bet · H501MJU24 · 2018-06-08 00:00:00 — En nyckelfråga har varit att man inte ska få ge antibiotika i förebyggande syfte till grupper av djur. Däremot ska man kunna ge det för att förhindra vidare smittspridning. Landsbygdsministern påpekade att ett samarbete har initierats inom ramen för där ett av syftena är att dela med sig av kunskaper och erfarenheter mellan medlemsstater och sektorer. Regeringen är aktiv i detta samarbete och ser det som en utmärkt plattform för att dela med sig av de grunder och principer som gör att vi har den unika ställning vi har . Slutligen anförde landsbygdsministern att har initierat ett projekt där en del medlemsstater besöks för inhämtning av information om hur länderna arbetar för en ansvarsfull antibiotikaanvändning till djur. En sammanställning av goda råd och idéer kommer att göras tillgänglig för alla medlemsstater att använda i sitt arbete. När det gäller frågan om avansförbud har enligt uppgift från i förhandlingarna om förslaget till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558) föreslagit ett förbud mot veterinär försäljning av antibiotika i vinstgivande syfte. Vissa medlemsstater har ett liknande system som , medan flertalet menar att deras veterinärer är beroende av att kunna sälja läkemedel. I får man som veterinär endast tillhandahålla s.k. jourdos och då ta betalt för de merkostnader det innebär att hålla läkemedlet i lager (svinn m.m.). Förslaget har inte fått tillräckligt stöd under förhandlingarna. har även verkat för en möjlighet för medlemsstaterna att anta mer långtgående nationella regler om antibiotikaanvändning, och bedömer att kommer att kunna bibehålla sitt avansförbud. Det globala arbetet mot antibiotikaresistens Utskottet har behandlat frågor om antibiotikaanvändning vid ett flertal tillfällen tidigare. Det råder en bred enighet i om att antibiotikaanvändningen behöver minskas inom livsmedelsproduktionen, och utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen arbetar aktivt på alla nivåer mot resistensutveckling och för att sprida synsättet om vikten av hållbara djurhållningssystem. Utskottet konstaterar också att det håller på att utvecklas olika rapporteringssystem, och utskottet delar regeringens syn att ett globalt övervakningssystem av antibiotikaresistens och antibiotikaförbrukning på human- och djursidan, och även för livsmedel, vore ett värdefullt verktyg för att stävja antibiotikaanvändningen. Utskottet finner ingen anledning att betvivla att regeringen även fortsättningsvis kommer att arbeta engagerat mot överanvändningen av antibiotika och föreslår därmed att motionerna 2017/18:2539 (KD) yrkandena 6–8 och 2017/18:3717 (C, M, L, KD) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. har framgångsrikt drivit frågan om att bilaterala samarbeten om minskad användning av antibiotika i djurproduktionen förhandlas inom ramen för EU:s frihandelsavtal med , , , och . Utskottet anser att djurskydd och minskad användning av antibiotika i djurproduktionen är några av de viktigaste förhandlingsfrågorna på jordbruks- och livsmedelsområdet. Motion 2017/18:2126 (M) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Arbetet i EU mot antibiotikaresistens Arbetet med en restriktiv antibiotikaanvändning inom djurhållningen är en högt prioriterad fråga för såväl utskottet som regeringen. Regeringen har varit pådrivande i denna fråga inom ramen för arbetet med EU:s nya djurhälsoförordning samt handlingsplan mot antibiotikaresistens. förhandlas två viktiga förordningsförslag inom EU – en förordning om veterinärmedicinska läkemedel och en EU-förordning om foder som innehåller läkemedel – och regeringen driver i dessa förhandlingar viktiga frågor om förbud mot förebyggande gruppbehandling, obligatorisk rapportering av försäljnings- och användardata samt förbud mot veterinär försäljning av antibiotika i vinstgivande syfte. Utskottet välkomnar att regeringen driver på för ett starkare regelverk mot överanvändning av antibiotika inom djurhållningen på EU-nivå och betvivlar inte att regeringen även fortsättningsvis kommer att vara pådrivande i detta arbete. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2017/18:1391 (S), 2017/18:2126 (M) yrkande 2, 2017/18:2539 (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3772 (C) yrkandena 20 och 21 lämnas utan vidare åtgärd, i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkor för att hålla mink för pälsproduktion. Jämför reservation 25 (V). En utgångspunkt för regeringen är att djurhållningen behöver utvecklas på ett sådant sätt att djuren får möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och så att beteendestörningar förebyggs. Regeringen anser även att det i den nya djurskyddslagen bör anges att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö. Det bör också anges att djur ska hållas på ett sådant sätt att deras välfärd främjas. Regeringen har föreslagit att ett av syftena med lagen ska vara att främja en god djurvälfärd. Regeringen anser att bestämmelsen om naturligt beteende bör innehålla ett krav på att beteendestörningar ska förebyggas. Den som håller djur ska vara skyldig att arbeta förebyggande för att motverka uppkomsten av beteendestörningar hos djur. I detta ingår, enligt regeringens bedömning, bl.a. att känna till vilka riskfaktorer som finns inom djurhållningen och som kan leda till att djur utvecklar beteendestörningar. Regeringen bedömer att det är tillräckligt att ett bemyndigande, liksom , ges att meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning. Ett sådant bemyndigande ger, enligt regeringens uppfattning, en möjlighet att meddela föreskrifter som även tydliggör hur djurs behov av naturligt beteende ska tillgodoses, vilka dessa är och hur djur ska hållas och skötas. Den nu föreslagna bestämmelsen i lagen om hur djur ska hållas och skötas är tänkt att utgöra en ram för bestämmelserna i djurskyddsförordningen och föreskrifter. Genom dessa mer detaljerade regler för djurhållning kan lagens krav på bl.a. naturligt beteende konkretiseras. Regeringen bedömer att det är betydelsefullt att bestämmelserna om djurhållningen utvecklas i takt med att kunskapen om djur och djurs behov utvecklas och att det är väsentligt att de mer detaljerade bestämmelserna baseras på aktuell vetenskap. Regeringen eller myndigheten bör vid utformandet av föreskrifterna göra en avvägning mellan djurskyddsintresset och andra angelägna intressen, om det är möjligt utan att väsentligen inskränka djurskyddet. SLU:s djurskyddsvetenskapliga råd kommer att spela en stor roll i att ta fram det vetenskapliga faktaunderlag som den ansvariga myndigheten behöver i författningsarbetet. Det är angeläget att de ställningstaganden som regeringen och den myndighet som får meddela föreskrifter gör kan baseras på en gedigen vetenskaplig grund. Tillsammans med det föreslagna förtydligandet av lagen när det gäller exempelvis naturligt beteende bedömer regeringen att det vetenskapliga rådet bidrar till att förordningar och föreskrifter ger bästa möjliga förutsättningar för ett starkt djurskydd även fortsättningsvis. I kommittémotion 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att beslutar att det i djurskyddslagen ska införas en ny paragraf om villkor för hållande av mink för pälsproduktion med följande lydelse: Minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras behov av att röra sig, klättra, utöva sitt jaktbeteende och ägna sig åt annan sysselsättning samt av att vara ensamma kan tillgodoses. Minkar ska dessutom ha tillgång till vatten att simma i. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får meddela ytterligare föreskrifter om villkor för hållande av mink för pälsproduktion. Enligt motionärerna visar vetenskapliga studier att minkar på pälsdjursfarmer är starkt motiverade att utföra samma aktiviteter som vilda minkar, trots att de är födda och uppvuxna i fångenskap, och trots att de förses med mat. De är t.ex. beredda att arbeta hårt för att få tillgång till simvatten, och studier har visat att simvatten är en viktig berikning för minkar. Motionärerna anser att det varken är acceptabelt eller nödvändigt att regeringen, vid sidan av förslaget om ny djurskyddslagstiftning, ytterligare utvärderar djurskyddsläget hos minkarna. Enligt motion 2017/18:2385 av m.fl. (SD) yrkande 1 bör man införa en paragraf i djurskyddslagen som klart och tydligt föreskriver att minkar som föds upp för pälsproduktion ska hållas på ett sådant sätt att deras naturliga behov av att springa, klättra och simma tillgodoses. Det finns enligt motionärerna problem på en majoritet av de svenska minkfarmerna, och för att komma till rätta med missförhållandena inom näringen är det upp till politikerna att se till att dessa åtgärdas. (M) anför i motion 2017/18:3006 att en viktig princip är att minkar i fångenskap ska ha möjlighet att bete sig naturligt. Motionären anser att lagstiftningen i större utsträckning måste ta hänsyn till djuren och ha som grundläggande ansats att människor har ansvar för att behandla djuren väl. Den nya djurskyddslagen måste ha tydliga bestämmelser om att minkar ska ha möjlighet att bete sig naturligt och få tillgång till vatten. Enligt motion 2017/18:366 av (L) ska minkar som hålls för pälsproduktion ha tillgång till simvatten och dagens burhållning av minkar avvecklas eftersom den inte är förenlig med djurs rätt till naturligt beteende. På dagens pälsfarmer hålls enligt motionären den solitära i gallerburar i långa rader där närhet till andra minkar är oundviklig och där det är omöjligt för minkarna att få utlopp för sitt naturliga beteende som omfattar att kunna jaga och simma. Enligt motion 2017/18:1126 av (S) bör regeringen se över regelverket så att minkar som föds upp för pälsproduktion hålls på ett sådant sätt att de kan utöva sitt naturliga beteende. Motionären anser t.ex. att minkarnas levnadsvillkor måste förbättras genom att de får tillgång till simvatten. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera välfärden hos minkar inom pälsdjursproduktionen och bedöma om produktionen, så som den bedrivs , innebär att djuren ges möjlighet att bete sig naturligt (dnr N2018/00159/DL). I det ligger att djuren hålls och sköts i en god djurmiljö så att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande samt att beteendestörningar förebyggs. ska vidare bedöma hur minkarnas välfärd har utvecklats och hur den har påverkats av nya föreskrifter och näringens egna omsorgsprogram. ska även utvärdera resultatet av länsstyrelsernas kontroll av minkfarmerna samt göra en jämförelse med andra länder. ska även överväga behovet av eventuella föreskriftsändringar eller andra åtgärder för att tillgodose minkars naturliga beteende och djurvälfärd. Uppdraget ska redovisas till . I föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2012:14) om uppfödning och hållande av pälsdjur finns bestämmelser om hållande av chinchillor, minkar och rävar som föds upp eller hålls för produktion av päls eller skinn. I 2 kap. finns särskilda bestämmelser för minkar. Det anges bl.a. krav på etageburar med klättermöjligheter och miljöberikning. Föreskrifterna lämnar öppet för olika vägar att uppfylla kravet på miljöberikning. Exempel på miljöberikning kan vara rör, bollar, grenar, springhjul, vattenbad eller liknande (allmänna råd till 2 kap. 9 §). Därutöver finns krav på att djurhållaren och de personer som sköter djuren ska ha genomgått en av godkänd utbildning i uppfödning och skötsel av aktuella pälsdjur med godkänt resultat där det ingår ämnen som bl.a. miljöberikning, ekologi och beteende, naturligt och i fångenskap, samt beteendestörningar, inklusive åtgärder för att förebygga och motverka sådana (1 kap. 6 §). har även tagit fram en vägledning som ger information om hur bestämmelserna som rör djurvälfärd hos pälsdjur bör kontrolleras samt en checklista för kontrollen. lanserade 2010 ett djuromsorgsprogram (Minkhälsan) som är obligatoriskt för organisationens medlemmar. Programmet innebär bl.a. att alla Svensk Minks gårdar ska ta emot tre till fyra kontrollbesök av veterinär samt ett etologbesök. Inledningsvis vill utskottet framhålla att det är viktigt med ett starkt djurskydd för mink i pälsdjursuppfödning och att det är en prioriterad fråga för utskottet att förbättra förhållandena för pälsdjuren. Utskottet konstaterar att den nya djurskyddslagen är tänkt att vara en ramlag medan bestämmelserna i djurskyddsförordningen och föreskrifter ska innehålla mer detaljerade regler där lagens krav på bl.a. naturligt beteende konkretiseras. Detta är en ordning som utskottet anser vara lämplig. Att reglera specifika villkor för hållande av mink i djurskyddslagen överensstämmer inte med denna syn. Utskottet ser fram emot redovisningen av uppdrag att utvärdera välfärden hos minkar inom pälsdjursproduktionen. I och med uppdraget bör man få en klar bild över hur djurskyddsläget för minkar ser ut, om djuren ges möjlighet att bete sig naturligt och om det finns anledning till förbättringsåtgärder. Vidare kommer det föreslagna förtydligandet av lagen när det gäller naturligt beteende och det stöd som det vetenskapliga rådet kan bistå med när det gäller vetenskapligt faktaunderlag att utgöra en god grund för ett högt djurskydd även i fortsättningen. I avvaktan på resultatet av pågående beredning anser utskottet att motionerna 2017/18:366 (L), 2017/18:1126 (S), 2017/18:2385 (SD) yrkande 1, 2017/18:3006 (M) och 2017/18:4019 (V) yrkande 5 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djuromsorgsprogram och ändrade bestämmelser för avvänjning av smågrisar. Jämför reservation 26 (SD). Enligt kommittémotion 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 2 är det positivt att lantbruksnäringarna tar fram egna branschspecifika omsorgsprogram där djurvälfärden förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska landvinningarna kan tas till vara. Djuromsorgsprogrammen är enligt motionärerna även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. Dessa kan bidra till både ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. (S) anför i motion 2017/18:1386 att regeringen bör se till att myndigheterna inväntar inrättandet av det vetenskapliga rådet och dess bedömning innan ett beslut om tidigare avvänjning av smågrisar får lov att träda i kraft. I livsmedelsstrategin står det att en ökad produktion inte får ske på bekostnad av djurens hälsa, och motionären anser att beslut om tidigare avvänjning av grisar får dessa konsekvenser. Kontrollprogram initieras frivilligt av branschorganisationer för att stärka konkurrenskraften och öka flexibiliteten för företagare som en god djurskyddsnivå främjas och upprätthålls. Föresatsen med dessa program är att minst samma djurskyddsnivå ska uppnås som vid tillämpning av ordinarie föreskrifter. Kontrollprogram kallas ibland även för djuromsorgsprogram med den skillnaden att djuromsorgsprogram inte är upptagna i någon djurskyddslagstiftning, medan ett kontrollprogram är godkänt av en myndighet och formellt har knutits till lagstiftningen. Detta innebär att producenter som är anslutna till ett kontrollprogram förbinder sig att uppfylla ett flertal kriterier om t.ex. teknisk utrustning och skötsel av djuren, som går utöver miniminivån i myndighetsföreskrifter, samt genomgå en utökad kontroll. Den som deltar i sådana kontrollprogram undantas dock också från vissa andra bestämmelser i föreskrifterna och kan t.ex. ha en högre djurtäthet än vad som annars är tillåtet. Regeringen anför i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att det inom djurskyddsområdet finns ett antal kontrollprogram som är framtagna av branschorganisationer och godkända av . Regeringen anser att kontrollprogram är ett sätt att under kontrollerade former öka flexibiliteten i hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Regeringen anser därför att arbetet med sådana program bör fortsätta. För att öka kunskapen och förståelsen och därmed acceptansen för kontrollprogram bör miljö-, djurskydds- och konsumentintressen tas till vara. Tanken med kontrollprogrammen är att minst samma djurskyddsnivå ska uppnås som vid tillämpning av ordinarie föreskrifter. Regeringen bedömer dock, i likhet med flera länsstyrelser, och Swedac, att förslag om reglering av kontrollprogram i djurskyddslagen behöver vidareutvecklas. Inom dåvarande Landsbygdsdepartementet har därför en promemoria med ett alternativt förslag till reglering av kontrollprogram tagits fram (dnr N2015/00334/RS). Förslaget innebär ändringar i djurskyddsförordningen (1988:539). Regeringen anser att frågan om kontrollprogram bör hanteras inom ramen för det ärendet och att det i vart fall inte bör införas någon reglering av kontrollprogram i djurskyddslagen. Enligt uppgift från bereds frågan om frivilliga kontrollprogram tillsammans med den nya djurskyddsförordningen. Den nya förordningen avses träda i kraft som den nya djurskyddslagen. Landsbygdsminister framhöll följande vid debatten om interpellation 2015/16:648 Djuromsorgsprogrammen: Det är viktigt att kontrollprogrammen vilar på en god rättslig grund och det är utgångspunkten för det arbete som pågår inom beträffande kontrollprogrammen. […] Jag är medveten om att det finns ett intresse från nya branscher för kontrollprogram. De kontrollprogram som finns har dock skilda förutsättningar, och utformningen av de olika programmen skiljer sig också åt mellan olika branscher. Ett nytt rättsligt ramverk måste kunna underbygga såväl de kontrollprogram som existerar som sådana program som branschen vill starta . Systemet bör också fungera så att det inte genast behöver ersättas av nya regler. När det gäller beslut om tidigare avvänjning av smågrisar anförde landsbygdsminister följande vid debatten om interpellation 2017/18:91 Försämrade livsvillkor för grisar: Inledningsvis vill jag säga att har regeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och är i det konkreta föreskriftsarbetet självständigt i förhållande till regeringen. beslutade om nya djurskyddsföreskrifter för lantbrukets djur som bland annat innebär möjlighet till tidigare avvänjning av smågrisar under särskilda villkor. I regeringens livsmedelsstrategi görs bedömningen att lönsamheten i animalieproduktionen behöver höjas, men inte på bekostnad av djurskyddet. I livsmedelsstrategin framhålls tvärtom att ska fortsätta ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa. Det fastslås att produktionsökningen ska ske med bibehållen djurvälfärd och djurhälsa och att djurskyddsnivån inte ska sänkas. har gjort bedömningen att de nya djurskyddsföreskrifterna kan tillämpas med ett bibehållet djurskydd, som de bidrar till att öka grisproducenternas konkurrenskraft. Regeringen anser att det är viktigt att föreskrifter baseras på aktuell vetenskaplig forskning om djurens välfärd och har därför gett SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd. Genom rådet säkerställer vi att som en viktig del i bland annat föreskriftsarbetet får tillgång till uppdaterade vetenskapliga rön. ser löpande över sina föreskrifter, och det arbetet kan inte avstanna i väntan på att rådet inrättas. Det är av högsta prioritet att upprätthålla en hög standard i den svenska djuromsorgen när det gäller djurskydd, djurhälsa och smittskydd. Jag är övertygad om att våra myndigheters arbete för att åstadkomma detta fungerar. I likhet med regeringen anser utskottet att kontrollprogram är ett sätt att under kontrollerande former öka flexibiliteten i hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Det är dock viktigt att regleringen av dessa vilar på en god rättslig grund, och utskottet ser därför fram emot utfallet av regeringens arbete med djurskyddsförordningen. I avvaktan på detta arbete föreslår utskottet att motion 2017/18:4040 (SD) yrkande 2 lämnas utan ytterligare åtgärd. Utskottet har vid ett flertal tillfällen poängterat vikten av ett gott djurskydd vid animalieproduktionen och att en produktivitetshöjning ska ske med bibehållen djurvälfärd. har regeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter om djurskydd och har i fallet med tidigare avvänjning av smågrisar bedömt att detta är möjligt med ett bibehållet djurskydd som det ökar grisproducenternas konkurrenskraft. Utskottet har förtroende för att myndigheten arbetar för att upprätthålla en hög nivå i djurskyddsarbetet. Med det anförda kan motion 2017/18:1386 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, SD, C, L, KD) om bl.a. slaktmetoder, djurförsök, smittskydd, hästhälsa och beteskrav, som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som ingår i bilaga 3 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:MJU2 utgiftsområde 23, 2014/15:MJU3 Livsmedelspolitik, 2014/15:MJU10 Djurskydd, 2015/16:MJU16 Djurskydd och 2016/17:MJU12 Djurskydd. avslog samtliga motionsyrkanden i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte skäl att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena igen. En ändamålsenlig djurskyddslag, punkt 2 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:2268 av (M), 2017/18:2759 av (M) yrkande 3, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att den nya djurskyddslagen bör vara en målinriktad ramlag som leder till en ändamålsenlig djurskyddsnivå med minskad byråkrati och större flexibilitet. För att ska kunna upprätthålla höga krav i ett internationellt perspektiv måste svensk djurhållning ha rätt förutsättningar för att vara konkurrenskraftig . Detaljstyrning leder ofta till mer byråkrati och regelkrångel som inte bidrar till djurens välfärd eller hälsa. En ändamålsenlig djurskyddslag, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:2268 av (M), 2017/18:2759 av (M) yrkande 3, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. Vi ser positivt på en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen. Det finns dock en målkonflikt mellan förbättrad djurvälfärd inom lantbruket och svensk konkurrenskraft på området. innebär det starka svenska djurskyddet en konkurrensnackdel för svenska livsmedelsproducenter, vilket gör det svårare att öka svensk livsmedelsförsörjning. Det bör därför utredas närmare hur man kan höja ambitionen på djurskyddsområdet på mest effektiva sätt utan att hämma svensk konkurrenskraft. En kostnad-nyttoanalys borde därför göras av hur olika förslag om höjda ambitioner inom djurskyddet påverkar svensk konkurrenskraft. Målet bör vara att fortsätta arbetet med att utveckla svenskt djurskydd med lägsta möjliga negativa påverkan för det svenska lantbruket. Resultatbaserade ersättningar, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi anser att såväl regler som ersättningar för djurskydd i större utsträckning bör kopplas till resultat i stället för åtgärder. Syftet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och leva hälsosamt.