bet · H601KrU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Medel tillförs om ytterligare till Ájtte - Svenskt fjäll- och samemuseum och ytterligare till . Dessutom anslår vi i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Stöd till trossamfund (9:1–9:2) Vi tillför anslaget 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund öronmärkta för tillsyn, granskning och uppföljning av trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än . Vi minskar anslaget 9:2 Stöd till trossamfund med för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte följer kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt. Vi är också kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet samt för att minska administrationskostnader för stöd till trossamfund. Filmstöd (10:1) Vi vill minska anslaget med totalt . ställer sig inte bakom att höjningen av filmstödet finansieras med en höjning av mervärdesskatten på biografbiljetter. tillför vidare till filmstöd för samisk film. Stödet bör hanteras av . Medier (11:1–11:5) vill öka anslaget 11:1 Sändningar av TV med . Ungdomspolitik (12:1–12:3) Vi tillför anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att organisationer som företräder ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna äska medel för kulturella verksamheter men även till att anpassa lokaler. Vi tillför också Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ökat anslag för en förstärkning av deras gransknings- och utvärderingsarbete kring hur mottagare av offentligt stöd lever upp till de av staten ställda kraven och om de verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Vi minskar anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet med . Detta är dels en minskning av anslaget till följd av att vi anser att det är rimligt att avveckla det skatte-finansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i och dels en ökning av anslaget med för att tillgängliggöra och anpassa lokaler och föreningar för personer med funktionsnedsättning. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) minskar medlen till anslaget 13:1 Stöd till idrotten med . Vi välkomnar inte de riktade anslagen för integrationsåtgärder i våra utanförskapsområden då det inte ingår i idrottens uppdrag. Vi anser att barn- och ungdomsidrotten, elitsatsningarna och idrott för äldre bör prioriteras. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska ta hänsyn till pris- och löneomräkning samt stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Vi ställer oss inte bakom regeringens ökning från för att skapa föreningsdrivna mötesplatser i socioekonomiskt utsatta områden och minskar således anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler med . Vi menar att satsningen är storstadscentrerad och vill istället vara hela parti. Vi ökar anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med . tror på friluftslivets betydelse för turismen, meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård, folkhälsa och som resurs i regional utveckling. Det är därför välkommet att regeringen sällat sig till denna linje och tillför efterlängtade anslagshöjningar. menar vi att regeringens ambitioner inte är tillräckliga, utan budgeterar ytterligare medel, varav avsätts med intentionen att ge friluftsorganisationerna utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och deras förståelse och omsorg för svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. anser att anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer bör upphöra då vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Vi minskar anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn med då vi menar att regeringens argument för anslagsökningen inte är tillräckligt tydliga. Folkbildning (14:1–14:4) Folkbildningen rymmer många goda delar. Som ett komplement till det offentligas utbildningsalternativ och som en väg till social gemenskap och spridare av lusten att lära har folkbildningen en viktig roll i vårt samhälle. Av den anledningen är det fullt rimligt att stat och samhälle stödjer denna sektor. är det naturligtvis rimligt att mottagare av statsbidrag uppfyller rimliga krav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Vi minskar anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med . Minskningen härleds dels till att vi, i motsats till regeringen, inte anslår några medel för fler utbildningsplatser vid de allmänna kurserna, dels till förändrade villkor för bidragsgivningen som innebär att uppenbart samhällssplittrande, mångkulturalistiska verksamheter samt verksamheter präglade av politisk extremism eller ensidig politisk påverkan inte längre ska kunna få statligt stöd. Vid sidan av detta gör vi bedömningen att trycket på folkbildning sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar gör på nya jobb- och utbildningsplatser. Likaså minskar vi anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning med . ser i det korta perspektivet behov av tolkutbildningar på grund av den tillbaka omfattande invandringen. Vi föreslår en sänkning av anslaget då vi menar att vår politik för sammanhållning och ansvarsfulla invandringspolitik jämte skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att göra att behovet av kontakttolkar minskar . Vi motsätter oss också de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande eftersom vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser, som kan behövas i annan svenskundervisning, i anspråk. Vi minskar därmed anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen med . Vi avsätter för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom införandet av ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer (anslag 99:1). Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet (anslag 99:2). Vi avsätter för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjlighet till deltagande i kulturlivet (anslag 99:3). Vi vill således förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som den förra regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med med syftet att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv (anslag 99:4). Satsningen riktar sig till hela landet, till både statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla behöver kunskap om och känsla för. öronmärks i ett eget anslag, för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform (anslag 99:5). Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. Utöver anslås till anslaget 7:1 för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för kulturreservaten. Kommunerna har en viktig roll och ett stort ansvar att inom ramen för och samhällsbyggnaden i stort värna, vårda och inkludera K-märkta byggnader och kulturmiljöer i stads- och samhällsplanering. Ett bekymmer är att möjligheterna och skyddet för kulturmiljöer inom rådande lagstiftning inte är tillfredsställande. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om i syfte att kommuner där det saknas, alternativt finns behov av, förstärkning kan tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnads-förvaltningarna (anslag 99:7). Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska. Jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. driver linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi för ett stimulansbidrag till landstingen (anslag 99:8). är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan för att leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför Kulturlotsen och Sverigecenter. En landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet till vilken vi avsätter (anslag 99:9). Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (C) Per Lodenius (C) anför: Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Den har tagits fram utifrån ett antal principer, som stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetprocessen i stort avspeglar dessa principer. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver. Tvärtom är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610 av m.fl. har inga anslagspåverkande förslag inom utgiftsområde 17 och avstår därmed från ställningstagande. Engagemang som frodas i kulturliv, civilsamhälle och debatt är viktigt för att foga samman samhället. I vår vision har alla – oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation – möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. blir ett alltmer mångkulturellt land och detta skapar nya möjligheter. Kultur stärker människor självförtroende och gör att fler tar tillvara yttrandefriheten. Det i sin tur stärker delaktigheten och demokratin i vårt samhälle. Kultur i hela landet För att lyfta kulturlivet i hela landet vill stärka och utveckla kultursamverkansmodellen så att regionerna får större inflytande. Vi vill också att regionerna samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Ytterligare ett sätt är att inrätta ett system för ett nationellt Kulturhuvudstadsår där en ny svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. De nationella kulturinstitutionerna måste också sprida sin verksamhet i hela landet. Vi vill inte att riskerar att klyvas genom att förutsättningarna för ett bra liv försämras på mindre orter. Därför har vi kämpat emot höjningen av moms på biobiljetter som hotar många biografer och den tillgängliga kultur de erbjuder. Momsen på biobiljetten måste återställas, men det tar att göra det, måste effekterna av höjningen snabbt bromsas på ett ändamålsenligt sätt. Därför vill göra en satsning för kultur på landsbygden, mindre orter och i utanförskapsområden på bl.a. biografverksamhet genom kultursamverkansmodellen. Ta tillvara civilsamhällets integrationskraft Det civila samhället gör och har gjort stora insatser för nyanlända till . Vi vill ge goda och långsiktiga möjligheter för att bidra till integration. Inom exempelvis idrotten, friluftslivet och folkbildningen finns stor förmåga att skapa verklig integration när människor möts utifrån intresse och delar erfarenheter. Det skapar också nätverk som kan ge vägar till jobb. Idrott är bra både för det fysiska och psykiska välbefinnandet och det är viktigt att ta reda på orsakerna till att flickor slutar idrotta tidigare så att effektiva åtgärder kan sätta in. Det har också visat sig att spontanidrottsplatser lockar fler pojkar och män än flickor och kvinnor. Vi vill se en nationell jämförelse av hur mycket medel som kommunerna fördelar till barn- och ungdomsidrott samt hur fördelningen ser ut för pojkar respektive flickor. Sammantaget vill vi att en utredning av vad som hindrar jämställd idrott genomförs, så att utifrån det kan få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet inom svensk idrott. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (L) (L) anför: Kulturen är en demokratisk rättighet. Det räcker inte med att veta var man kan hitta information, man måste också ha kunskap som gör att man kan orientera sig i en värld av påståenden; bildning, helt enkelt. Ett öppet samhälle behöver litteratur, konst och andra kulturella uttryck som provocerar och utmanar. Den liberala kulturpolitikens uppgift är inte att styra kulturen, utan att förbättra förutsättningarna för det konstnärliga skapandet och för individens bildning. För Liberalerna är kulturens frihet helt central. Kulturen ger människor verktyg att tänka själv, och det är själva grunden för liberalismen. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Offentliga bidrag och anslag ska vara kvalitetsdrivande. Principen om armlängds avstånd ska gälla, dvs. det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Kulturpolitiken ska vidare slå vakt om såväl bredd som spets. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 17. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 17. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 17 läggs fram i motion 2018/19:2958. Liberalernas budgetalternativ ställs nedan mot regeringens förslag, och innebär följande när det gäller utgiftsområde 17: Kulturövergripande verksamhet (1:1–1:7) När det gäller den fria konsten ifrågasätter Liberalerna om konsten blir särskilt fri om medel fördelas på fem olika anslag; anslagen 2:2, 3:1, 4:2, 4:4 och 5:2. Vi anser därför att bör föras från dessa anslag till anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete och görs tillgängliga för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken. Liberalerna motsatte sig redan i budgetmotionen att statliga medel skulle anvisas för jubileumsåret för , och avvisar nu att anvisas för detta ändamål 2019. Liberalerna anser att den kommunala musik- och är en angelägenhet och ställer sig därför inte bakom statliga medel om till denna verksamhet. Liberalerna anser vidare att kulturpolitiken ska syfta till att fler får ta del av kvalitetskultur. Liberalerna vill därför införa en bonus i de statliga stöden till kulturen som går till de kulturaktörer som breddar sin publik. Kriterierna för bonusen anser vi bör utarbetas i nära dialog med kulturlivet. Vi föreslår att anslaget 1:2 ökas med för detta ändamål. Bibliotekens roll för att stärka läsningens och litteraturens ställning kan enligt Liberalerna inte överskattas. Liberalerna gör därför en riktad förstärkning av anslaget 1:2 med för att möjliggöra för ökade inköp av ny litteratur. Medlen ska också användas till trygghetssatsningar på de bibliotek som har problem med ordningsstörningar, hot och våld. Sammantaget innebär detta en ökning av anslaget 1:2 med . Liberalerna anser att alla barn och unga ska få möta professionella kulturutövare i skolan och få se och höra, men också själva få utöva, t.ex. teater, film och musik. Vi anser därför att kultursatsningen Skapande skola bör byggas ut för att även omfatta gymnasiet, och vi avsätter för detta ändamål under anslag 1:3 Skapande skola. behöver en kulturpolitik för hela landet. I detta har enligt Liberalerna kultursamverkansmodellen en nyckelroll. När modellen infördes tillfördes inga extra statliga medel, och den del som i praktiken fördelas till regionerna har heller inte ökat i samma takt som den regionala finansieringen. Detta har enligt Liberalerna bidragit till att det varit svårt att uppnå den förnyelse av kulturpolitiken som var ett av syftena med kultursamverkansmodellen. Liberalerna anser därför att bör avsättas för att förstärka modellen. Stödet bör fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna inom ramen för kultursamverkansmodellen. Anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet minskas vidare med med anledning av en justerad pris- och löneomräkning. Sammantaget innebär det att vi föreslår en ökning av anslaget 1:6 med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) Liberalerna avvisar regeringens satsning under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med , till förmån för satsningar under anslaget 1:2 som ska vara tillgängligt för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Litteraturen, läsandet och språket (3:1–3:3) Liberalerna anser att anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter ska minskas med , till förmån för satsningar under anslaget 1:2 som ska vara tillgängligt för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. För att svenskan ska vara ett fullt ut samhällsbärande språk behöver det finnas en fackterminologi på svenska inom alla samhällsdomäner. Den svenska terminologiverksamheten är inne i en stor omställningsprocess. Liberalerna anser att anslaget 3:3 och folkminnen bör ökas med för att säkra terminologiarbetet i samband med att ansvaret för terminologifrågor flyttas till och folkminnen när avvecklas. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Liberalerna avvisar regeringens satsning under anslagen 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och 4:4 Bidrag till bild- och formområdet med 10 respektive , till förmån för satsningar under anslaget 1:2 som ska vara tillgängligt för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Liberalerna avvisar regeringens satsning under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med , till förmån för satsningar under anslaget 1:2 som ska vara tillgängligt för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Arkiv (6:1) Anslaget 6:1 minskas med anledning av en justerad pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturmiljö (7:1–7:4) Anslaget 7:1 minskas med anledning av en justerad pris- och löneomräkning och sänks därför med . Museer och utställningar (8:1–8:5) Liberalerna välkomnar att vissa museer vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men anser att det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur det bör ske. Regeringens reform omfattar bara vissa av de centrala museerna. Vi vill i stället utforma ett nytt anslag med ett sökbart bidrag tillgängligt för dels samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet, dels läns- och regionmuseerna. Det innebär att vi minskar anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med . Vi avvisar vidare fortsatt regeringens satsning om för att stärka en kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning vid och Statens museum för världskultur. Vi menar att detta redan är samtliga statliga museers kärnuppdrag. Anslaget minskas vidare till följd av en justerad pris- och löneomräkning och sänks därför med . Det innebär att vi sammantaget föreslår en minskning av anslaget 8:1 med . Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Liberalerna vill främja en fri och självständig idrottsrörelse som fostrar människor i demokratiska värderingar och erbjuder alla möjlighet till positiva upplevelser av idrott. Liberalerna anser att statens idrottspolitik bör innebära tydligt formulerade mål och en skarp uppföljning av målen. Först i de fall det är tydligt att idrotten inte lever upp till de mål har formulerat bör enligt vår uppfattning öronmärkta stöd övervägas, och då i första hand inom idrottsanslaget. Liberalerna avvisar mot denna bakgrund regeringens olika öronmärkta bidrag om under anslaget 13:1 Stöd till idrotten. vill vi höja det generella stödet till idrotten med motsvarande belopp. Vi anser vidare att samlingslokaler är en angelägenhet, och avvisar därför stödet till samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta områden och minskar anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler med . Folkbildning (14:1–14:4) Liberalerna avvisar det öronmärkta stödet, för att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan, på under anslaget 14:1 Bidrag till folkbildning. Liberalerna anser vidare att folkbildningens möjligheter att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning bör öka och avsätter därför för detta ändamål under anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd. Kredit på public service-kontot, punkt 4 (SD) (SD) och i (SD) anför: har länge förespråkat en ny finansieringsmodell för radio och tv i allmänhetens tjänst. har vi kunnat se att rundradiokontot gått med underskott. Ett svar från övriga partier har varit att löpande höja TV- och radioavgiften, i stället för att ta ett helhetsgrepp om public service-bolagens långsiktiga finansiering och nödvändiga reformer. När nu en ny skattefinansiering av public service är beslutad och ska implementeras föreslår regeringen kredit till rundradiokontot som förs över till det nya public service-kontot. Vi hade önskat att man , då rundradiokontot länge gått med underskott, såg över en lösning. befinner vi oss i ett läge där det får anses som ofrånkomligt att stödja en kreditlösning i linje med den som presenterats. Detta för att public services verksamhet inte ska inledas med ett kraftigt finansiellt underskott. Långsiktigt måste dock de reformer komma på plats som vi föreslagit i vår kommittémotion om public service-frågor, vilka delvis har bäring på långsiktiga kostnader för public service-bolagen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 17: