bet · H501SoU26 · 2018-06-08 00:00:00 — Syftet med vägledningen är bl.a. att bidra till att patienter med omfattande behov i större utsträckning än tidigare erbjuds en fast vårdkontakt. Vägledningen kan användas som ett kunskapsunderlag till hur lokala rutiner kan utformas. I vägledningen beskrivs varför en fast vårdkontakt ska utses, vem som kan utses till fast vårdkontakt och när, var och hur en fast vårdkontakt kan arbeta samt de bestämmelser som gäller. Idrott för personer med funktionsnedsättning beslutade ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås av och inkluderas i idrottsverksamhet (bet. 2016/17:KrU4 punkt 14, rskr. 2016/17:191). Med anledning av tillkännagivandet anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) att den har bjudit in till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksamhet. Dialogen innefattar enligt regeringen även andra frågor av betydelse för funktionshindrades idrottande. Regeringen ansåg med det anförda att tillkännagivande var tillgodosett och slutbehandlat. Inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet (ANDT) har det funnits en nationell strategi för regeringens arbete med målet: ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk. Den nuvarande strategin (skr. 2015/16:86), som gäller , innehåller sex mål som tillsammans ska bidra till att uppnå det övergripande målet. Strategin tar tydligt utgångspunkt i hälsans bestämningsfaktorer och betonar att ett strukturerat, långsiktigt, målinriktat, tvärprofessionellt och sektorsövergripande arbete på samhällets alla nivåer krävs för att nå målet. Sammanlagt 14 nationella myndigheter räknas som ansvariga inom ANDT-området, och till de centrala aktörerna hör länsstyrelserna och . har en central roll och ska stödja genomförandet av ANDT-strategin genom att verka för nationell samordning och för ett effektivt och kunskapsbaserat arbete (S2016/01028/FST). Myndigheten ska ta initiativ och utforma insatser inom ramen för uppdraget utifrån de prioriteringar som myndigheten bedömer som angelägna för att uppnå strategins mål. Myndigheten ansvarar också för uppföljningen av strategin samt nationell tillsyn över alkohol- och tobaksområdena. Motionsyrkanden om fast läkare eller vårdkontakt behandlades senast av utskottet i betänkande 2017/18:SoU22 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti. Utskottet anförde bl.a. följande: När det gäller motionsyrkandena om fast läkare eller vårdkontakt kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen föreslog en patientmiljard som ska bidra till en snabbare vård för patienter (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Vidare noterar utskottet att regeringen och SKL ingått en överenskommelse om patientmiljarden. Genom överenskommelsen bestämdes bl.a. att medel ska tillföras landsting och regioner för att införa patientkontrakt. Landsting och regioner ska säkerställa att man bl.a. har rutiner för att erbjuda patienter fast vårdkontakt. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:294). I betänkande 2017/18:SoU22 behandlades även motionsyrkanden om begreppet nära vård och primärvårdens uppdrag. Utskottet anförde bl.a. följande: Enligt utskottet är det viktigt att tillgängligheten i primärvården förbättras. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syftet att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Utskottet biföll motionsyrkandena, och följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:294). I betänkande 2015/16:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 behandlade utskottet ett motionsyrkande om att motverka alkoholskador bland årsrika kvinnor. Utskottet konstaterade att regeringen har uppmärksammat äldre med alkoholmissbruk och instämde vidare i bedömningen att landstingen behöver fortsätta att utveckla arbetssätt och höja personalens kompetens för att arbeta med riskbruk av alkohol. Utskottet anförde att äldre med missbruk och beroende behöver uppmärksammas såväl inom äldreomsorgen som inom primärvården. Utskottet ansåg dock inte att någon åtgärd från behövdes varför motionsyrkandet avstyrktes. följde utskottets förslag. Ett liknande motionsyrkande behandlades förenklat i betänkande 2017/18:SoU8 Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor. I betänkande 2015/16:SoU8 behandlades även ett motionsyrkande om roll som expertmyndighet i ANDT-frågor. Utskottet konstaterade att kommuner, landsting och det civila samhället utför en stor del av det praktiskt förebyggande arbetet, vilket måste fungera väl om målen ska nås. Vidare anförde utskottet att den nationella och regionala nivån spelar stor roll för att stödja det lokala arbetet och engagemanget. Utskottet delade regeringens bedömning att , som är huvudansvarig myndighet på det nationella planet, skulle få en starkare och tydligare roll i att stödja genomförandet av ANDT-strategin. Någon åtgärd från ansågs dock inte nödvändig med anledning av motionsyrkandet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet, och följde utskottets förslag. Ett motionsyrkande om idrott för personer med funktionsnedsättning behandlades av kulturutskottet i betänkande 2017/18:KrU2 Idrott, friluftsliv och folkbildning. avstyrkte motionsyrkandet, och följde utskottets förslag. Utskottet anser i likhet med regeringen att det övergripande nationella målet för folkhälsopolitiken ska vara att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förslag som syftar till att underlätta folkhälsoarbetet på samtliga samhällsnivåer genom en tydligare fördelning av ansvar på nationell nivå och förbättrad uppföljning och utvärdering av folkhälsoarbetet. Vidare konstaterar utskottet att det inte har väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens förslag. Utskottet ansluter sig därför till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens förslag om omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälsoarbetets målstruktur. När det gäller målstrukturen konstaterar utskottet att de föreslagna målområdena stärker jämlikhetsaspekten inom folkhälsopolitiken och ligger i linje med förändringarna av det nationella målet för folkhälsoarbetet. Utskottet anser inte att det är nödvändigt med förändringar i målstrukturen enligt vad som framförs i motion 2017/18:4182 (L) yrkande 1. Yrkandet avstyrks därmed. Utskottet är inte heller berett att föreslå något initiativ av med anledning av motion 2017/18:4175 (V) om en folkhälsolag. Motionen bör avslås. Av redovisningen ovan framgår att regeringens förslag om en patientmiljard ska bidra till en snabbare vård för patienter samt stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra tillgängligheten till primärvården. Vidare framgår att regeringen och SKL ingått en överenskommelse om patientmiljarden. Målet med överenskommelsen är att bidra till utvecklingen av tillgängligheten till primärvården och samordningen av patienternas vårdinsatser. Utskottet konstaterar även att har beslutat om ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syfte att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor. Utskottet anser därmed inte att något initiativ från är nödvändigt med anledning av motion 2017/18:4181 (KD, C, M, L) yrkandena 1 och 3. I motion 2017/18:4181 (KD, C, M, L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om fast läkarkontakt. Utskottet konstaterar att det följer av patientlagen att en fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det. När det gäller primärvården anges vidare i patientlagen att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt. Utskottet noterar även att utredningen utveckling för god och nära vård i sitt delbetänkande (SOU 2018:39) föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att säkerställa att fler patienter än får en fast läkarkontakt genom att patienten får möjlighet att välja en namngiven läkare som sin fasta läkarkontakt i primärvården och att den är kopplad till den utförare som patienten har valt inom det som utredningen benämner Vårdval primärvård. Regeringen bör därför återkomma till i denna fråga. Utskottet föreslår att , med bifall till motion 2017/18:4181 (KD, C, M, L) yrkande 2, ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. I ett yrkande påtalas vikten av fysisk aktivitet och att idrottsrörelsen måste bli bättre på att inkludera personer med funktionsnedsättning. Att personer med funktionsnedsättning ges möjlighet att utöva idrott och inkluderas i idrottsverksamheten är en viktig fråga inte minst med tanke på vad som anges i propositionen om att barn med funktionsnedsättning rör sig i mindre utsträckning än befolkningen i övrigt och har en i jämförelse mer stillasittande fritid. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen med anledning av ett tillkännagivande från har bjudit in idrottsrörelsen till en dialog kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksamheten. Det kan också nämnas att ett liknande motionsyrkande behandlades av kulturutskottet i betänkande 2017/18:KrU2 idrott, friluftsliv och folkbildning. avstyrkte motionsyrkandet, och följde utskottets förslag. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för att nu ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:4182 (L) yrkande 2. Vidare vidhåller utskottet sin uppfattning att äldre med missbruk och beroende behöver uppmärksammas såväl inom äldreomsorgen som inom primärvården. Utskottet är dock inte berett att nu föreslå något initiativ av på området. Motion 2017/18:4182 (L) yrkande 3 avstyrks således. Avslutningsvis konstaterar utskottet att har en central roll på ANDT-området. Myndigheten ska stödja genomförandet av ANDT-strategin genom att verka för nationell samordning och för ett effektivt och kunskapsbaserat arbete. Utskottet anser inte att någon åtgärd från är nödvändig med anledning av motion 2017/18:4182 (L) yrkande 4. Motionsyrkandet bör därmed avslås. Hälsa för äldre, punkt 2 (SD, L) av Per Ramhorn (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 1. Vi anser att propositionen helt saknar ett äldreperspektiv. Forskningen visar att mycket står att vinna för både individerna själva och samhällsekonomin genom skadeförebyggande åtgärder. Vi anser därför att årsrikas hälsa bör finnas med i målstrukturen, antingen i form av ett eget mål eller systematiskt inarbetat i de strategier som ska utvecklas för de olika målområdena. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. En folkhälsolag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4175 av m.fl. (V). Enligt min mening behöver det nuvarande folkhälsoarbetet stärkas. Jag anser därför att förslagen i propositionen bör kombineras med en tydlig folkhälsolag. En sådan lag bör lyfta fram nationella mål på folkhälsoområdet såväl som tydliggöra ansvarsfördelningen på nationell respektive regional och lokal nivå. Regeringen bör låta utreda förutsättningarna för en svensk folkhälsolag där statens ansvar tydliggörs. Förebyggande arbete och tillgänglig vård, punkt 4 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (L), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L) yrkandena 1 och 3. Enligt vår mening hade det varit önskvärt om regeringen hade utgått från de förslag som Kommissionen för jämlik hälsa presenterat om framför allt ökad tillgänglighet och en starkare primärvård som kan ta ett större ansvar för ett brett förebyggande hälsoarbete. Vi anser därför att utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01) bör få ett tilläggsuppdrag att utveckla primärvårdens uppdrag i syfte att vårdteam ska arbeta mer förebyggande för att stärka befolkningens hälsa. Det handlar bl.a. om att ge tydligare hälsoinformation och hitta sätt att motivera människor att ta ett större eget ansvar för sitt liv och sin hälsa. Regeringen bör se till att detta sker. Vidare anser vi att en tillgänglig vård och en stark primärvård i synnerhet är centrala faktorer för att skapa en mer jämlik vård. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur tillgängligheten i vården kan öka. Idrott för personer med funktionsnedsättning, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 2. Fysisk aktivitet är en av de viktigaste faktorerna för en god hälsa. Jag anser därför att idrottsrörelsen måste bli bättre på att inkludera personer med funktionsnedsättning. En enig riksdag har tydligt markerat att ett mål för statens stöd till idrotten är idrott för alla. I målformuleringen nämns särskilt personer med funktionsnedsättning. Trots detta är idrott för personer med funktionsnedsättning satt på undantag, och där det finns fungerar det ofta som en verksamhet skild från andra. Regeringen bör föra en dialog med idrottsrörelsen om hur man följer uppsatta mål. Ett äldreperspektiv på alkoholprevention, punkt 7 (SD, L) av Per Ramhorn (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 3. Riskbruket av alkohol bland årsrika kvinnor har ökat kraftigt . Vi anser därför att ett äldreperspektiv på alkoholprevention kan bidra till minskade sjukvårds- och omsorgskostnader. Det är även angeläget att förebygga alkoholskador hos äldre genom att rikta informationsinsatser mot dem som är medelålders. Vi anser att regeringen bör införa ett äldreperspektiv på alkoholprevention. roll på ANDT-området, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4182 av m.fl. (L) yrkande 4. Jag anser att uppdrag som kunskapsmyndighet bör förtydligas. I ANDT-strategin lyfte regeringen fram två aspekter av kunskapsstyrningen – dels uppföljning av strategins mål, dels att förmedla kunskapsstöd till lokala och regionala aktörer. Detta kunskapsstöd tycks endast vara avsett att handla om metoder och arbetssätt. Det är enligt min mening minst lika viktigt att samla och sprida epidemiologisk kunskap inom ANDT-området. Regeringen bör se till att får ett lika tydligt uppdrag som expertmyndighet i ANDT-frågor som den har i smittskyddsfrågor. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:249 God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik: godkänner vad regeringen föreslår om omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälsoarbetets målstruktur (avsnitt 6.2). 2017/18:4175 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förutsättningarna för en svensk folkhälsolag där statens ansvar tydliggörs bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4181 av m.fl. (KD, C, M, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) bör få ett tilläggsuppdrag att utveckla primärvårdens uppdrag i syfte att vårdteam ska arbeta förebyggande för att stärka befolkningens hälsa, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkarkontakt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur sjukvården kan bli mer tillgänglig och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4182 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hälsa för äldre bör finnas med i målstrukturen för folkhälsoarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör föra en dialog med idrottsrörelsen om idrott för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett äldreperspektiv på alkoholprevention och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om roll på ANDT-området och tillkännager detta för regeringen. Från telefonförsäljning av lotter till folkhälsa är steget inte så vansinnigt stort. Vi kommer att debattera socialutskottets betänkande God och jämlik hälsa - en utvecklad folkhälsopolitik och de nya mål som regeringen har tagit fram. I stora delar råder enighet i utskottet kring att vi ska ha höga ambitioner. Men det finns ett stort bekymmer när det gäller folkhälsan i vårt land. Det är inte att den inte är bra. Jämför vi oss internationellt mår vi svenskar nämligen bra. Folkhälsan befinner sig i stort i ett hälsosamt läge. Men klyftorna ökar. Trots att några av de mest grundläggande förutsättningarna är på plats - att det finns välstånd och trygghet och att även de som har de lägsta inkomsterna har hyfsat stabila förutsättningar - ökar klyftorna. Trots att livsvillkoren på tio som har analyserat i sin senaste rapport visar att de allra flesta har fått det bättre ökar klyftorna. Och det är de med låg utbildning som löper de största riskerna. Det är dem vi i lägst utsträckning lyckas nå med det förebyggande arbetet och det som kan göra att var och en av oss får förutsättningar, oavsett varifrån vi kommer, vilken utbildningsbakgrund vi eller våra föräldrar har och vad som händer oss i livet. När man bedömer den förväntade livslängden hos personer som är är skillnaden . Så mycket kortare förväntas en person med låg utbildning leva jämfört med en person med hög utbildning. Därför är det så viktigt när vi pratar om folkhälsa att vi inte bara pratar om hur vården ska fungera för att man ska överleva när man väl har drabbats av psykisk ohälsa, övervikt, cancer eller hjärt- och kärlsjukdomar utan också, och kanske i synnerhet, jobba för hur vi ska förebygga detta. Hur ska vi se till att man inte hamnar i de risker som riskerar att leda till en för tidig död? För oss kristdemokrater är det helt självklart att stödet alltid måste börja hemma i familjen, för det är där vi grundlägger våra vanor. Stöd ska ges till föräldrarna, och ett särskilt riktat stöd ska ges till de föräldrar som har de sämsta förutsättningarna. Vi vet nämligen att barn till föräldrar med låg inkomst riskerar att dö på grund av föräldrarnas bakgrund. Det är till och med så att barns risk att dö är större om föräldrarna har en låg utbildningsbakgrund. I vår vårproposition som har debatterats och beslutats i andra ärenden hade vi med förslag om att kommuner ska tvingas erbjuda föräldrastödsprogram. Det är alltså inte föräldrarna som ska tvingas till något, utan det ska vara obligatoriskt för kommunerna att tillhandahålla det, eftersom det är genom att stödja familjerna och föräldrarna som vi grundlägger de goda, tidiga vanorna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT God och jämlik hälsa - en utvecklad folkhälso-politik Också skolan är viktig, framför allt om man kommer från en bakgrund utan tillräckligt föräldrastöd. Därför hade vi också med förslag om att öka antalet idrottstimmar i skolan från 500 till 700. Inte för att vi tror att alla ungar älskar skolidrotten - det finns nog till och med en och annan här inne i kammaren som kanske drog sig för att vara med på idrottslektionerna. Men vi vet hur viktig skolidrotten är och att den fungerar inte bara för hälsan utan också för skolresultaten. Även skolresultaten i sig är en grundläggande faktor för att utveckla en god hälsa senare i livet. Vi är glada över att vi i utskottet har lyckats få stöd för det som fanns med i Alliansens motion som handlade om hur viktigt det är att den nära vården, primärvården, fungerar och att du som enskild också har möjlighet att välja en läkarkontakt och skriva in dig hos en enskild läkare. Vi vet nämligen att kontinuitet är särskilt viktigt för den som har en ohälsa och ofta behöver söka vård. Vi tycker att det är beklagligt att vi inte kunde enas om andra viktiga saker som fanns med i den rapport från Kommissionen för jämlik hälsa som presenterades tidigare. Vi har föreslagit att vårdteam, som ju ska finnas i primärvården, ska arbeta mer förebyggande för att stärka befolkningens hälsa. Vi menar att det inte finns med i tillräckligt stor utsträckning i den utredning som vi kommer att behandla på många olika sätt som kommer. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 3. ska vi debattera betänkandet SoU26. I betänkandet behandlas regeringens proposition God och jämlik hälsa - en utvecklad folkhälsopolitik. Vidare behandlas åtta motionsyrkanden som har kommit in med anledning av propositionen. I propositionen föreslås en omformulering av det övergripande nationella folkhälsomålet och omvandling av folkhälsoarbetets målstruktur. Dels handlar det om ett tillägg till det övergripande målet om att ska ha som mål att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation, dels föreslås att folkhälsopolitikens sektorsövergripande mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden ska omvandlas till åtta målområden. Detta tycker vi är bra, och vi ställer oss positiva till förslaget. Folkhälsan i är allmänt god, och medellivslängden ökar. visar rapporter att skillnaderna i medellivslängd mellan olika utbildningsgrupper har ökat . Människors hälsa i allmänhet är sämre ju lägre socioekonomisk position man har. Resultaten tyder på ojämlikheter som har vuxit , framför allt när det gäller olika mått på dödlighet. Ohälsan är nästan genomgående större bland personer med förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå än bland personer med eftergymnasial utbildning. Det finns tecken på att den psykiska ohälsan ökar, framför allt bland unga och bland personer med högst förgymnasial utbildning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT God och jämlik hälsa - en utvecklad folkhälso-politik Övervikt och fetma är ett växande folkhälsoproblem. Ungefär hälften av befolkningen i åldrarna har övervikt eller fetma. På området Levnadsvanor är utvecklingen inte heller jättepositiv. Andelen äldre som är fysiskt aktiva per dag minskar, och andelen med stillasittande fritid ökar enligt . Hälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Människor har även själva ett stort ansvar för sin hälsa. Det handlar om vad man dricker och hur mycket. Det handlar om vad man äter och hur mycket. Det handlar om huruvida man röker och hur mycket man rör på sig. Allt detta kan man själv påverka som individ men också som förälder.