bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Investeringar eller åtgärder i den nationella planen vars kostnader understiger får finansieras genom förskottering från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 2 –2029. Investeringar eller åtgärder i länsplanerna får finansieras genom förskottering från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 4 –2029. Regeringen föreslår sammanfattningsvis i punkt 3 i propositionen att den bemyndigas att finansiera investeringar eller åtgärder i den nationella planen respektive länsplaner i enlighet med detta. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statsbidrag till drift av enskilda vägar – ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av – ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik – kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät – drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar. Regeringen föreslår att anvisar anslaget enligt följande tabell: Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Tabell 6 Anslaget 1:2 – fördelning på anslagsposter – Drift och underhåll – Bärighet och tjälsäkring – Bidrag för drift av enskild väg – Drift, underhåll och trafikledning disposition – Gröna näringar Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. biföll regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Med anledning av beslut höjdes anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur beräkningsmässigt i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) med totalt 2019 och 2020. Av ökningen på 2019 avser vägunderhåll och järnvägsunderhåll. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att avsteg behöver göras för vissa anslag – som anslaget 1:2 – från att förlänga nivå att gälla även . Orsaken är att övervägande del av de planerade medlen för väg- och järnvägsunderhåll redan har bundits upp i ingångna avtal. För att verksamhet som baseras på beställningsbemyndiganden ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . När det gäller förstärkning av förvaltningsanslag med anledning av ökade verksamhetsvolymer innebär de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen att den tidigare beräknade minskningen 2019 av anslaget 1:2 med ytterligare för att finansiera en ökning av anslaget 1:3 uteblir. Principerna innebär även att den tidigare beräknade ökningen av anslaget 1:2 med ytterligare 2019 för investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll uteblir. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 2020–2038. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt genomförande av åtgärder. Anslaget 1:3 får användas till förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster eller prestationer. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas till modell-utveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas till verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drift- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal som rör transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får användas till utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas till utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas till medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas till inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas till Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas för system- och administrationsutgifter förknippade med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt samt administration av bonus till klimatbonusbilar. Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter, vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik om maritima näringar. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. När det gäller anslaget 1:3 innebär de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen att det tidigare beräknade tillskottet om ytterligare för förstärkning med anledning av ökade verksamhetsvolymer uteblir. Anslaget ökades 2018 med för att myndigheten skulle ges bättre förutsättningar att kunna hantera de kraftigt ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut om ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029. När det gäller översyn av förutsättningar för fossilfrihet för statligt ägda fartyg genomförs inte den tidigare beräknade minskningen av anslaget, utan ca tillförs även 2019. Den tillfälliga satsningen upphör . Regeringen anför att Transportstyrelsen behöver resurser till följd av eftersatt it-förvaltning och för att genomföra en teknisk uppgradering i syfte att förbättra säkerhet och stabilitet. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att en ökning av anslaget genomförs. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen föreslås därför öka med 2019. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Den nya lagen (2018:585) om säkerhetsskydd som träder i kraft innebär utökade uppgifter för Transportstyrelsen. En oförändrad anslagsnivå 2019 skulle enligt regeringen innebära att nödvändig verksamhet inte kan upprätthållas. Anslaget 1:12 ökas därför med 2019. När det gäller regelefterlevnad vid miljözoner genomförs inte den tidigare beräknade minskningen av anslaget. Medel för att genomföra satsningen tillförs även 2019, och regeringen meddelar att den tillfälliga satsningen upphör . Anslaget ökas därför med 2019. Regeringen påminner vidare om att biföll regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100) om en ökning av anslaget för att möjliggöra en ordning med avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. För att reformen ska kunna upprätthållas ligger justeringen kvar oförändrad, vilket innebär att anslaget 1:12 ökas med . Anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer att minskningen inte påverkar den verksamhet som finansieras under anslaget i någon större utsträckning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslår regeringen att den bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2020–2027. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att ta höjd för den variation och osäkerhet som förekommer. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas till utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet samt fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas till utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Verksamheten finansieras i huvudsak genom sjöfartsavgifter i form av farleds- och lotsavgifter men även av andra externa intäkter samt anslag. Regeringen anger att ekonomiska resultat har påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor samt att intäkterna varit för låga i förhållande till kostnaderna. Åren 2007–2018 har pensionsskuld ökat med mer än till följd av ändrade beräkningsgrunder. Detta har sammantaget haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen kraftigt försämrats. började att tillämpa en reviderad avgiftsmodell med syftet att få en ekonomi i långsiktig balans, minska sjöfartens miljöpåverkan samt öka transparensen i avgiftssystemet. Regeringen anger att det reviderade avgiftssystemet, tillsammans med ett kontinuerligt effektiviserings- och förändringsarbete för att minska kostnaderna i verksamheten, förväntas bidra till att långsiktigt få en ekonomi i balans. rörelseintäkter uppgick till medan rörelsekostnaderna uppgick till . Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till –, vilket täckts genom en upplösning av resultatutjämningsfonden. uppgick motsvarande belopp till . Resultatförsämringen beror enligt regeringen främst på ökade kostnader på grund av ändrade beräkningsgrunder för pensionsskulden. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till . var motsvarande belopp respektive . Regeringen bedömer att inte har uppfyllt sina ekonomiska mål . Huvudorsaken är ökade kostnader för pensionsskulden men även att intäkterna har varit för låga i förhållande till kostnaderna, vilket har bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Regeringen bedömer att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Soliditeten vid det senaste årsbokslutet uppgick till , vilket är en försämring och långt från målet på . Bedömningen är att det bl.a. mot bakgrund av de stora ökningarna av pensionsskulden kommer att ta innan soliditetsmålet är uppfyllt. Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i , och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Inom ramen för uppföljningen av verksamhet följer regeringen löpande utvecklingen av dessa mål. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ska ha en räntabilitet om lägst . ska också, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Som framgår av tabellen nedan uppgår investeringsplan för perioden –2021 till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör , och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst farledsinvesteringar i och kring samt olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. Investeringar ska också ske i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för 2019–2021 godkänns som riktlinje för investeringar. Tabell 9 Investeringsplan för 2019–2021 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får användas till utgifter för att finansiera delar av driftunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får även användas till ökat driftsstöd till följd av flygskatten till icke-statliga flygplatser i . Vidare får anslaget användas till utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att den tidigare beräknade ökningen 2019 till för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i uteblir. I enlighet med förordningen (2006:1577) om statsbidrag till icke-statliga flygplatser får ersättning bara lämnas till flygplatser där det utförs flygtrafik som omfattas av allmän trafikplikt enligt förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen från anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. har beslutat om allmän trafikplikt för flyglinjen Airport–/fr.o.m. . Detta innebär att ersättningen för flyglinjen inte längre kommer att finansieras via anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur utan i stället flyttas till anslaget 1:6. Regeringen föreslår följaktligen att anslaget 1:6 ökas med 2019. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 minskas med motsvarande belopp. huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flygtrafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket, bl.a. kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 391/2013 av om inrättande av ett gemensamt avgiftssystem för flygtrafiktjänster. Intäkterna från en route-verksamheten, vilka svarar för den större delen av intäkter, regleras inom ramen för EU:s prestationsplaner. Beslut om regelverket för perioden och framåt har ännu inte fattats. Regeringen anger att underlaget för förslaget därmed kan komma att ändras, vilket innebär att regeringen kan komma att behöva återkomma till med anledning av detta. Den nuvarande nivån förutsätter fortsatt genomförande av kostnadseffektiviseringar. Regeringen påtalar att om inte tillräcklig hänsyn tas till tillkommande investerings- och driftskostnader vid fastställande av ny kostnadsbas och förutsättningar för verksamheten blir effekterna att ekonomi påverkas mycket kraftigt negativt. Regeringen anger att den noga följer utvecklingen, men att den bedömer att det inte finns skäl att ändra den föreslagna inriktningen för vad gäller räntabilitet och soliditet. bedriver civil och militär flygtrafikledningstjänst en route och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och internationellt. En route-avgiften och terminalavgifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av den europeiska kostnadskontrollen inom ramen för prestationsplanen. Prestationsplanen, som gäller , innebär att en route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. utför den lokala flygtrafikledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt bedrivs lokal flygtrafiktjänst på en konkurrensutsatt marknad. I propositionen konstateras att utvecklingen av tjänsten fjärrstyrda torn utgör en väsentlig förändring av marknadsförutsättningarna och möjligheter. bildade tillsammans med ett bolag för digital flygtrafiktjänst. Regeringen bedömer att det nya bolaget bidrar till att ge bättre möjligheter att utveckla den digitala flygtrafiktjänsten och att uppfylla avkastningskravet. Det låga ränteläget utgör enligt regeringen även fortsättningsvis en belastning för resultat och soliditet. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås inte målen för resultat och soliditet . Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målen för räntabilitet och soliditet, även om det innebär att målen enligt nuvarande prognoser inte nås 2021. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår därför sammanfattningsvis att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ska ha en räntabilitet om lägst över en konjunkturcykel och att verket ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Regeringen påminner om att investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen ska ligga kvar oförändrad på samma nivå . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . Regeringen anger att verksamhet utomlands huvudsakligen bedrivs i samarbete med annan partner. I syfte att åstadkomma effektiva former för samarbetet samt att dela risk och begränsa risken för del är det önskvärt att för sådana samarbeten kunna bedriva verksamheten inom ett gemensamägt företag. För att bl.a. få tillräcklig flexibilitet i bildande eller avveckling av sådana samarbeten bör regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag respektive sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten i den utsträckning det bedöms behövas för effektivt genomförande av uppdraget och i syfte att begränsa affärsrisken. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen och genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formuleringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen. Den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktiebolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver enligt regeringen inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsförsäkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvarsrisker i verksamheten. Enligt regeringen väntas 2019 ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av att pensionsskulden som reserveras i balansräkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. I likhet finns därför ett behov av att kunna placera likviditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll om bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringen föreslår i propositionen att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 och bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Vidare föreslår regeringen att den bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst och bemyndigas att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst .