bet · H501AU5 · 2018-02-08 00:00:00 — Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Regeringens förslag innebär bl.a. att förtroendeuppdrag får en tydlig reglering i arbetslöshetsförsäkringen, att enhetliga regler införs om samordning av arbetslöshetsersättning och pension för alla som tar ut allmän ålderspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete och att rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa ska gälla före den månad då den som ansöker om medlemskap fyller . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2017/18:53 Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Därmed bifaller proposition 2017/18:53 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), i (S), (S), (M), (M), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning beslutade att i enlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag (bet. 2004/05:AU4 punkt 7, rskr. 2004/05:181) tillkännage för regeringen att regeringen närmare ska överväga frågan om ersättningsrätt m.m. för personer med förtroendeuppdrag och återkomma till om detta. Regeringen tillsatte en utredning (den s.k. parlamentariska socialförsäkringsutredningen). Utredningen har sett över olika frågor inom bl.a. arbetslöshetsförsäkringen. I delbetänkandena I gränslandet – Social trygghet vid gränsarbete i (SOU 2011:74) och Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64) samt i slutbetänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21) har utredningen lämnat förslag på ändringar i bl.a. lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. beslutade om en översyn som delvis omfattar frågor som den parlamentariska socialförsäkringsutredningen tidigare utrett. Som ett led i översynen utarbetades promemorian Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och uttag av pension (Ds 2016:47). I proposition 2017/18:53 behandlar regeringen lagförslag från promemorian. Regeringen har begärt in Lagrådets yttrande över förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Lagrådet hade inga invändningar mot förslaget. I propositionen lämnas även förslag på vissa ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Ingen motion har väckts med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar alla som förvärvsarbetar, både arbetstagare och företagare. Försäkringen består av två delar. En allmän del, grundförsäkringen, och en frivillig del som ger ersättning baserad på den sökandes inkomst, inkomstbortfallsförsäkringen. Både grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen förutsätter bl.a. att sökanden uppfyller ett arbetsvillkor. Med arbetsvillkor avses enligt 12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring att sökanden under en ramtid av har förvärvsarbetat i viss omfattning. Som tid med förvärvsarbete anses även enligt 13 § bl.a. tid med semester. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen kräver enligt 7 § bl.a. att den sökande varit medlem i en arbetslöshetskassa , det s.k. medlemsvillkoret. I tillämpningen har medlemsvillkoret ansetts innebära att medlemstiden ska vara obruten (se t.ex. HFD 2012 ref. 14). Förtroendeuppdrag förekommer inom flera olika områden och med vitt skilda syften. Uppdragens utformning skiljer sig åt avseende karaktär, omfattning och det sätt på vilket ersättning lämnas. Till de vanligaste förtroendeuppdragen hör politiska och fackliga åtaganden. Utöver detta finns t.ex. uppdrag inom trossamfund och ideella föreningar eller uppdrag som nämndeman och god man. I lagen om arbetslöshetsförsäkring finns ingen särskild reglering när det gäller förtroendeuppdrag. Enligt 13 § första stycket 2 anses dock tid då en sökande varit ledig med helt eller delvis bibehållen lön som tid med förvärvsarbete. Denna allmänna bestämmelse kan omfatta även vissa förtroendevalda, t.ex. sådana fackliga förtroendemän som bedriver facklig verksamhet på den egna arbetsplatsen. Tid med förtroendeuppdrag då den förtroendevalde inte har varit ledig med bibehållen lön jämställs i praxis, under vissa förutsättningar, med förvärvsarbete. Bedömningen av om ett förtroendeuppdrag som inte omfattas av 13 § första stycket 2 är att jämställa med förvärvsarbete avgörs efter en bedömning av flera omständigheter, t.ex. uppdragets karaktär, omfattning och arvodering. Frågan om ersättningsrätt för personer med förtroendeuppdrag har tidigare uppmärksammats av . beslutade att i enlighet med arbetsmarknadsutskottets förslag (bet. 2004/05:AU4 punkt 7, rskr. 2004/05:181) tillkännage för regeringen att regeringen närmare ska överväga frågan om ersättningsrätt m.m. för personer med förtroendeuppdrag och återkomma till om detta. I 43–43 b §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring finns bestämmelser om varning och avstängning från rätten till arbetslöshetsersättning. Under vissa förutsättningar kan en sökande varnas eller stängas av från rätten till ersättning. En sådan situation kan t.ex. handla om att en sökande inte sökt ett anvisat lämpligt arbete eller avvisat ett erbjudet lämpligt arbete. Vad som anses utgöra ett lämpligt arbete framgår av 44 §. Bestämmelser om frånkännande av rätten till ersättning finns i 46–46 b §§. I lagen om arbetslöshetsförsäkring och förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring finns bestämmelser om hur arbetslöshetsersättning och uttag av pension ska samordnas. Syftet med samordningen är att undvika överkompensation. Hur samordning sker beror på vilken typ av pension den enskilde tar ut. Förutsättningarna för att bli medlem i en arbetslöshetskassa framgår av 34 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa, om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Rätt att bli medlem har dock inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt . Enligt 36 § upphör medlemskapet i en arbetslöshetskassa utan uppsägning den dag medlemmen fyller . Bestämmelser om när en medlem ska anses ha utträtt ur arbetslöshetskassan finns i 45 §. En arbetslöshetskassas styrelse får under vissa förutsättningarna enligt 47 § medge fortsatt medlemskap. Regeringen framhåller i propositionen att dagens regelverk leder till att den som har ett förtroendeuppdrag kan ha svårt att förutse hur åtagandet kan påverka rätten till arbetslöshetsersättning. Enligt regeringen kan avsaknaden av en reglering av förtroendevaldas ersättningsrätt även medföra en risk för att arbetslöshetskassorna hanterar liknande fall på olika sätt. Regeringen betonar att den som utför ett förtroendeuppdrag gör en betydelsefull insats i samhället och att det är viktigt att enskilda, så långt det är möjligt, kan förutse hur ett sådant åtagande påverkar möjligheten att få arbetslöshetsersättning. Enligt regeringen är det därför angeläget med tydligare lagstiftning på området. Regeringen konstaterar att de förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning har getts ett särskilt skydd av lagstiftaren. Det gäller t.ex. nämndemän, riksdagsledamöter, förtroendevalda i kommuner eller landsting, fackligt förtroendevalda och skyddsombud. Det är också en grupp som är klart avgränsad, vilket enligt regeringen bör ge goda möjligheter för en enskild att förutse om det egna förtroendeuppdraget omfattas av rätten till arbetslöshetsersättning. Mot bakgrund av det föreslår regeringen att det införs en ny bestämmelse (13 b §) i lagen om arbetslöshetsförsäkring om att förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning omfattas av arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen anser att det av den föreslagna bestämmelsen bl.a. följer att förtroendeuppdrag ska behandlas som förvärvsarbete när normalarbetstid och dagsförtjänst fastställs och att ytterligare reglering inte behövs. De frågor som i övrigt kan uppkomma får enligt regeringen hanteras i tillämpningen. I den nya bestämmelsen införs även ett förtydligande om att tid med förtroendeuppdrag som enligt 13 § första stycket 2 samma lag anses som tid med förvärvsarbete även fortsättningsvis omfattas av den bestämmelsen. Genom regeringens förslag kommer den som åtar sig ett förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning, t.ex. ett politiskt sådant, att kunna använda tiden med förtroendeuppdrag för att kvalificera sig för rätt till arbetslöshetsersättning. Regeringen anser att den genom förslaget har tillgodosett tillkännagivande om frågan om ersättningsrätt m.m. för personer med förtroendeuppdrag (bet. 2004/05:AU4 punkt 7, rskr. 2004/05:181). Regeringen uppger att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Enligt regeringens förslag ska förtroendeuppdrag som enligt lag ger rätt till ledighet från anställning inte anses utgöra lämpligt arbete när bestämmelserna om varning och avstängning från rätt till arbetslöshetsersättning tillämpas. Vidare föreslår regeringen att en sökande som utan godtagbart skäl genom sitt uppträdande uppenbarligen vållat att ett sådant förtroendeuppdrag inte har kommit till stånd inte ska stängas av från rätten till ersättning. En ny bestämmelse ska tydliggöra detta (44 a §). Bestämmelsen i nuvarande 44 a § flyttas till en ny paragraf (44 b §) och justeras redaktionellt. Regeringen föreslår även ändringar i 46 b § om att förtroendeuppdrag ska kunna tillgodoräknas för att en sökande på nytt ska kunna få ersättning utbetald. Samordning av arbetslöshetsersättning och pension Regeringen konstaterar i propositionen att de nuvarande bestämmelserna om samordning av arbetslöshetsersättning och pension är bl.a. oproportionerliga och olämpligt avvägda för personer som upphör med pensionsuttag. Regeringen föreslår därför en ändring av 32 § i lagen om arbetslöshetsförsäkring som innebär att om en sökande får allmän ålderspension eller annan pension som lämnas på grund av förvärvsarbete, ska dagpenningen minskas med pensionen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om hur pensionen ska omräknas till dagsbelopp. I propositionen noterar regeringen att det av ordalydelsen i lagen om arbetslöshetsförsäkring inte framgår att det krävs en sammanhängande tidsperiod för att medlemsvillkoret ska vara uppfyllt. Regeringen föreslår därför en ändring av 7 § så att det tydligt framgår att rätten till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning förutsätter medlemskap i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader. Regeringen föreslår även att det i paragrafens andra stycke införs en upplysningsbestämmelse som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Medlemskap i en arbetslöshetskassa I fråga om rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa anser regeringen att dagens system, med en åldersgräns vid , utan tillräckliga skäl inskränker individens möjlighet att bli medlem i en arbetslöshetskassa. Eftersom rätten till arbetslöshetsersättning upphör först före den månad då en enskild fyller , riskerar vissa grupper att gå miste om inkomstrelaterad ersättning. Regeringen noterar även att åldersbegränsningen har bedömts stå i strid med delar av . Regeringen föreslår därför att rätten att bli medlem i en arbetslöshetskassa ska förlängas och gälla före den månad då den som ansöker om medlemskap fyller . Därmed föreslår regeringen att 34 § lagen om arbetslöshetskassor ska få en ny lydelse i andra och tredje styckena och att en ny paragraf införs (34 a §). Vidare föreslår regeringen att en arbetslöshetskassas styrelse ska få uppdra åt kassaföreståndaren att fatta beslut i ärenden om fortsatt medlemskap för en medlem som inte har betalat sin medlemsavgift eller ett särskilt uttaxerat belopp. Ansvaret för att fatta beslut i ärenden om omprövning av sådana beslut ska kvarstå hos styrelsen. Förslaget i denna del innebär att det införs ett nytt tredje stycke i 47 § lagen om arbetslöshetskassor. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser om samordning av arbetslöshetsersättning och pension ska fortfarande gälla för ersättning som avser tid före ikraftträdandet. Utskottet konstaterar att det inte har väckts några motioner med anledning av propositionen. Propositionen har inte heller lett till några invändningar i övrigt under utskottsbehandlingen. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och att de bör antas av de skäl som anförs i propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:53 Nya regler i arbetslöshetsförsäkringen om bland annat förtroendeuppdrag och pension: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Detta är ett betänkande som vi förhoppningsvis kommer att fatta beslut om i denna kammare. Det har inte väckts några motioner, utan det är ett enigt utskott som står bakom betänkandet. Det kan jag uttrycka en stark tillfredsställelse över. Orsaken till att jag ändå vill säga några ord om detta är att jag tycker att det finns några saker som det kan vara viktigt att lyfta fram i samband med detta betänkande. Det kan upplevas som en liten fråga hur man i arbetslöshetsförsäkringen reglerar till exempel förtroendeuppdrag. Men det kan också vara viktigt att betänka att även små frågor ofta kan ha en avgörande betydelse för vår samhällsutveckling. En fungerande arbetslöshetsförsäkring är en viktig del av en fungerande arbetsmarknad och en mycket viktig del av det som vi ser som den svenska modellen. Den är viktig för omställningskraften i den svenska ekonomin, och den har spelat en mycket stor roll för att göra så framgångsrikt som det är. Väldigt många tittar på och den svenska modellen. Här finns arbetslöshetsförsäkringen med som en viktig, men kanske inte avgörande, del i en sammanhållen kedja som levererar kraft i det svenska samhället. En annan viktig del för att förstå den svenska modellen och det svenska samhället är naturligtvis vår demokrati, som byggs upp av ett stort antal förtroendevalda. Det är mycket svårt att tänka bort de förtroendevaldas del av den svenska samhällsutvecklingen. Det kan gälla i fackliga organisationer, i politiska organisationer, i kommunala organ och på alla nivåer i det politiska livet, där det är de förtroendevalda som så att säga lyfter upp den svenska samhällsmodellen och den svenska demokratin. Genom beslut om detta betänkande kommer vi helt enkelt att reglera förhållandet för de förtroendevalda i arbetslöshetsförsäkringen. Då menar jag att detta inte är bara en liten fråga utan att det faktiskt är en systemviktig fråga - att människor som tar på sig förtroendeuppdrag och faktiskt tar sitt ansvar inte ska drabbas av sämre villkor om olyckan är framme och de drabbas av arbetslöshet. Detta kanske inte är ett stort problem, och det är kanske inte många individer som har drabbats av detta , men jag tycker återigen att det är viktigt att hålla några saker i minnet. En sak är att det för den enskilde alltid handlar om . De enskilda förtroendevalda, som till exempel genom ett fackligt uppdrag har fått sina kamraters förtroende att ta ansvar för att driva frågor och sedan i samband med arbetslöshet drabbas av att inte få ut den ersättning som de hade trott att de skulle få när de är medlemmar i en arbetslöshetskassa, drabbas naturligtvis till . Även deras familjer, som de eventuellt har ett försörjningsansvar för, har råkat ut för mycket svåra situationer när detta system - detta hål i vårt trygghetssystem - inte har fungerat. Vi har inte kunnat ta hand om dessa människor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya regler i arbets-löshetsförsäkringenom bland annat förtroendeuppdrag och pension Om vi har denna typ av situationer, där enskilda människor drabbas hårt när de tar på sig denna typ av ansvar, riskerar vi också våra möjligheter att rekrytera förtroendevalda . På detta sätt menar jag att detta har varit systemviktigt. Detta var den ena delen av detta ärende, alltså själva sakfrågan. Men det är ytterligare några delar i arbetslöshetsförsäkringen som vi nu går in och reglerar. Det har att göra med människor som tar ut pension och drabbas av arbetslöshet. De har drabbats hårt på ett sätt som man inte har kunnat förutse av hur försäkringen har varit utformad, och detta rättar vi till. Det även några andra mindre detaljer som vi rättar till i detta betänkande. Men den kanske viktigaste delen är hur man hanterar förtroendevalda i försäkringen. Det kanske också är på sin plats att nämna några ord om processen i arbetet med att rätta till dessa problem. Att dessa hål - denna miss - finns i försäkringssystemet är nämligen ingenting nytt som vi har upptäckt under innevarande mandatperiod. Jag har personligen i mitt uppdrag som fackligt förtroendevald sett kamrater som har drabbats av dessa fel i försäkringen, och jag har lyft fram och drivit denna fråga fackligt . När jag hamnade i denna kammare 2006 fortsatte jag att driva denna fråga. Året innan jag kom in i - 2005 - gjorde ett enigt arbetsmarknadsutskott ett tillkännagivande till regeringen om att man borde rätta till dessa missförhållanden. Det som slår mig är att även om detta kanske inte har ansetts vara någon stor fråga är det väldigt många som har varit överens om att det är en viktig fråga att lösa. Om det är en viktig fråga, och om det finns enighet, skulle man kunna tänka sig att det skulle gå mycket fort och vara lätt att lösa den. Men så ser verkligheten inte alltid ut. En slutsats som man möjligen kan dra är att det går att nå större framgång i frågor om det finns en konflikt om dem och att frågor som det råder enighet om riskerar att hamna långt bak i kön när mycket ska lösas i denna kammare. Under de två mandatperioderna efter detta tillkännagivande arbetades det med frågan i utredning efter utredning. Det var både en mindre utredning - en enmansutredning - som lade fram förslag i denna fråga och en stor parlamentarisk utredning som lade fram förslag i denna fråga. Sedan har vi arbetat vidare med denna fråga även , och vi kommer förhoppningsvis till ett avslut i och med voteringen . Jag anser att det finns anledning för oss lagstiftare att fundera lite grann över hur vi kanske i onödan låter en del frågor dra ut , när vi faktiskt hade kunnat komma till ett avslut . Men man ska inte gråta över spilld mjölk. Man ska vara glad över de framsteg som man gör, vara positiv och se framåt. Därför är det med stor tillfredsställelse, herr talman, som jag efter snart ett arbete med denna fråga förhoppningsvis får göra ett avslut vid eftermiddagens votering. Jag yrkar därför med stor glädje bifall till förslaget i dagens betänkande. Jag kan bara instämma i mycket av det som redan har sagt, inte minst i beskrivningen av historiken. Detta är ett ärende som det har varit debatt och diskussion om . Både jag och satt med i den stora parlamentariska socialförsäkringsutredning som behandlade denna fråga. Jag kommer ihåg hur vi diskuterade. Det fanns förslag om hur man skulle hantera dessa frågor som var oerhört komplicerade och nästan omöjliga att tolka. Jag var en av dem som faktiskt var med och tog fram detta förslag som är mycket enkelt och mycket okomplicerat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya regler i arbets-löshetsförsäkringenom bland annat förtroendeuppdrag och pension Det är en sak som jag möjligen kan tycka är lite konstigt, om jag kopplar tillbaka till det som här påpekade om att denna fråga baseras på ett tillkännagivande . Vi hade alltså den stora parlamentariska socialförsäkringsutredningen, som pågick och som levererade sitt slutbetänkande . säger att frågan ligger honom och regeringen varmt om hjärtat, och därför undrar jag varför det har gått man fick ett helt färdigt och väldigt enkelt förslag presenterat. Det hade alla lagparagrafer på plats, vilket inte är speciellt många. Det var en okomplicerad och enkel lösning som man egentligen hade kunnat lägga fram till nästan direkt när man fick förslaget från . Så gjorde man dock inte. I stället tillsatte en ny översyn av samma fråga som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen redan hade löst på ett bra sätt. Det var en enig utredning där såväl arbetsgivar och arbetstagarrepresentanter som samtliga politiska partier stod bakom förslaget om en väldigt enkel och smidig lösning. Ändå gjorde regeringen ingenting, utan man tillsatte ännu en utredning som tittade på exakt samma sak. När den utredningen sedan var klar lade man fram exakt samma förslag som det som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen varit enig om. Det tycker jag är lite märkligt. Jag håller dock med i stort. Jag tycker att vi ska vara glada över att vi löser denna fråga. Faktum är att det var väldigt komplicerat, inte minst för dem som hade fackliga eller politiska förtroendeuppdrag och blev arbetslösa. Många tvingades alltså lämna sina förtroendeuppdrag på grund av att de annars inte fick någon a-kassa, och en sådan situation är mycket olycklig. Det är ganska viktigt att den enskilde som har den typen av uppdrag kan fortsätta med det. Inte minst känslomässigt är det viktigt att man när man blir av med sitt arbete fortfarande har ett uppdrag - och dessutom kan göra nytta. När man ska diskutera dessa frågor tror jag också att det är viktigt för politiker att faktiskt ha erfarenhet av att ha förlorat arbetet och fått se hur det fungerar. Jag tycker alltså att det är bra att en enig riksdag och ett enigt utskott står bakom detta. Jag yrkar givetvis bifall till förslaget. Jag hade som sagt kanske inte tänkt ha en debatt om ett enigt betänkande, men för saklighetens vill jag ändå upplysa dem som lyssnar om att inte riktigt har förstått frågan. Det förslag vi ska rösta om är inte samma förslag som det som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lade fram. Det är ett helt annat förslag. Eftersom det förslag som lades fram av PSFU inte klarade av en granskning av och andras jurister fick vi omarbeta det, och det är ett helt annat förslag som läggs fram. Det förslag som PSFU lade fram byggde på att man skulle få försäkra den inkomst man hade före förtroendeuppdraget, och detta förslag är uppbyggt på ett helt annat sätt. Man försäkrar själva förtroendeuppdraget. Det är alltså två diametralt olika förslag, och det kan vara bra för att höra så att han vet vad det är han voterar om . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya regler i arbets-löshetsförsäkringenom bland annat förtroendeuppdrag och pension Hur man än vänder och vrider på saker och ting, herr talman, håller jag med om att är för att hantera denna fråga. Det är dock än de som parti hade på sig.