bet · H601FöU1 · 2018-12-14 00:00:00 — I motion 2018/19:2946 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i tabell i bilaga 2 (yrkande 1). I motionen konstateras att svensk försvarsförmåga minskar om inte mer resurser tillförs. Motionärerna anför att försvarets anslag bör fortsätta att öka efter en noggrann analys tillsammans med Försvarsmakten och att ökade resurser måste kunna omsättas till en faktisk höjning av försvarsförmågan. Motionärerna anser att uppbyggnaden kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning och föreslår att Försvarsmakten tillförs anslag om 18 miljarder för perioden –2021. Motionärerna anger att fokus i närtid ska ligga på att färdigställa den beslutade krigsorganisationen, att genomföra de åtgärder som anges i inriktningsbeslutet och i försvarsöverenskommelserna samt att skapa förutsättningar för ökad förmåga . (Vad som anförs om att färdigställa den krigsorganisation som har beslutats upprepas även i yrkande 2 av m.fl. (M) i motion 2018/19:2816). När det gäller förbandsanslaget understryks, i motion 2018/19:2946 av m.fl. (M), vikten av att förstärka förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap och att uppfylla de mål som satts upp för personalförsörjningen. I motionen betonas även vikten av att ha en hög ambitionsnivå när det gäller övningsverksamhet och utbildning. Motionärerna anför även att vidmakthållandet av materiel ska föras över till Försvarsmakten i enlighet med tidigare förslag (yrkande 3). konstaterar motionärerna att FMV fortsättningsvis kommer att ansvara för huvuddelen av anslaget 1:3 och att ett flertal större anskaffningar ligger i planen . Anskaffningen av det medelräckviddiga luftvärnssystemet kommer att ta ansenliga resurser i anspråk och har identifierats som en prioriterad åtgärd av Försvarsmakten. Motionärerna lägger därför särskild vikt vid att tillföra medel för att Patriotsystemet inte ska tränga undan annan verksamhet och anskaffning. Vidare framhålls behovet av att täcka kostnaderna för anskaffningen av de tolv artilleripjäser av typ som initialt varit avsedda för export. När det gäller anslaget 1:3 understryker motionärerna vikten av att myndigheterna genomför de åtgärder ESV föreslagit för att hantera negativa prisomräkningseffekter som drabbat flera större materielanskaffningar (yrkande 4). I motionen beskrivs att den framtida operationsmiljön i hög grad kommer att påverkas av teknikutvecklingen som inom vissa områden går mycket snabbt. En ökning av anslaget 1:4 motiveras därför av behovet av kompetens för att kunna göra relevanta framtidsstudier och upphandlingar (yrkande 5). Vidare anförs att det finns ett behov av att stärka forskning i fråga om både civilt och militärt försvar mot bakgrund av ett försämrat omvärldsläge och att det blivit nödvändigt att stärka försvarsförmågan. Motionärerna föreslår därför även ökade resurser till FOI som är avsedda för verksamhet av strategisk betydelse och med ett fortsatt totalförsvarsfokus (yrkande 8). I motionen beskrivs att den snabba teknikutvecklingen även påverkar FRA:s centrala roll för både signalspaning och informationssäkerhet och att myndigheten därför bör tillföras ytterligare resurser. Motionärerna föreslår att resursförstärkningen också ska kunna bidra till att stärka stödet till centrala aktörer som , Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvars- och säkerhetsområdet (yrkande 7). I motionen anförs vidare att extra medel bör tillföras flera totalförsvarsmyndigheter och civilförsvaret samt att krisberedskapen stärks. Därmed ges Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjligheter att möta ett ökat behov av grundutbildad värnpliktspersonal (yrkande 6), och MSB får ökade resurser för att stärka arbetet med att bygga upp det civila försvaret exempelvis genom stöd för beredskapsplaneringen, för utveckling av räddningstjänsten vid höjd beredskap och sjukvårdens säkerhet i kris och krig (yrkande 9). Motionärerna framhåller även betydelsen av att MSB bidrar till att stärka informations- och cybersäkerheten, vilket även lyfts fram i yrkande 2 i motion 2018/19:2821 av m.fl. (M). När det gäller desinformation och påverkansoperationer som syftar till att destabilisera länder, forma opinion och skapa osäkerhet anför motionärerna vidare att det vore ett stort steg framåt om en samlad myndighet för det psykologiska försvaret kommer på plats under innevarande mandatperiod (motion 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkande 3). I motion 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att bör ställa sig bakom en förstärkning av armé-, marin- och flygstridskrafterna (yrkandena 3, 4 och 5). Motionärerna framhåller i motionen att återkommande omprioriteringar inverkar negativt på försvarets möjligheter att utveckla operativ förmåga på både lång och kort sikt. Målet är enligt motionärerna att stärka den svenska försvarsförmågan, och då ingår ett växande antal tillgängliga, fullt utrustade, bemannade och utbildade förband. Det kräver ökade ekonomiska resurser men också bättre och mer transparenta materielanskaffningsprocesser, mer fokus på stridande och rörliga förband samt hårdare kontroll på ekonomin och på att målen uppfylls. I motionen betonas krigsduglighet i de befintliga brigaderna innan nya förband tillförs. För arméstridskrafterna betonas vidare en inventering av materiel och en förbättrad försörjning av mängdmateriel. För marinstridskrafterna anges fokus ligga främst på och på att marinen står inför omfattande utmaningar . I fråga om luftförsvarsförmågan understryker motionärerna vikten av systembalans, dvs. betydelsen av fungerande logistik och förmåga till spridning utöver sensorer, luftvärn och telekrigsförmåga. Mot bakgrund av komplexiteten och påverkansfaktorer som exempelvis framtida teknikutveckling vill motionärerna se en förstärkt studie- och forskningsverksamhet inom luftförsvarsområdet och en ny samlad bedömning från Försvarsmakten av hur många JAS 39 E som behövs och i vilket tidsspann de bör införas. I motion 2018/19:911 av (M) anförs att det är en brist att flertalet hemvärnsförband saknar förmåga att strida fullt ut i mörker och att Hemvärnet stegvis bör få ny mer ändamålsenlig och modern materiel. I motion 2018/19:2361 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och krisberedskap enligt förslag i tabellen i bilaga 2. I motion 2018/19:1370 av m.fl. (SD) anförs vidare att bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i (yrkande 3). Det anförs även generellt om de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser i yrkande 6 i motion 2018/19:1381 av m.fl. (SD). Vidare anförs i motion 2018/19:766 av m.fl. (SD) att förmågan till indirekt eld bör stärkas och att bör ställa sig bakom anskaffning av raketartilleri (yrkande 21). I motion 2018/19:2619 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt motionärernas förslag i tabellen i bilaga 2. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer enligt motionärerna skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. Att stärka den svenska försvarsförmågan innebär bl.a. att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden, både de som finns i vårt land och där Försvarsmakten gör insatser. I motion 2018/19:2762 av m.fl. (KD) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt motionärernas förslag i tabellen i bilaga 2 (yrkande 1). I motionen beskrivs även att är sårbart för informationskrigföring och att verksamheten alltmer kommit i skymundan efter det att Styrelsen för psykologiskt försvar lades ner. Motionärerna anför därför att ansvaret för det psykologiska försvaret förs till en egen myndighet, och för ändamålet anvisas (yrkande 5). Samma förslag anförs även i yrkande 32 i motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD). I motion 2018/19:2472 av m.fl. (KD) anförs även att cybersäkerhet bl.a. handlar om att värja sig mot fel och brister i system som är kritiska för samhällets grundfunktionalitet (yrkande 33). Vidare anför m.fl i samma motion att man bör se över möjligheten att tidigarelägga och utöka införskaffningen av långräckviddigt luftvärnssystem (yrkande 19), att skyndsamt inrätta ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna (yrkande 21), att tillföra långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning (yrkande 23), att skyndsamt utreda luftstridskrafternas möjlighet att införa stridshelikoptrar (yrkande 25) och att vidmakthålla transportflygresurserna (yrkande 26). I motion 2018/19:2975 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt motionärernas förslag i tabellen i bilaga 2. Motionärerna gör bedömningen att avsatta medel under den gångna mandatperioden har urholkat försvarets ekonomi, och leder det till en minskning av försvarsförmågan. Motionärerna anför att Försvarsmakten behöver 18 miljarder för att inte försvarsförmågan ska minska. Motionärerna menar att det är uppenbart att det köpts långt mer materiel än vad det funnits medel till, vilket drabbat basplattan och förbandsverksamheten. Anslagsökningen som motionärerna föreslår syftar till att möta dessa behov men även stärka det civila försvaret, att införa civil värnplikt och återuppbygga beredskapspolisen. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet konstaterar att genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 6 får uppgå till . Utskottet föreslår därför en annan inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. Utskottet ser att svensk försvarsförmåga minskar om inte mer resurser tillförs. En fortsatt ökning av försvarets anslag bör enligt utskottet ske efter överväganden som gör att ökade resurser kan omsättas till en faktisk höjning av försvarsförmågan. Utskottet tillstyrker därmed det gemensamma förslaget till anslagsfördelning från och eftersom det bidrar till att skapa rimliga förutsättningar för utvecklingen av totalförsvaret. Utskottet föreslår därför att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i tabell i bilaga 4. I utskottets beredning av ett budgetförslag i en proposition som har tagits fram utan tydlig partipolitisk inriktning har utskottet valt att särskilt bereda de utmaningar som inte minst ESV pekat på vad gäller materielförsörjningsprocessen och förslag om bl.a. förändringar av anslagsändamålen inom utgiftsområdet. vill utskottet betona vikten av att utvecklingen av totalförsvaret fortsätter och att en sammanhängande planering för totalförsvaret ska utgå från behoven vid höjd beredskap, och då ytterst i krig. Försvarsvilja och folkförankring är grunden för möjligheten att bygga upp ett trovärdigt försvar, och utskottet vill även betona betydelsen av att myndigheterna här lyckas hantera de utmaningar som finns i fråga om personalförsörjning. För verksamheten anser utskottet vidare att det pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade 2015 bör prioriteras. Utskottet vill alltjämt framhålla att det är avgörande för den kommande inriktningsperioden hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndigande att besluta om en successiv övergång till en förändrad anslagsavräkningsmodell och redovisning av beställningsbemyndiganden för att anskaffa och vidmakthålla försvarsmateriel. När det gäller anslagsändamålen vill utskottet understryka att dessa bör utformas så att det blir tydligt vilken verksamhet anslaget ska finansiera. För förbandsanslaget bedömer utskottet att avsteg från full kostnadstäckning måste bedömas på ett sådant sätt att inte anslaget 1:1 används för att finansiera verksamhet som inte ryms inom ramen för det anslagsändamål som beslutat om. Exempelvis bedöms kostnaderna för statsflyget överstiga intäkterna med ca trots att det inte är tydligt att verksamheten ryms inom det föreslagna anslagsändamålet . Vidare begränsas finansiering av övning och utbildning av att dessa ska tjäna ”utvecklingen av försvarsmaktsorganisationen”. Utskottet har betonat att samhällsvinsterna med Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter är så pass stora att avsteg från principen om att stödet till samhället inte ska vara dimensionerande kan motiveras i detta fall. För att det ska kunna ske på ett transparent sätt behöver dock anslagsändamålet beskrivas så att det blir tydligt att verksamheten ryms inom anslaget. Mot denna bakgrund kan regeringen behöva komplettera eller förändra anslagsändamålen för anslaget 1:1 och motiveringar till vilka ytterligare verksamheter som föreslås finansieras via förbandsanslaget utöver de som finns beskrivna. Med det anförda bör anslagsändamålet kompletteras på följande sätt: får anslaget 1:1 även finansiera den verksamhet som t.ex. bedrivs till stöd för samhället i samma omfattning som . Regeringen har föreslagit förändringar av anslagsändamålen för anslagen 1:11 och 2:1 som regeringen bedömt ger en ökad enhetlighet genom att begreppet ”förvaltningsutgifter” även i fortsättningen skulle beskriva FMV:s och verksamheter. Utskottet kan konstatera att regeringen föreslår att anslagen även i fortsättningen får användas för samma verksamhet som och menar därför att kravet på transparens och tydlighet väger tyngre än principen om enhetlighet. Utskottet anser att anslagsändamålen bör beskriva den verksamhet som anslagen är avsedd att finansiera och utgår från att regeringen beaktar dessa överväganden och har dem som grund då anslagsändamål föreslås i den kommande budgetpropositionen . När det gäller anslagsvillkor i övrigt gör utskottet ingen annan bedömning än den som redovisas i propositionen. När det gäller inriktning och prioriteringar kan utskottet konstatera att beredningen vid sammanträdet visade att det i allt väsentligt finns en överensstämmelse mellan den anslagsfördelning som utskottet föreslår och den planering som Försvarsmakten redovisat i sitt budgetunderlag. Uppbyggnaden av försvaret kräver god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning. Utskottet betonar att Försvarsmakten i det korta perspektivet bör färdigställa den beslutade krigsorganisationen, genomföra de åtgärder som anges i inriktningsbeslutet och i försvarsöverenskommelserna samt skapa förutsättningar för ökad förmåga . Stor vikt bör läggas vid att förstärka förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap och att uppfylla de mål som satts upp för personalförsörjningen. Även en hög ambitionsnivå när det gäller övningsverksamhet och utbildning är viktig (anslaget 1:1). Utskottet anser vidare att vidmakthållandet av materiel bör föras över till Försvarsmakten i enlighet med tillkännagivanden och förslagen i budgetpropositionen. FMV kommer därför även fortsättningsvis att ansvara för huvuddelen av anslag 1:3 och utskottet konstaterar att ett flertal större anskaffningar ligger i planen . Dessa bedöms ta ansenliga resurser i anspråk och mot den bakgrunden vill utskottet tillföra medel för att större anskaffningar inte ska tränga undan annan verksamhet och anskaffning. När det gäller materielanslagen vill utskottet betona vikten av att myndigheterna hanterar de negativa prisomräkningseffekter som drabbat flera större materielanskaffningar och som ESV pekat på. Utvecklingen visar att den framtida operationsmiljön i hög grad påverkas av en snabb teknikutveckling och därför är en ökning av anslaget 1:4 motiverad. Ökningen syftar till att möta kommande behov av kompetens för att kunna göra relevanta framtidsstudier som grund för eventuella upphandlingar. Ett viktigt sådant område är exempelvis det framtida behovet av ytstrids- och minröjningsfartyg. Vidare bedömer utskottet att det finns ett behov av att stärka forskning i fråga om både civilt och militärt försvar mot bakgrund av ett försämrat omvärldsläge och att det blivit nödvändigt att stärka försvarsförmågan. Utskottet föreslår därför ökade resurser till FOI som är avsedda för verksamhet av strategisk betydelse och med ett fortsatt totalförsvarsfokus (anslaget 1:9). Den snabba teknikutvecklingen påverkar även FRA:s centrala roll både vad avser signalspaning och informationssäkerhet och utskottet föreslår därför ytterligare resurser till anslaget 1:8. Den resursförstärkningen syftar också till att stärka FRA:s stöd till centrala aktörer som , Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvars- och säkerhetsområdet (anslaget 1:8). Genom utskottets förslag tillförs flera totalförsvarsmyndigheter extra medel för att både det civila försvaret och krisberedskapen ska stärkas. Exempelvis får Totalförsvarets rekryteringsmyndighet möjligheter att möta ett ökat behov av grundutbildad värnpliktspersonal (anslaget 1:6) och MSB får genom anslaget 2:6 ökade resurser för att stärka arbetet med att bygga upp det civila försvaret genom att prioritera stöd för beredskapsplaneringen, för utveckling av räddningstjänsten vid höjd beredskap och för sjukvårdens säkerhet i kris och krig. När det gäller MSB vill utskottet även framhålla betydelsen av att MSB bidrar till att stärka informations- och cybersäkerheten. I fråga om desinformation och påverkansoperationer som syftar till att destabilisera länder, forma opinion och skapa osäkerhet bedömer utskottet att utredningsuppdraget att lämna förslag om en ny myndighet för psykologiskt försvar (dir. 2018:80) är av stor vikt. Utskottet skulle därför välkomna om myndigheten kunde komma på plats under innevarande mandatperiod. Rådande utveckling på det säkerhetspolitiska området aktualiserar dessutom behovet av ett samlat cyberförsvar. Utskottet anser att behovet av tillsyn, föreskrifter och operativt stöd för att skydda mot cyberattacker är påtagligt. Utskottet utgår därför från att regeringen beaktar dessa behov och överväger att samla ansvaret för ett svenskt cyberförsvar under en huvudman. Utskottet bedömer att återkommande omprioriteringar inverkar negativt på försvarets möjligheter att utveckla operativ förmåga både på lång och kort sikt. Målet är att stärka den svenska försvarsförmågan och att bidra till en förstärkning av armé-, marin- och flygstridskrafterna. Ökande volymer av fullt utrustade, bemannade och utbildade förband som är tillgängliga är en viktig del av det målet, vilket kräver ökade ekonomiska resurser men också bättre, mer kostnadseffektiva och transparenta materielanskaffningsprocesser. Utskottet lägger vikt vid stridande och rörliga förband men även på hårdare kontroll på ekonomin och måluppfyllnad. Följaktligen betonar utskottet krigsduglighet i de befintliga brigaderna innan nya förband tillförs. För arméstridskrafterna vill utskottet vidare betona betydelsen av en inventering av materiel och en förbättrad försörjning av mängdmateriel. För marinstridskrafterna är närvaron i av särskild betydelse och utskottet kan konstatera att marinen, som nämnts ovan i fråga om behovet av framtidsstudier, har ett betydande behov av materielomsättning . I fråga om luftförsvarsförmågan vill utskottet understryka vikten av systembalans, d.v.s. betydelsen av fungerande logistik och förmåga till spridning utöver sensorer, luftvärn och telekrigsförmåga. Mot bakgrund av komplexiteten och påverkansfaktorer som exempelvis framtida teknikutveckling vill utskottet se en förstärkt studie- och forskningsverksamhet inom luftförsvarsområdet och en ny samlad bedömning från Försvarsmakten av hur många JAS 39 E som behövs och i vilket tidsspann de bör införas. Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållit hur stor operativ betydelse tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D har och beskriver detta under ställningstagandet i avsnittet Överlåtelse och upplåtelse av materiel. Utskottet vill dessutom betona – bl.a. mot bakgrund av sommarens skogsbränder – vikten av att krisberedskapsområdet i sin helhet fortsätter att utvecklas, t.ex. vad gäller kommunernas förmåga att förebygga och hantera bränder och olyckor, inklusive naturolyckor. Regeringens beredning av utredningen om en effektivare (SOU 2018:54) emotses därför. Utskottet välkomnar även förstärkningar av kapaciteten när det gäller materiel, personalförsörjning och brandbekämpning från luften för att kunna hantera framtida omfattande skogsbränder. Utvärderingen av hanteringen av sommarens skogsbränder är viktig, och utskottet anser att den kommande utredningen om de operativa räddningsinsatserna i samband med skogsbränderna (dir. 2018:81) samt MSB:s pågående arbeten kommer att utgöra viktiga ingångsvärden i det arbetet. Utskottet vill även understryka vikten av att man kommer till rätta med de problem som finns då det gäller rekryteringen av räddningstjänstpersonal i beredskap (s.k. deltidsbrandmän) inom ramen för det arbetet. Den civila krisberedskapen som byggts upp fortsätter enligt utskottet att utgöra grund för arbetet med att återupprätta det civila försvaret. Utskottet ser i det sammanhanget bl.a. positivt på MSB:s arbete med att utveckla och stärka den enskildes beredskap för kris och krig och med att stärka samhällets cybersäkerhetsförmåga. Utskottet delar den syn på utveckling av samhällets krisberedskap som regeringen angav som inriktning i budgetpropositionen och vill fortsätta att betona vikten av att t.ex. att utbildnings- och övningsplaner finns för alla relevanta aktörer på central, regional och lokal nivå. Utskottet avser att följa utvecklingen i fråga om detta. Utskottet understryker vidare betydelsen av att det skapas förutsättningar för en långsiktigt hållbar finansiering av verksamhet och ställer sig bakom den förstärkning av anslaget som regeringen föreslagit. betonar utskottet vikten av en långsiktigt hållbar ekonomi och erinrar om att utskottet i budgetbetänkandet emotsåg regeringens beredning av (ESV 2017:68) i denna fråga. Med dessa prioriteringar som grund föreslår utskottet sammanfattningsvis att anvisar anslagen enligt tabell i bilaga 4 och därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och bifaller delvis punkt 10 samt bifaller delvis motionerna 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkandena 2–5, 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2946 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–9. Övriga motionsförslag i denna del avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om beställningsbemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som utskottet anger i bilaga 5. Utskottet konstaterar att omkostnader som andel av de fakturerade intäkterna fortsätter att ligga på sådana nivåer att utskottet bedömer att arbetet med att öka kostnadseffektiviteten i materielförsörjningsprocessen kan behöva intensifieras ytterligare. som utskottet värdesätter att regeringen tagit flera viktiga steg när det gäller att förbättra möjligheter att följa upp pågående materielprojekt och att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå ser utskottet med oro på de avvikelser som redovisats. Vilka eventuella operativa konsekvenser som förseningarna fått för krigsförbanden kan utskottet inte utläsa.