bet · H501FiU23 · 2018-04-20 00:00:00 — Utskottet tillstyrker därför, i likhet med , att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av . Utskottet tillstyrker också, även det i likhet med , att resultat- och balansräkning fastställs. Resultat- och balansräkningen redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning att ska leverera in av vinst till statens budget. Enligt framställningen följer förslaget de principer för vinstutdelning som fullmäktige beslutade om 1988, inklusive de justeringar av principen som gjorts . Enligt framställningen har i samband med sin årliga granskning av årsredovisning även granskat fullmäktiges vinstdispositionsförslag. har inte noterat några avvikelser från vinstutdelningsprincipen. Utskottet tillstyrker därför riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition av resultat. Ökad kostnadstäckning för ekonomipriset Utskottets förslag i korthet godkänner att ingår ett avtal med täckning av stiftelsens kostnader för administration och utdelning av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne. Avtalet bör också säkerställa ökad insyn för i kostnadsutveckling. Riksbanksfullmäktige och direktion föreslår i den gemensamma framställningen 2017/18:RB3 att godkänner att ingår avtal med om ökad kostnadstäckning för ekonomipriset. Ekonomipriset och kostnader för priset riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne, här kallat ekonomipriset, inrättades 1968 i samband med . I ett donationsbrev förband sig att till betala den årliga prissumman (samma för alla priser) samt ett belopp motsvarande av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för priskommitténs arbete, central administration och prisutdelning. Beloppet höjdes då det uppgick till . Prissumman låg kvar på då det sänktes till . höjdes beloppet till . Inklusive bidraget för kostnadstäckning (av prissumman) betalade sammanlagt till –2011, –2016 och 2017. Förutom dessa kostnader har via avtal med under betalat ut för spridning av information om och ekonomipriset. Avtalet gick ut . vill ha mer betalt begär i en framställning till mer pengar för att täcka kostnaderna för ekonomipriset. Enligt stiftelsen täcker inte de medel som betalar till stiftelsen fullt ut kostnaderna för priset. Stiftelsen anser att bör betala en sjättedel av stiftelsens kostnader eftersom ekonomipriset är ett av sex priser. Vid sidan av prissummorna uppgår enligt kostnaderna för prisbedömningsarbete, central administration och kostnaderna i samband med Nobelveckan i och Nobeldagarna i till sammanlagt ca . Det är i genomsnitt per pris och nästan dubbelt så mycket som betalade till Nobeltiftelsen 2017. anser att ekonomipriset fyller en viktig funktion och att den uppmärksamhet som prisutdelningen innebär för ekonomisk vetenskap är till gagn inte bara för utan även för kvaliteten på många av de samhällsekonomiska beslut som fattas både nationellt och globalt. Genom att förknippas med ekonomipriset förstärks också landets möjligheter till inflytande internationellt. Avsikten från början var att ekonomipriset så långt möjligt skulle jämställas med de övriga Nobelprisen. Så har det enligt också varit eftersom ekonomipriset belönats med samma prissumma som övriga priser, och pristagarna har utsetts på samma sätt och belönats i samma prisceremonier som övriga pristagare. Därför anser att det finns anledning att upprätthålla prisernas likvärdighet genom att fullt ut täcker de kostnader som ekonomipriset för med sig. delar bedömning att bidrag bör täcka ekonomiprisets andel av stiftelsens samlade kostnader för förvaltning och prisutdelning, dvs. anser dock att den nuvarande modellen för kostnadstäckning (procent av prisbeloppet) inte har fungerat särskilt bra. Banken anser i stället att bidrag bör baseras helt på de kostnader som ekonomipriset medför. Utgångspunkten för bidraget bör vara att täcka en sjättedel av kostnader. Eftersom det nuvarande donationsbrevet är oåterkalleligt får det ytterligare kostnadsbidrag som föreslås betala till stiftelsen utgöras av skillnaden mellan en sjättedel av kostnader och de av prisbeloppet som anges i donationsbrevet. anser dock att den bör ha möjlighet att enskilda år sänka det ytterligare kostnadsbidraget om banken bedömer att kostnader är alltför höga. För att kunna göra det bör få ökad insyn i administrativa arbete, t.ex. genom att får rätt att utse en ledamot utan rösträtt i det revisorskollegium som finns för . De närmare villkoren för det högre kostnadsbidraget bör enligt regleras i ett avtal mellan och . Enligt riksbankslagen (1988:1385) får endast bedriva eller ta del i sådan verksamhet som enligt lag ligger på . Att bidra med ytterligare finansiering av ekonomipriset ligger enligt vid sidan av sådan verksamhet som kan besluta om. Enligt har dock den formella kompetens som krävs för att bifalla bankens framställning om att ingå avtal med om ytterligare finansiering av ekonomipriset. beslutar enligt 1 kap. 4 § regeringsformen om hur statens medel ska användas. har också tidigare beslutat om användning av medel utanför bankens verksamhet, t.ex. inrättandet av ekonomipriset (BU 1969:11, fattat av i efterhand) och finansieringen av Stiftelsen (bet. 2002/03:FiU18). Enligt bedömning omfattas inte det föreslagna kostnadsbidraget till av EU:s förbud mot s.k. monetär finansiering. Som ett led i beslutade dåvarande bankofullmäktige att inrätta ett pris i ekonomisk vetenskap till minne (ekonomipriset). förband sig att betala den årliga prissumman till samt ett belopp motsvarande av prissumman för att täcka stiftelsens kostnader för priskommitténs arbete, central administration och prisutdelning. Efter en granskning av revisorer och en särskild sakkunnig beslutade i efterhand att bekräfta bankofullmäktiges beslut. Utskottet konstaterar att ekonomipriset har fyllt en viktig funktion och bidragit till en ökad uppmärksamhet för såväl som och den ekonomiska forskningen. Utskottet finner därför ingen anledning att motsätta sig framställning utan godkänner att ingår ett avtal med om att stiftelsen har rätt att få ytterligare bidrag för att täcka de administrativa kostnaderna för ekonomipriset enligt den modell som beskriver i sin framställning. Utskottet delar också uppfattning att ett avtal om höjt kostnadsbidrag bör ge ökade möjligheter att bevaka och följa upp kostnadsutvecklingen i stiftelsen och priskommittén. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att tillsätta en utredning om institutionella ställning och mål bl.a. med motiveringen att det redan pågår en stor och omfattande parlamentarisk utredning av riksbankslagen och det penningpolitiska ramverket. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) anser motionärerna att det demokratiska inflytandet över penningutgivningen och kreditflödena i samhället måste stärkas. Det kräver enligt motionärerna att dagens självständiga riksbank demokratiseras. En utredning bör enligt motionärerna få i uppdrag att ta fram en färdplan för hur kan återdemokratiseras samt hur bankens uppdrag kan utvidgas till att även omfatta mål om social rättvisa och naturresurshushållning (yrkandena 4 och 9). Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2016/17:FiU23. Utskottet har avstyrkt förslagen, bl.a. med motiveringen att beslutet om att öka självständighet gentemot och regeringen fattades med en mycket bred politisk enighet. Enligt utskottet har också erfarenheterna visat att systemet med prisstabilitetsmål i kombination med en oberoende riksbank varit betydligt mer framgångsrikt än de penningpolitiska system som haft tidigare. I förra årets behandling avstyrkte utskottet också förslagen med motiveringen att regeringen på utskottets uppmaning tillsatt en parlamentarisk utredning av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. Med anledning av motionsförslagen upprepar utskottet tidigare ställningstaganden i frågan om styrningen av och kreditgivningen. beslutade att öka självständighet gentemot och regeringen. Beslutet fattades i en mycket bred politisk enighet, och enligt utskottet visar erfarenheterna att den oberoende i kombination med målet om prisstabilitet har varit ett betydligt mer framgångsrikt system än de penningpolitiska system som haft tidigare. är det nu riksbankslagen senast reformerades, och under särskilt har förutsättningarna för stabiliserings- och penningpolitik förändrats till följd av bl.a. finanskrisen och den efterföljande avmattningen i stora delar av världen. tillsatte därför regeringen, på uppmaning av utskottet, en parlamentarisk utredning av riksbankslagen och det penningpolitiska ramverket. I korthet ska utredningen analysera och vid behov föreslå förändringar inom följande områden: penningpolitikens mål och medel (inklusive frågan om i sin penningpolitik bör ta hänsyn till t.ex. inkomstfördelningen i ekonomin), ansvar för finansiell stabilitet, institutionella oberoende, roll i internationella sammanhang, den demokratiska granskningen av och penningpolitiken samt ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet. I det sistnämnda ingår också att se över sedelmonopol med anledning av att användningen av kontanter har minskat och ersatts av olika former av elektroniska transaktioner. Utredningen ska redovisa sina resultat senast . Enligt utskottet är det viktigt att det görs en djup och bred genomgång av det penningpolitiska ramverket. Utskottet vill därför avvakta slutsatserna från utredningen av riksbankslagen och det penningpolitiska ramverket innan det tar ställning till eventuella förändringar av det nuvarande penningpolitiska ramverket. Därmed avstyrker utskottet motionsförslagen. Tillverkningen av sedlar och mynt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ska åternationalisera tillverkningen av svenska sedlar och mynt. I motion 2017/18:3854 av (MP) anser motionären att tillverkningen av framför allt svenska sedlar bör åternationaliseras och skötas av svenska företag. tillverkas svenska sedlar och mynt av utländska företag, vilket enligt motionären är en säkerhetsrisk som allvarligt kan skada landets finansiella stabilitet (yrkande 1). Ett liknande förslag behandlades i förra årets betänkande över (2016/17:FiU23). Utskottet avstyrkte förslaget med motiveringen att det delade uppfattning i årsredovisningen att tillverkningen och försörjningen av kontanter fungerade bra. Utskottet ansåg att det inte fanns någon anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. upphandlar tillverkningen av sedlar och mynt eftersom banken saknar ett eget sedel- och mynttryckeri. AB såldes till det svenskregistrerade bolaget som ägs av det amerikanska företaget har tillverkat de svenska sedlarna, och tecknade ett nytt treårigt avtal med om fortsatt sedeltillverkning. i , som var en del AB , såldes även det 2002 till det finska statsägda myntverket , Mint of , som präglade svenska mynt i då tillverkningen flyttade till företagets anläggning i . tecknade avtal med det holländska myntverket KNM (som vid det tillfället ägdes av den holländska staten, men som såldes till den belgiska 2016) om prägling av svenska mynt. KNM tillverkade svenska mynt fram . Enligt uppgifter från ska mynttillverkningen upphandlas på nytt . Det är ganska vanligt att mindre länder saknar egen sedeltillverkning. Till exempel upphandlar , , , , och tillverkningen av respektive lands sedlar. Enligt uppgifter från ställer man vid upphandling mycket höga krav såväl på fysisk säkerhet som på hur känslig information ska hanteras. genomför också regelbundna kontroller och uppföljning av att kraven i avtalen uppfylls. Dessutom säkerhetskontrolleras all personal som hanterar känslig information om svenska sedlar och mynt. Att på nytt tillverka sedlar och mynt i egen regi skulle enligt vara mycket dyrt och kräva omfattande investeringar i utrustning och kompetens. Det skulle också vara svårt att upprätthålla kompetens och utveckling eftersom behov av sedlar och mynt är relativt litet utifrån ett internationellt perspektiv. Som framgår under rubriken ovan har upphandlat prägling och tryckning av svenska mynt och sedlar av utomstående företag . Det är en utveckling som delas av flera andra mindre europeiska länder som också saknar framför allt sedeltillverkning i egen regi. Enligt uppgifter från ställs höga säkerhetskrav vid upphandlingarna, och kontrollerar regelbundet att kraven uppfylls. All personal som hanterar känslig information om svenska sedlar och mynt genomgår också säkerhetskontroller. Utskottet står fast vid sina tidigare ställningstaganden att det inte finns någon anledning att återinföra tillverkningen av sedlar och mynt i statlig regi eller att förändra formerna för upphandling. I likhet med tidigare kan utskottet också konstatera att svenska sedlar förfalskas i mycket liten omfattning. Enligt årsredovisning uppgick värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation till , vilket kan ställas mot att värdet på den samlade stocken utelöpande sedlar uppgick till . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en nordisk valutaunion. I motion 2017/18:2390 av (MP) anser motionären att borde fördjupa det nordiska samarbetet genom att inleda diskussioner med och om en gemensam valutaunion. Det skulle ge flera fördelar. Handeln mellan länderna skulle underlättas, valutariskerna för företagen skulle minska och länderna skulle knytas närmare varandra. är med i den europeiska valutaunionen. Utsikterna för att från början skulle delta i en nordisk union är därför små. Men samtal bör inledas med och . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag om en nordisk valuta, senast i betänkande 2016/17:FiU23. Utskottet avstyrkte då förslagen med följande motivering: Utskottet anser att det är viktigt att fortsätta att utveckla såväl det ekonomiska och politiska som det kulturella samarbetet med våra nordiska grannländer. Ekonomiskt sett är de nordiska länderna väldigt viktiga samarbetspartners, inte minst inom handelsområdet. Rent hypotetiskt kan utskottet hålla med om att skulle vara ett intressant område att studera om skulle gå med i en valutaunion eller ett valutaområde: närheten och integrationen mellan länderna är stor, den institutionella uppbyggnaden av samhällena är ungefär densamma och värderingarna är likartade. Det finns dock väsentliga skillnader mellan länderna, som t.ex. näringslivsstrukturen. Enligt utskottets mening är det dock inte aktuellt att byta eller ens förbereda ett byte av rörliga växelkursarrangemang mot något annat arrangemang. När det gäller frågan om en nordisk valutaunion har utskottet inget nytt att tillägga utan avstyrker motionsförslaget med den motivering som står under rubriken behandling i utskottet ovan. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten ska underlätta införandet av lokala valutor. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) anförs att det på flera håll i världen förekommer lokala och regionala valutor parallellt med nationella valutor. Dessa valutor kan endast användas inom ett geografiskt avgränsat område och läcker inte ut i den stora globala ekonomin utan måste konsumeras i lokalsamhället och gynnar därmed det lokala näringslivet. I behöver de lokala och regionala ekonomierna stärkas. Därför bör införandet av lokala och regionala valutor uppmuntras och underlättas (yrkande 3). Lokala eller regionala valutor som komplement till nationella valutor har funnits länge, men intresset ökade efter finanskrisen när flera nationella valutor och kreditsystem hamnade under stark press. Det kanske mest kända historiska exemplet är det s.k. Wörgl-experimentet. Under depressionen beslutade borgmästaren i den österrikiska staden att sätta in stadens skatteintäkter i en lokal sparbank. Med intäkterna som garanti gav han sedan ut Wörgl-sedlar som bl.a. användes för att finansiera offentliga projekt för att minska arbetslösheten i regionen. Experimentet blev relativt framgångsrikt men förbjöds eftersom det ansågs vara ett intrång på sedelmonopol. Liknande experiment fanns även i och under 1930-talsdepressionen. Enligt vissa uppskattningar finns det mellan 3 500 och 4 500 olika former av lokala kompletterande valutasystem i mer än 50 länder. En del är väldigt små till sin omfattning och mer i formen av rabattsystem, medan andra är lite större. Syftet med och konstruktionen av dagens lokala valutor varierar starkt. Det övergripande syftet är oftast att stärka marknaderna för lokala mindre och medelstora företag, stimulera lokal handel samt bygga nätverk och kontaktytor inom en begränsad geografisk region. Men syftet kan också vara att öka den sociala sammanhållningen inom en kommun eller region, minska ojämlikheten eller att uppmuntra ett miljövänligt beteende. Valutorna kan vara konstruerade som tryckta sedlar, s.k. vouchers eller rabattsystem som kan användas i lokala företag, serviceinrättningar eller kulturinstitutioner som accepterar valutan som betalningsmedel. En del av valutorna är digitala där betalningar görs över konton eller via kort mellan privatpersoner eller företag eller via sms-betalningar. I flera av systemen finns också möjligheter att ge och få krediter. En del av de lokala valutorna har en sista förbrukningsdag på sina sedlar för att uppmuntra cirkulation. Flera av valutorna är uppbyggda som en typ av tidsmyntfot, t.ex. att en timmas arbete motsvarar x enheter av den lokala valutan som erhålls som ersättning eller lön. I andra system kan man köpa den lokala valutan till en rabatt, t.ex. ger vid köp 110 lokala valutaenheter eller så kan man erhålla ett visst antal av den lokala valutan om man betalar in en medlemsavgift. Det finns relativt många fallstudier av enskilda lokala valutor. Däremot finns det relativt få övergripande utvärderingar av valutornas effekter på aktiviteten i de lokala ekonomierna. Några studier tyder på att valutorna fått en positiv effekt på den lokala utvecklingen (beroende lite på syftet med valutorna). Andra studier tyder på att effekterna varit små eller försumbara. () publicerade 2015 en utvärdering av sex mindre pilotprojekt som genomförs inom ramen för community currencies in action (ccia), vilket är ett projekt för att utveckla och implementera lokala valutor i nordvästra . Enligt NEF har de lokala valutorna till viss del lyckats öka den lokala handeln och servicen liksom delaktigheten och sammanhållningen i det lokala samhället. Framgången är enligt NEF dock helt beroende av hur väl man lyckas sälja in valutan och binda upp de lokala medborgarna, företagen och organisationerna. Omfattningen av de studerade lokala valutorna är dock mycket begränsad. Nedan redovisas några lokala valutor i och : • Berkshares är en av de största lokala valutorna i och ges ut i i västra . Enligt de senast uppgifterna kan den lokala valutan köpas i 16 regionala bankkontor (till kursen 100 berkshares för ) och användas som betalningsmedel i över 400 lokala företag. • Plenty är en lokal valuta i Pittsboro, , som ursprungligen startade men som fick en nystart . Kursen är 110 plenty för . • Chiemgauer är en lokal valuta i am Chiemsee i som grundades . Växelkursen är 1:1 gentemot euron. • Brixton Pound är en lokal valuta i södra som startade . Enligt de senaste uppgifterna finns det 1 600 medlemmar i det bolag som driver valutan, varav 160 är företag. Brixton Pound finns antingen som tryckt voucher eller kan användas elektroniskt genom sms-betalningar. • Abeille är en lokal valuta i Villeneuve-sur-Lot i som startade . Ett viktigt mål med abeille är att uppmuntra hållbarhet. Kursen är en abeille för en euro. • L´Occitan är en lokal valuta i Pézenas i som också startade . Kursen är en occitan för en euro, och sedlarna gäller . • Makkie och Tradeqoin är två lokala valutaprojekt i . Enligt de senaste uppgifterna har Makkie knappt 600 registrerade användare och Tradeqoin ca 300 registrerade användare. • Sonantes är en lokal och digital valuta i i som startade . Enligt uppgifter har sonantes ca 1 500 användare, och kursen är 1:1 gentemot euron. • Spice och Spice Time Credits är en tidsmyntfot som startade i men som används i nästan 40 lokala områden runt om i . Enligt de senaste uppgifterna har knappt 20 000 användare tjänat in enheter av valutan, och ca 450 000 s.k. Time Credits har utfärdats. • E-portemonne är en lokal valuta eller snarare ett lokalt elektroniskt poängsystem som används i nederländska för att uppmuntra medborgarna att agera miljövänligt. Intjänade poäng (genom t.ex. sopsortering eller användning av grön el) kan användas för att handla miljömässigt hållbara produkter eller tjänster. Det finns även några svenska experiment med lokal valuta. Ett exempel är Dalern som kan användas i södra . Ett annat är ett test med s.k. Majorer i delar av . Dessa experiment är dock mycket begränsade till sin omfattning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns områden och regioner i som på olika sätt kan behöva stärkas ekonomiskt och socialt. Utskottet är dock ytterst tveksamt till att inrättandet av olika former av lokala valutor är rätt väg att gå för att stimulera det lokala näringslivet, den lokala sammanhållningen eller en hållbar produktion och konsumtion. Under vissa omständigheter och i vissa områden kan säkert privata initiativ till olika former av lokala rabatt- eller valutasystem ge positiva effekter på den lokala utvecklingen. Utskottet ser däremot inget behov av att vidta några statliga åtgärder för att underlätta införandet av lokala valutor som komplement till den svenska kronan. Med det som anförts avstyrker utskottet motionsförslaget. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2017/18:RB1 Framställning 2017/18:RB1 Årsredovisning för riksbank 2017: fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. Framställning 2017/18:RB2 Framställning 2017/18:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera: 1.Riksdagen fastställer förslaget till disposition av vinst för . 2.Riksdagen godkänner att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Framställning 2017/18:RB3 Framställning 2017/18:RB3 Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset: 1.Riksdagen godkänner att träffar avtal med med utfästelse att banken ska utge ett tilläggsbelopp som tillsammans med den ersättning som stiftelsen erhåller för att täcka de administrativa kostnaderna som följer av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne totalt uppgår till ett belopp som motsvarar en sjättedel av stiftelsens kostnader eller det lägre belopp finner lämpligt. 2.Riksdagen godkänner att avtalet ska ge betryggande möjligheter till insyn och kontroll av användningen av kostnadsersättning. Redogörelse /18:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2017. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:2390 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda samtal med och om en gemensam valutaunion och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2962 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta införandet av lokala och regionala valutor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återfå huvudansvaret för penningutgivningen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återdemokratiseras genom att dess självständighet ersätts med en tydligare politisk styrning och kontroll av att de politiska målen nås, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3854 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt och tillkännager detta för regeringen.