bet · H601UU4 · 2018-11-30 00:00:00 — Utskottet välkomnar även det arbete som kommissionen gör för att göra EU mer demokratiskt. Enligt utskottets mening är det också viktigt att kommissionen fortsätter arbetet för att motverka radikalisering och för att förebygga våldsbejakande extremism (se utl. 2016/17:KU12 och yttr. 2017/18:KU3y), vilket nu inte nämns särskilt i arbetsprogrammet. Utskottet anser vidare att det är av stor betydelse att möjliga åtgärder blir belysta med anledning av spridningen av desinformation på internet, och det bör enligt utskottet göras med beaktande av ett fortsatt värnande av informations- och yttrandefriheten. Det är i detta avseende värdefullt att kommissionen ska ta fram en handlingsplan om desinformation. noterar kommissionens arbete under prioritering 7 och vill inom ramen för utskottets beredningsområde även lyfta fram betydelsen av arbetet med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. När det gäller efterlevnad av rättsstatens principer har utskottet ställt sig bakom regeringens ståndpunkt att de länder som inte står upp för grundläggande värden inte ska fortsätta gynnas av EU-medel i samma utsträckning. vill även liksom tidigare markera att öppenhet, insyn och ansvarsutkrävande är grundläggande för en stabil och effektiv statsförvaltning, och därför är kommissionens arbete med att stärka den demokratiska legitimiteten välkommet. Utskottet vidhåller att det är på nationell nivå som vägvalen i den ekonomiska politiken slutligen ska göras, med ett effektivt parlamentariskt deltagande och verkligt ansvarsutkrävande. instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Kommissionen avser att lägga fram flera förslag med kopplingar till om klimatförändringar. Ett av dessa är ett diskussionsunderlag om ett hållbart EU 2030, uppföljning av FN:s mål för hållbar utveckling och . Ett annat är en strategi för långsiktiga minskningar av växthusgasutsläppen i EU i enlighet med och inför klimatkonferensen i . Det väntas även ett förslag till en ny institutionell ram för energi- och klimatpolitiken. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet hänvisar till sitt yttrande över kommissionens arbetsprogram 2018 (yttr. 2017/18:MJU3y) där utskottet framförde att det är angeläget att slå fast vikten av EU:s globala ledarskap, såväl i internationella klimatförhandlingar som i genomförandet av inom och utanför EU. Utskottet ställde sig i samband med en överläggning med regeringen (prot. 2018/19:2) bakom att EU ska driva på för att alla parters nationella åtaganden ska ha en gemensam tidsram som är i linje med femåriga cykel för utsläppsminskningar och den globala översynen. Miljö- och jordbruksutskottet har redovisat sin syn på roll i klimatpolitiken och vid genomförandet av . I betänkande 2016/17:MJU24 framhöll utskottet att ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättning. Utskottet har även anfört att , såväl enskilt som genom EU, bör driva på för ett effektivt och ambitiöst genomförande av (bet. 2017/18:MJU22). Miljö- och jordbruksutskottet vidhåller sina tidigare ståndpunkter och vill återigen framhålla vikten av att EU tar ledningen när det gäller genomförandet av . Utskottet vill särskilt understryka vikten av att alla medlemsstater tar ansvar för att nå målen för . Detta är särskilt angeläget med hänsyn till vad som framkom den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC). Slutligen vill utskottet framhålla betydelsen av att även fortsättningsvis håller en hög ambition på området och bidrar till ett effektivt genomförande av inom EU. instämmer i yttrandet och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. EU som global aktör Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 1 (SD) och 2 (V). Kommissionen aviserar inga nya initiativ inom prioriteringen En starkare global aktör. I stället lyfter kommissionen fram vikten av genomförande av t.ex. förslaget om mer effektivt beslutsfattande inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP), EU:s globala strategi, den nya alliansen mellan och för hållbara investeringar och arbetstillfällen och EU:s grannskapspolitik. Kommissionen nämner även . instämmer i kommissionens bedömning att EU samlat har en ökad vikt och ökade möjligheter att arbeta för fred, demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens betydelse, hållbar utveckling, säkerhet och stabilitet. Utskottet ser positivt på att kommissionen nämner genomförandet av den globala strategin. Som utskottet påpekade i utlåtande /18:UU4 bör den globala strategin vara ramen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska agerande. I de utmanande tider som råder måste EU stå enat och agera gemensamt för en regelbaserad global säkerhetsordning som genomsyras av multilateralism. En av är den breda verktygslåda som finns på utrikesområdet och som kombinerar olika instrument. Utskottet konstaterar att det inte finns några nya initiativ i arbetsprogrammet under prioriteringen En starkare global aktör. Dock lade kommissionen fram ett antal nya förslag i samband med ordförandens tal om tillståndet i unionen . Detta gäller bl.a. förslaget om en ny allians mellan och för hållbara investeringar och arbetstillfällen (COM(2018) 643) vilket utskottet har kallat regeringen till information om . presenterade kommissionen även förslaget En starkare global aktör: effektivare beslutsfattande inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, COM(2018) 647. Kabinettssekreterare föredrog frågan för utskottet . Vid föredragningen framkom att förslaget ännu inte har börjat diskuteras formellt inom Europeiska unionens råd och att regeringen fortfarande håller på att analysera förslaget. Liksom regeringen anser utskottet att förslaget om en effektivare beslutsprocess inom GUSP innebär en övergång till ett nytt beslutsförfarande som behöver analyseras noggrant. Utskottet konstaterar att vissa av kommissionens förslag teoretiskt sett redan kan användas enligt fördragen. Utskottet anser att frågan bör ses i en bredare kontext tillsammans med andra förslag på hur EU kan få en starkare gemensam utrikespolitisk röst och fatta effektiva beslut inom utrikespolitiken. Kommissionen nämner även EU:s grannskapspolitik. Utskottet har behandlat denna fråga , senast i betänkande 2017/18:UU10. Där framhöll utskottet bl.a. att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla partnerskapen med sikte på att fördjupa och bredda dem. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Utskottet framhöll även att det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. Utskottet vill lyfta fram att det är det östliga partnerskapet etablerades. Utskottet vill upprepa att stöder länderna i det östliga partnerskapets ambitioner att närma sig EU och att genomföra de reformer som är nödvändiga för ett närmande. Utskottet understryker vikten av att driver att det östliga partnerskapet ska ligga högt på EU:s dagordning. Utskottet betonar att det i linje med mer-för-mer-principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet välkomnar även att kommissionen lyfter fram utvidgningen. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden. Utskottet anser att arbetet för att uppmuntra samtliga länder på västra att ta steg mot ett EU-närmande bör fortsätta. har bidragit till att stärka säkerhet, stabilitet och ekonomiska utveckling, och det är fortfarande ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Principer om konditionalitet och framsteg på egna meriter bör ligga till grund för den fortsatta processen. Med hänvisning till det som anförts ovan föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. EU som global aktör, punkt 6 – motiveringen (SD) av (SD), (SD) och (SD). Även om EU teoretiskt sett skulle kunna ha en ökad diplomatisk tyngd jämfört med medlemsstaterna var för sig har resultatet av unionens diplomatiska ambitioner varit sparsamt. Misslyckandet med att hantera de externa aspekterna av migrationen tyder exempelvis på att unionens samlade röst ändå inte talar särskilt starkt. ser positivt på ett formaliserat samarbete i de fall då medlemsstaternas intressen sammanstrålar, men ambitionen om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik ställer vi oss inte bakom. Vi välkomnar kommissionens avstannade reformtakt på utrikesområdet och ser även positivt på ansatsen till ett fördjupat utvecklingssamarbete med länder i . anser däremot inte att ett sådant samarbete bör kopplas till åtgärder för att stävja irreguljär migration mot EU eftersom detta riskerar att utsätta EU för utpressning, vilket erfarenheterna från tydligt visar. Utvecklingssamarbetet ska heller inte ses som ett verktyg för att minska incitamenten för migration i sig, detta eftersom all forskning på området pekar på ett motsatt förhållande. En tydlig koppling bör däremot göras till återtagande. ser förslaget om att öka användningen av kvalificerad majoritet för beslut inom utrikesområdet som mycket oroande. Den stadigvarande trenden inom EU är att öka användningen av kvalificerad majoritet på fler och fler områden och därmed koncentrera makt till . Den här processen är en viktig anledning till att valde att lämna unionen. noterar att EU:s institutioner systematiskt har sett mellan fingrarna med brister hos kandidatländer eftersom ambitionen att expandera unionen alltid har stått i första rummet. Flera av bristerna inom den offentliga förvaltningen i länder som exempelvis eller borde ha lett till att dessa länder inte ansågs uppfylla Köpenhamnskriterierna. Kommissionen har inte lärt sig av dessa misstag och håller nu på att upprepa detta gentemot länder i det östliga partnerskapet. Att ge exempelvis Bosnien, som har en mycket exotisk och instabil konstitutionell modell samt enorma problem med korruption, islamism och etnisk splittring, status som kandidatland tyder på att kommissionen underskattar de problem som upptagande av länder i det tidigare och orsakar. EU som global aktör, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). motsätter sig en generell utveckling mot en ökad samordning av utrikespolitik inom EU. Vi värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att självt avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta när det kommer till att möta våra stora internationella utmaningar. anser att det är viktigt med effektiva beslutsprocesser men att det inte får ske på bekostnad av medlemsstaternas inflytande. Ekonomiska och finansiella frågor, punkt 2 (L) (L) anför: ska ha höga ambitioner för det europeiska samarbetet. Inom områden som klimat, migration, försvar, forskning, brottsbekämpning och konkurrenskraft behöver unionens samarbete fördjupas. EU:s resurser ska investeras i prioriterade områden som genererar tillväxt och välstånd för EU:s medborgare, vilket minskar behovet av nationella satsningar på dessa områden. Givet att EU:s budget reformeras och moderniseras kan det vara motiverat att skjuta till nya medel och därmed också skapa en möjlighet att låta unionen öka andelen egna medel i budgeten. Det kan finnas områden där egna medel är mer effektiva än medlemsavgifter, och egna medel bör därför inte kategoriskt avskrivas så som finansutskottet gör. Särskilt yttrande (V) (V) anför: Utöver de områden som utskottet behandlar i utlåtandet vill vi göra följande särskilda yttrande. då antalet asylsökande i EU ökade kraftigt har migrationspolitiken i EU och dess medlemsstater förändrats i en mycket restriktiv riktning. Kommissionen har lagt fram flera förslag på direktiv och förordningar som syftar till att göra det svårare för människor på flykt att söka och få skydd i EU. Sedan dessa förslag har fastnat i förhandlingarna har kommissionen i stället börjat driva en politik som går ut på att hindra migranter och flyktingar från att komma till . Denna politik har framför allt byggt på stöd till den libyska och avtal med afrikanska stater där bistånd, handel och investeringar villkoras med insatser för att stoppa människor på flykt. Det är en politik som bryter mot överenskomna principer om hur bistånd ska bedrivas, som går emot andemeningen i asylrätten och som har resulterat i grova kränkningar av migranters mänskliga rättigheter. Politiken försämrar även möjligheterna att åstadkomma en hållbar utveckling i dessa länder och leder till ökad instabilitet. är mycket kritiskt till den politik som kommissionen har bedrivit på detta område med EU:s medlemsstaters godkännande. Förteckning över granskade dokument Kommissionens arbetsprogram 2019 – Uppfylla löften och forma framtiden (COM(2018) 800). 2017/18:FiU31 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om översyn av de europeiska tillsynsmyndigheterna (Esa-myndigheterna) COM(2017) 536 2017/18:TU8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av kombidirektivet COM(2017) 648 2017/18:AU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens direktivförslag om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen COM(2017) 797 2017/18:NU26 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om marknadskontroll av produkter COM(2017) 795 2017/18:AU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten COM(2018) 131 2017/18:MJU25 Otillbörliga handelsmetoder mellan företag i livsmedelskedjan COM(2018) 173 2017/18:KU48 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten COM(2018) 218 2017/18:CU33 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till direktiv om grupptalan och om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv COM(2018) 184 COM(2018) 185 2017/18:AU19 Subsidiaritetsprövning av förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter COM(2018) 380 2017/18:FiU51 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till Europeiska unionens egna medel och genomförande av systemet för egna medel COM(2018) 325 COM(2018) 327 2017/18:TU20 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändring av direktivet om förvaltning av vägars säkerhet COM(2018) 274 2017/18:TU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om åtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet COM(2018) 277 2017/18:NU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en mekanism för att lösa problem i gränsöverskridande sammanhang COM(2018) 373 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande