fr. 2017/18:504). Statsrådet gav följande svar: Sexualbrotten tillhör de allvarligaste brotten och frågan har högsta prioritet för regeringen. Vi delar oron för att sexualbrotten ökar. Polisen måste prioritera sexualbrott, särskilt när det handlar om barn och unga. Brotten måste anmälas och utredas. Brottsoffren måste få snabbare återkoppling på sin anmälan. För att kunna möta behoven och höja ambitionsnivån i arbetet behöver myndigheten väsentligt fler anställda. Därför har regeringen i budgetpropositionen föreslagit och aviserat historiskt stora resurstillskott till för de kommande tre åren. Genom uppdrag i polisens och regleringsbrev följer regeringen hur myndigheterna arbetar med att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkt och andra sexualbrott. Brå kommer också få i uppdrag att belysa rättsväsendets hantering av våldtäktsbrott från anmälan till dom, och att ge förslag på hur hanteringen skulle kunna förbättras. Brå har även fått i uppdrag att belysa orsakerna till ökningarna av antalet sexualbrott. Regeringen har lämnat förslag om en ny sexualbrottslagstiftning som bygger på frivillighet. Regeringen föreslår en skärpt syn på sexualbrott genom att höja minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn från fyra till fängelse. Vi skärper också synen genom förslaget att införa ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa sexualbrott. Regeringen föreslår också att målsägandebiträden ska utses tidigare i processen. Den nya lagstiftningen är tydlig med vad som är ett brott och inte och det är viktigt att kunskapen om detta når ut. Därför kommer få i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. Om det skulle visa sig att det behövs ytterligare åtgärder när det gäller sexualbrotten är jag öppen för det. Av regleringsbrevet till (Brå) framgår bl.a. följande: Det är centralt att rättsväsendet ständigt utvecklar sina arbetsmetoder för att stärka sin förmåga att klara upp dessa brott. Brå får därför i uppdrag att belysa rättsväsendets hantering av våldtäktsbrott från anmälan till dom. Brå ska inom ramen för uppdraget analysera vad som utmärker de ärenden som i olika faser inte går vidare i rättskedjan. Brå ska även göra en bedömning av vilka förutsättningar som finns att klara upp de anmälda brotten, utifrån faktorer som tillgång till stödbevisning. Vidare ska Brå identifiera svårigheter och framgångsfaktorer i utrednings- och lagföringsarbetet, samt ge förslag på hur rättsväsendets hantering av våldtäktsbrott skulle kunna förbättras. I genomförandet av uppdraget ska Brå beakta slutsatserna avseende rättsväsendets hantering av sexualbrott i betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60). Uppdraget ska redovisas . sexualbrottskommitté överlämnade betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60). I betänkandet föreslår kommittén bl.a. följande: • Sexualbrottslagstiftningen ska ändras så att gränsen mellan straffri och straffbar gärning dras vid om deltagandet i en sexuell handling har varit frivilligt eller inte. • Brottsbeteckningen våldtäkt tas bort och ersätts med sexuellt övergrepp. Även vissa andra brott får nya brottsbeteckningar. • Det ska klargöras i lagtexten att sexualbrott som sker på distans, t.ex. via internet, kan rubriceras på samma sätt som när personerna befinner sig på samma fysiska plats. • En ny omständighet som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett visst brott ska rubriceras som grovt införs i syfte att skärpa synen på brott som begås mot barn, särskilt de barn som har fyllt 15 men inte . • Ytterligare en grad, synnerligen grovt brott, föreslås för bestämmelserna om sexuellt övergrepp och sexuellt övergrepp mot barn. • Ett oaktsamhetsansvar införs för vissa sexualbrott. Av betänkandet framgår vidare att kommittén har gått igenom praxis för att kartlägga hur våldtäktsbrottet har tolkats och tillämpats (se s. 96 samt bil. 8 i betänkandet). överlämnade regeringen proposition 2017/18:177 En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet till . Regeringen uppger att de föreslagna lagändringarna görs i syfte att tydliggöra att varje människa har en ovillkorlig rätt till personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande. Det föreslås bl.a. följande: • Gränsen för straffbar gärning ska gå vid om deltagandet i en sexuell aktivitet är frivilligt eller inte. Det ska inte längre krävas att gärningsmannen har använt sig av våld eller hot, eller utnyttjat offrets särskilt utsatta situation, för att kunna dömas för t.ex. våldtäkt. • Det införs ett särskilt oaktsamhetsansvar för vissa allvarliga sexualbrott. • Minimistraffet för grov våldtäkt och grov våldtäkt mot barn höjs från fängelse till fängelse . • Vid bedömningen av om bl.a. ett våldtäktsbrott är grovt ska det särskilt beaktas om gärningsmannen med hänsyn till offrets låga ålder visat särskild hänsynslöshet eller råhet. • Det straffrättsliga skyddet vid sexualbrott mot barn stärks vid oaktsamhet hos gärningsmannen i fråga om barnets ålder. • När en förundersökning avseende ett sexualbrott har inletts eller återupptagits ska anmälan om målsägandebiträde göras , om det inte är uppenbart att målsäganden saknar behov av ett sådant biträde. Lagändringarna föreslås träda i kraft . gjorde efter förslag från utskottet i betänkande 2014/15:JuU14 tre tillkännagivanden till regeringen när det gällde sexualbrott (rskr. 2014/15:138). Ett tillkännagivande gällde vikten av att översynen av straffskalan för köp av sexuell handling av barn genomförs i enlighet med vad som anges i kommittédirektiv 2014:128. Ett annat tillkännagivande behandlade vikten av att uppdraget att överväga en höjning av straffminimum genom att ta bort böter i straffskalan vid allvarliga fall av köp av sexuell tjänst skulle genomföras i enlighet med vad som anges i samma kommittédirektiv. Vidare lämnades ett tillkännagivande om att ett förslag skulle presenteras som innebär att bestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte får en mer ändamålsenlig utformning samt att straffet för kontakt med barn i sexuellt syfte bör skärpas. Utskottet behandlade motioner om sexualbrott m.m. i betänkande 2015/16:JuU18 (s. 36 f.). Utskottet konstaterade bl.a. att översynen av behovet av åtgärder för att säkerställa ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel, köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn (dir. 2014:128) fortfarande pågick samt att promemorian Översyn av straffbestämmelsen om kontakt med barn i sexuellt syfte (Ds 2015:49) bereddes i . Med detta i beaktande såg utskottet inte då behov av ytterligare tillkännagivanden om straffskärpningar eller andra åtgärder med anledning av dessa brott. Utskottet behandlade vidare flera motioner med yrkanden om våldtäktsbrottets utformning samt motioner om sexuella övergrepp som sker via internet. Utskottet hänvisade bl.a. till att sexualbrottskommitté hade ett brett uppdrag och anförde att kommitténs arbete inte borde föregripas. Vidare hänvisade utskottet till att det i betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) föreslås att en ny straffbestämmelse om olaga integritetsintrång införs i 4 kap. .