bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — anser att kulturpolitik bör vara en nationell angelägenhet och ser positivt på att man inom kulturområdet tillämpar den öppna samordningsmetoden i stället för överstatlig lagstiftning. Med det sagt vill vi förtydliga att vi inte är främmande för frivilligt mellanstatligt samarbete och erfarenhetsutbyte. Det är viktigt att man från Europeiska unionens sida inte försöker påtvinga harmonisering på området, utan att de egna nationernas kulturella särarter respekteras. Vi är positiva till förslaget om ett europeiskt kulturarvsår. Men deltagandet ska vara frivilligt. Syftet ska vara att framhäva de olika nationernas unika kulturarv samt bidra till ökad förståelse för särarten i de europeiska nationernas gemensamma arv och kunskap om den egna nationella identiteten. När det gäller evenemanget europeisk kulturhuvudstad bör målet vara att framhäva städernas och nationernas kulturella särdrag och identiteter. är positiva till projekt som rör erfarenhetsutbyten på kultur- och idrottsområdet. Samtal och erfarenhetsutbyten inom är av godo, så länge utbytet inte syftar till att skapa en artificiell europeisk identitet eller harmonisering på kulturområdet. Vi ser inga hinder för ett mellanstatligt erfarenhetsutbyte utan samordning av den europeiska unionen. EU:s institutioner, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 10 samt 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 1. anser inte att det är rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. EU klarar inte och kommer aldrig att klara den påfrestning detta innebär. Med tanke på EU:s eftergifter till borde det vara tydligt att det svenska folket så fort som möjligt ska få besvara frågan om man vill stanna kvar i eller lämna den överstatliga unionen. Denna bild har förstärkts med tanke på de sviktande relationerna med och de hot som kommer från sida. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde framför våra egna. riksdag har reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över allt fler frågor och politiska områden. Den våg av terrorattacker som har sköljt över EU:s medlemsstater pekar också på vikten av att respektive medlemsstat upprätthåller sina gränser och lag och ordning på sitt eget territorium. Vi anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska inleda en omförhandling för att göra det möjligt att lämna den överstatliga delen av unionen för att i stället samarbeta på en mellanstatlig nivå. Vi vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge det svenska folket möjligheten att i en ny folkomröstning ta ställning till medverkan i en överstatlig union. Det finns oroväckande tendenser inom EU att sekretess ska vara norm. Vad regeringen dock inte tar upp är sin egen, ibland slentrianmässiga, användning av hemligstämpeln. Mycket av det material som kommer t.ex. till del är hemligstämplat av regeringen men kan vara tillgängligt genom medierna eller andra medlemsstaters parlament på deras webbplatser. Det finns oftast ingen rimlig anledning till att t.ex. återrapporteringar av olika medlemsstaters ståndpunkter eller olika versioner av rådslutsatser ska lyda under utrikessekretess. tror inte att ökad öppenhet kring de politiska turerna i rådet skulle leda till irreparabel skada för anseende. I vart fall skulle det troligen i så fall uppvägas av ett ökat anseende inom riket, då vågar stå upp för sina principer om öppenhet och offentlighet. Dock delar vi regeringens synpunkt att det går i rätt riktning. kommer så länge kvarstår som medlem i den europeiska unionen att motsätta sig alla former av förslag som saknar demokratisk legitimitet och ytterligare förflyttar eller befäster förflyttning av makt från det svenska folket till EU-byråkratin. Vi anser att det är orimligt att medlemsländernas regeringar, och inte de nationella parlamenten, utser de experter som ingår i kommittéerna vid kommittéförfarandet. ska driva EU i en utveckling så långt som möjligt från överstatlighet och mot mellanstatligt samarbete. Mycket av det som kommissionen kan besluta om och som göms bakom ”tekniska anpassningar till Lissabonfördraget” är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska se till att dess representant i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjanden av den delegerade makten. Flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom s.k. A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. EU:s institutioner, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 10. ska ta täten i EU:s reformarbete. ska återigen bli ett land i EU:s kärna, som driver på för effektiva institutioner och beslutsprocesser som präglas av öppenhet och insyn. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (V) (V) anför: motsätter sig deltagande i Pesco och utvecklingen mot ett alltmer militariserat EU. har sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella militära insatser vi deltar i. Deltagandet i Pesco innebär ytterligare ett steg i samma riktning. är emot denna utveckling. Ett deltagande i Pesco innebär dessutom en rad åtaganden som rör viktiga försvars- och säkerhetspolitiska områden. De deltagande medlemsstaterna åtar sig att arbeta för att de gemensamma målsättningarna ska uppfyllas. Det handlar bl.a. om investeringar i försvarsmateriel, om att ge stöd till gemensamma EU-insatser och om att bidra till EU:s stridsgrupper, om snabbare militär rörlighet mellan länderna samt om att genomföra stridsgruppsövningar – en rad åtgärder som kan komma att påverka framtida försvarsbudgetar. Utvecklingen av en alltmer militariserad union bidrar snarare till ökad upprustning och oro än till minskade spänningar. menar att en oberoende och militärt alliansfri utrikespolitik är avgörande för handlingsfrihet även . Vi vill att främst ska inrikta sin internationella säkerhetspolitik på fredliga lösningar och på att förebygga kriser snarare än att förespråka militära lösningar. Magnitskijsanktioner, punkt 7 (V) (V) anför: Magnitskijlagen innebär att de länder som har infört ska kunna införa sanktioner mot enskilda som anses ha kränkt mänskliga rättigheter. Däremot skiljer sig lagstiftningen åt i länderna, så det är svårt att dra tydliga slutsatser om hur väl den uppnår syftet. Det är viktigt att människor som begått brott mot mänskliga rättigheter eller gjort sig skyldiga till korruption ställs inför rätta. I ett demokratiskt samhälle är det avgörande att grova brott också leder till konsekvenser. Jag vill också poängtera att lagstiftning måste utformas på ett sätt som är allmängiltigt. Min uppfattning är att det råder vissa oklarheter vad gäller Magnitskijlagen, både vad gäller rättssäkerhet och i hur den används politiskt. Därför menar jag att det utan vidare analys är problematiskt att i samverkan med andra EU-länder verka för att införa Magnitskijlagen såsom den ser ut . Jag anser att det behövs ett gediget internationellt samarbete där en sådan lagstiftning analyseras utifrån universella rättsliga principer som verkligen rör de problem vi vill ta itu med. Budget, ekonomi och finansiella frågor, punkt 8 (V) (V) anför: Orsakerna till den ekonomiska krisen i EU är komplexa och sammanflätade men har synliggjort flera brister i det finansiella systemet. EMU-länderna är genom valutaunionen låsta till en gemensam penning- och valutapolitik som de saknar nationella centralbanker som kan agera som långivare i sista instans. Den förda politiken har bidragit till att fördjupa och förlänga krisen i flera länder. Ökad överstatlighet är inte lösningen. anser att arbetet med kapitalmarknadsunionen nu behöver stanna upp eftersom det behövs en analys av vad konsekvenserna av alltmer integrerade finansmarknader blir vid en kommande finanskris. En sådan analys saknas och vi menar att analysen behöver göras innan arbetet med kapitalmarknadsunionen eventuellt fortskrider. anser att EU:s budget bör minskas kraftigt. Vi motsätter oss generellt förslag som ökar EU:s makt. På områden där det är möjligt att flytta fram positionerna för en progressiv politik måste en bedömning göras från fall till fall om fördelarna överväger riskerna med att ytterligare politikområden förs till EU-nivån. Vi anser vidare att bör omförhandla sitt avtal med EU där en av utgångspunkterna bör vara att få lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik för att bygga upp en nationell politik inom det området. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:118 Verksamheten i Europeiska unionen . 2017/18:4036 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppenhet när det gäller handlingar med ursprung från Europeiska unionens olika organ och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s budget och kravet på att kostnaderna ska minska, detta särskilt med tanke på utträde, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utträde ur unionen ska behandlas korrekt och inte genomsyras av sanktioner, bestraffningar och dylikt och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör motsätta sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag inom migration och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommissionens utvidgningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommittéförfarande samt delegerade akter och genomförandeakter och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt ensidigt visumtvång gentemot och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslutningsförhandlingar med och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsulär beredskap även i fortsättningen ska vara en nationell kompetens och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtalen ska följa () standard och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till icke-EU-medlemmar samt återföra de ekonomiska medlen till medlemsstaterna och låta medlemsländerna enskilt besluta om utbetalningar av makrofinansiellt stöd, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stödja de förslag mot skatteflykt på bolagsskatteområdet som överensstämmer med riktlinjer för skatteavtal och arbetet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste verka för konsekventa och tydliga beskrivningar av syfte och mål för de implementeringar de avser att driva igenom och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och säga nej till att utveckla projektet Egna medel samt olika former av EU-skatter och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesskattedirektiv som leder till ökat nationellt självbestämmande och frihet inom mervärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget till en gemensam gräns- och kustbevakning och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det gemensamma europeiska asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om ramprogram för för grundläggande rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om carcinogen- och mutagendirektivet och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighetsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hälsofrågor och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reella tillväxtåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strukturreformer och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den europeiska rymdorganisationen ska förbli ett mellanstatligt samarbete och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i sammanhållningspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man enbart i nödvändiga fall ska implementera () och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten inte ska bestämmas på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för att frekvenstilldelningen fortsatt ska ligga på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att organet för regleringsmyndigheter inte införs och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU inte ska bestämma om offentligt wifi och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringsmål och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem för förnybar elproduktion och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbruk och viltvård och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatpolitik med ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kemikalier och avfall och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 2020-strategin inte ska innehålla förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösas på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lägga ned Erasmus-plus-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska låta utbildningsfrågor vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till det europeiska projektet och tillkännager detta för regeringen. 63.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:4041 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en svensk folkomröstning om svenskt utträde ur EU och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utträde och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättsstatens principer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av EU:s fleråriga budgetram och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka inrättandet av ett nytt finansministerium för EU och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvidgningsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s utrikestjänst och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en global strategi för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strategisk exportkontroll och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om cybersäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som global utvecklingsaktör och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s bilaterala och regionala förbindelser och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörligheten för personer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4043 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda möjligheterna att införa Magnitskijsanktioner i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för Europeiska unionen ska driva att Magnitskijsanktioner införs på europeisk nivå och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för att EU driver en koherent linje gentemot och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /15 2014/15:1878 av m.fl. (FP): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s vapenembargo mot . Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:2110 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s institutioner inte ska ha behörighet att föra talan inom FN och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:462 av m.fl. (SD):