bet · H501KU20d3 · 2018-01-01 00:00:00 — Jag kan inte tänka mig att knappt något annat … Möjligen var det en grupp i som fick sova utomhus , men i övrigt klarade vi av hela den här situationen. Säg mig det land som skulle klara något liknande. (L): Ja, och det är just problemet med att det tog så innan man fick någon typ av långsiktiga lösningar som vi diskuterar här , det vill säga: Hade regeringen kunnat förutse att krisen skulle anta inte de här proportionerna men åtminstone bli större än vad man rustade för under en ? Det är just den här juli–oktober-perioden som vi pratar om. Jag minns också dåvarande generaldirektörens för oerhörda frustration över att man inte ens fick lov att sätta upp tält utan att kommunala myndigheter genast gick ut och sa att detta inte är förenligt med plan- och bygglag, miljölag och så vidare. Det var ett antal lagstiftningsfrågor i som gick käpprätt åt skogen, som inte fungerade. Det är där igen jag kommer in på det som vi diskuterar här . Hade man kunnat göra någonting annat? Finns det någonting som hade kunnat peka tidigare på att vi borde dragit igång den här … Det är möjligt att det var just regeringens krisgrupp som skulle ha dragit igång tidigare. Men jag kommer tillbaka till frågan igen. var då man fick en begäran eller åtminstone en anmodan om att införa id- och gränskontroller. Och , säger då statsrådet mycket riktigt … att det var då vi införde det. Men menar statsrådet då att det fanns inget annat sätt som statsrådet och som regeringen hade kunnat gå in, utan att man måste avvakta tills föreslår att vi nu ska införa id- och gränskontroller? som man då säger tidigare, som du sa: En aktiv regering kan inte sitta och vänta på officiella rapporter. : Som jag visat på … Långt in är bedömningen att det ska komma 90 000 till . Bedömningen är dessutom att det kommer att toppa på runt 3 000 . Sedan kommer det att sjunka till 2 000 . Det var det citatet som jag visade tidigare, så att säga. Så vi skulle få ungefär samma situation som vi hade haft och 2014. Det var den bedömningen långt in och som vi också hade att förhålla oss till. Sedan ökade det här väldigt, väldigt kraftigt, och så kom med att förorda gränskontroller – inte id-kontroller. Id- kontroller var någonting som vi själva gick ut med senare – regeringen – för att vi såg att vi var tvungna att förstä… Gränskontroller är de som görs på den svenska sidan. Id-kontrollerna gjordes ju på den danska sidan, så att man inte kunde kliva på tåget på utan att ha id. Det var ju för att stoppa upp det, så att säga. Då är frågan: Kunde man gjort det här tidigare? Ja, rent formellt kan ju regeringen fatta beslut utan underlag. Det hade vi kunnat utan att ha något underlag från någon myndighet. Det hade vi kanske också blivit granskade av KU för, i det läget, särskilt om det inte hade fungerat som det skulle. Men det är alltid bättre, förstås, att ha ett fullgott underlag med sig när man fattar beslut. fick vi, så att säga, det från . Vi fick det inte från polisen. Jo, därför att polisen vid den här tidpunkten inte gjorde bedömningen, som jag uppfattar det i alla fall, att det här var en säkerhetsfråga på ett sådant sätt att det uppfyller kriterierna för att man skulle införa gränskontroller. Dessutom vet ni ju att när vi inför gränskontroller binder det också upp rätt stora polisresurser, som man skulle behöva ha till annat. Det kan då vara bakgrunden till att polisen aldrig kom in med en sådan begäran. Regeringen gjorde det på eget bevåg men mot bakgrund av vad förordade. Borde vi gjort det tidigare än ? Återigen: Det är alltid, så att säga, lätt att vara efterklok. Jag ska inte säga någonting annat i den delen, men jag vill bara konstatera att vi gjorde det vid det tillfället, och då fick vi också kontroll över läget. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsrådet! Vi gör ju inte en politisk bedömning, och vi aktar oss för att träda in på det, utan den fråga vi har att bedöma är rent formellt: Skulle regeringen vid sin budget, som lades , kunna ha haft ett annat och bättre underlag än juliprognosen? Den graf som statsrådet så förtjänstfullt har presenterat visar faktiskt det. Juliprognosen ligger vid första cirkeln vid basen av den blå pilen, och budgeten läggs vid den första dubbelcirkeln. Och mellan de två är det en exponentiell kurva. Det går rakt upp i taket. Man är uppe i 7, 8 000 som mottagning, om man går ut i axeln till vänster. Av detta borde, kan man tycka, regeringen ha kunnat se: Det här är en exponentiell ökning. Ändå läggs i slutet på vecka 38 budgeten, och den är prognostiserad på julisiffrorna, trots denna enorma ökning. Vad tänker statsrådet om det? : , som vi lade budgeten, är det mycket riktigt att vi hade en högre veckosiffra. Men vi kan ju inte heller lägga budget på en veckosiffra, utan man måste ha ett lite mer stabilt underlag. Men jag minns mycket väl när vi presenterade den budgeten. Då sa vi också, faktiskt: lägger vi den här budgeten. Det är möjligt att vi får återkomma mot bakgrund av vad som händer på migrationssidan. Det gjorde vi också senare med tilläggsbudget och sedan också med en vårändringsbudget som jag tror var den största som vi någonsin har gått fram med, för att kunna täcka kostnaderna , för det är 2016 vi pratar om. När vi lade budgeten utgick vi från julibudgeten, men vi sa också vid det tillfället att här är det möjligt att vi får revidera, vilket vi sedan gjorde. Huvudproblemet vid den här tidpunkten var egentligen inte kostnaden, utan huvudproblemet vid den här tidpunkten var att se till att man hade folk … att man kunde ta hand om folk som kom. Sedan såg vi alla att skulle det här fortsätta att öka så här skulle kostnaderna bli enorma. Alltså vi räknade på en exponentiell ökning år , som låg på mycket, mycket, mycket höga tal. Det var bland annat därför som vi gjorde det vi sedan gjorde . Och, som sagt, sedan reviderade vi också budgeten . Skånberg (KD): Ordförande! Men, statsrådet, det var ju ökningen mellan juli och budgeten, som lades , som var exponentiell. Sedan lugnade det sig faktiskt. Den är inte lika brant. Men den var oerhört brant där. Och statsrådet sa ju alldeles att det var dagliga kontakter. Var statsrådet medveten om den exponentiella ökningen? Om statsrådet var medveten om den, hur kommer det sig att statsrådet lade en budget som baserade sig på julisiffrorna och inte på den exponentiella utvecklingen? : Ja, men vi talade … Inte heller när vi lade budgeten pratade man om tal på 150, 160 000. är efter det att har sagt att vi kommer att landa på ungefär 90 och dessutom att det kommer att avta. 3 000 kommer det att toppa på. Därefter kommer det att gå ned till 2 000, ungefär. Då lägger man den budgeten. Och så säger vi : Ja, det finns en möjlighet eller en risk att vi får återkomma just i den här delen eftersom de här talen är så höga. Då hanterar man det med tilläggsbudgetar och ändringsbudgetar, vilket vi sedan gjorde. Ordföranden: Det var första rundan. Tiden är, som bekant, lite knapp, så jag frågar vilka ledamöter som har ytterligare frågor. Vi börjar där. (M): Regeringen har , bland annat inför finanskrisen, begärt att få in nya rapporter från myndigheter just när man ska lägga fram budget, för man inser att man är i ett ostabilt läge eller att ett läge håller på att förändras kraftigt och snabbt. Då undrar jag: Övervägde statsrådet eller regeringen som sådan att begära in en ny officiell, kvalificerad, kvantifierad rapport från under den här Eller varför valde man att vänta till den ordinarie rapporten skulle komma ? : Om vi skulle gjort det, baserat på vad som hände , skulle det tagit så pass att vi förmodligen inte hade haft den rapporten förrän på andra sidan dess att vi skulle ha presenterat budgeten. När vi gjorde budgeten och när tabellverket låstes, så att säga, befann vi oss i ett läge där vi fick använda de prognoser som fanns. Och de signaler vi hade låg alltså inte på, vilket jag har understrukit , att det skulle komma några 150, 160 000 utan kanske i det övre spannet utav den prognos som kom . Och den tog vi höjd för då också, skulle jag säga, i den budget som vi lade. Men så kommunicerade vi att det är möjligt för oss att vi behöver återkomma när … eftersom saker och ting händer så snabbt . (M): En sista fråga från min sida. Under den här granskningen, som vi har gjort, har det framkommit från visst håll, från bland annat, att man insåg, och överlämnade information till regeringen, att juliprognosen var inaktuell och början på september. Man framförde detta på olika sätt. Då blir det här problematiskt på två håll. För antingen fick regeringen klart för sig , september att juliprognosen var felaktig och vidtog då inte åtgärder, som kan ha medfört att regeringen försenade en mängd olika ageranden … Å andra sidan: Om regeringen fick klart för sig eller september att juliprognosen var felaktig och vidtog åtgärder, då lämnades inte de uppgifterna till KU under granskningen som skedde . Vad har statsrådet för kommentar till det här, och vilken av de här två varianterna stämmer? : är KU ett formellt organ, vilket innebär att ni tittar på det som formellt kommer in till regeringen. Det gör regeringen också. Och det budgetunderlag som vi hade var det som kom in med prognosen . Det var det vi jobbade med. Det är det enda, så att säga, formella som kommer in till regeringen och som vi har att förhålla oss till. Jag svarade på förra fråga, vilken prognos det var vi använde oss av, och det är den prognosen, från . Men sedan har jag också sagt att när vi sedan lade budgeten kunde vi konstatera att vi hade en snabbare utveckling än vad hade bedömt och att man kanske skulle hamna i det övre spannet. Ja, då får man som regering i så fall signalera: Vi är beredda att återkomma i den här delen för att se till att justera anslagen, så att viser till att vi har pengar till det vi behöver lösa. Men det blir då en fråga för en ändringsbudget eller en tilläggsbudget. Men formellt sett är det prognosen , som vi agerade på, som gäller och som gällde vid det tillfället. Ordföranden: En fundering, statsrådet, från min sida skulle väl vara så här, apropå det statsrådet svarade på den sista frågan om hur man gör en budget: Man kan se det som statsrådet gör, förstås. är det viktigt att det material som regeringen kommunicerar till är korrekt, att det ger en korrekt bild av verkligheten. Om jag frågar så här: Den som läser budgetpropositionen , som regeringen lade , förstår den personen – riksdagsledamot eller annan person – att juliprognosen var felaktig och överspelad vid det här laget? : Ja, som sagt, det är egentligen ingen som vet förrän efteråt. Alltså diskussionen som vi hade och handlade om: Skulle vi hamna i det här övre spannet på den prognosen, som alltså sträcker sig upp till 80 000? Och så sent som säger generaldirektören: Ja, vi kommer kanske att hamna på runt 85, 90. Det är det vi talar om. Jag skulle nog vilja säga att ingen eller alla som var aktiva vid det här tillfället och vid den här budget… När vi presenterade budgeten kunde nog … Det kunde nog inte undgå någon att vi hade en väldigt, väldigt dramatisk utveckling i omvärlden, så att säga, och att vi hade väldigt, väldigt höga siffror. I ett sådant läge får man göra på det sätt som regeringen gjorde, det vill säga: lägger vi den här budgeten. Den är baserad på den prognos som fanns. Det kan hända att den prognosen kommer att överskridas. Då gäller det för oss att gå in efteråt med de resurser som då behövs. Precis så agerade vi också. Ordföranden: hade, som sagt var, en granskning i KU, där både statsrådet och statsministern var utfrågade. Om jag går tillbaka och läser de utfrågningarna får inte jag intrycket av att vare sig statsrådet eller statsministern på något sätt signalerade till utskottet eller uppmärksammade utskottet på att juliprognosen var inaktuell, utan det är en debatt som har uppkommit senare på grund av och rapporter. Borde inte statsrådet ha fört den här diskussionen med KU i stället för nu? : Som jag minns det – ni får gärna gå tillbaka, men det fanns en rätt omfattande debatt just , när vi lade fram budgeten, om huruvida prognoserna skulle hålla eller inte. Som sagt hade vi då situationen att vi var uppe i 5 000–7 000 . Det drog iväg. Jag skulle nog säga att det inte var så att vi på något sätt försökte dölja för hur läget var, utan det var en offentlig debatt som då pågick: Hur många kommer egentligen att komma till ? Kommer det att stanna på de där 80 000 – som var maxgränsen – , eller kommer vi att ha mer? Vi var varit öppna, också när vi lade fram budgeten: Om det är så att vi behöver justera anslagen finns det ändringsbudgetar som vi i så fall kommer att gå fram med. Det gjorde vi också. Jag tror att de ändrings- budgetar som vi presenterade efter det här innebar de största förändringarna på mycket länge i budgeten, skulle jag vilja säga, just för att kunna täcka kostnaderna för framför allt men också i andra avseenden. Ordföranden: Med all respekt, statsrådet, men min sista fråga handlade ju om KU:s beredning snarare än budgethanteringen . Min fråga var om inte statsrådet borde ha fört den här diskussionen med då, det vill säga , i stället för . : Herr ordförande! Det var en mycket bredare granskning. Jag kan inte minnas att jag fick några frågor om det. Fick jag någon fråga om det svarade jag säkert på den. Jag hade svarat precis likadant då som jag gör . Skånberg (KD): Ordförande! Jag har en rent formell fråga. ställde statsrådet en promemoria tillbaka till oss. Vi läser i svaret: Någon ny kvantifierad prognos för antalet asylsökande lämnades dock inte förrän . Någon dokumentation från samtal och möten finns inte. När vi nu har fått höra statsrådet säga att det var så gott som daglig kontakt, vilket är berömvärt, noterar jag den totala bristen på dokumentation från samtal och möten. Hur vill statsrådet kommentera det? Bör inte det vara en väsentlig del av statsrådets arbete? : Det här är en ganska lång diskussion, som jag vet att ni har pratat om mycket: Ska alla kontakter mellan och deras myndigheter dokumenteras i alla led överallt alltid? Mina tjänstemän har kontakt med tjänstemän vid myndigheter – vid bland annat ; nu har jag andra myndigheter – praktiskt taget . Jag har själv också kontakter, så att säga, både direkt med generaldirektören och med andra. Det är klart att det skulle vara ogörligt att dokumentera alla dessa kontakter. Då går det helt enkelt inte att bedriva regeringsarbete, skulle jag nog vilja säga. Jag tror nog att man gjorde samma bedömning bland dem som satt i regeringen också. Det måste finnas ett visst krav på när man ska dokumentera. Det gör man till exempel via de möten som vi har, eller också när vi får skriftligt material att förhålla oss till. Men det vi skriver i promemorian är ju helt sant; det finns ingen ny kvantifierad prognos förrän . Det är de två perioderna som vi har; det handlar om och . Sedan är den stora frågan precis hur långt man ska gå ned i detalj för att se kontakter mellan och andra myndigheter. Den frågan lämnar jag till er bedömning, men jag kan bara säga att det skulle bli väldigt svårt att driva den så pass långt. Ordföranden: Då ber vi att få tacka justitie- och inrikesministern för att han kom till oss och svarade på våra frågor. Granskningsärende 9 och 12 Regeringens agerande i samband med Transportstyrelsens it-upphandling (se avsnitt 5.2) – sluten utfrågning6 Ordföranden: Jag förklarar sammanträdet återupptaget. Vi välkomnar försvarsminister till för att medverka i en utfrågning som gäller granskningsärendet om regeringens agerande i samband med Transportstyrelsens it-upphandling, G9 och 12. Som vanligt har förvarsministern möjlighet att göra en inledning, och därefter ställer vi frågor från ledamöterna – först anmälande partier och därefter övriga partier. Välkommen att inleda och presentera bisittare, försvarsministern! : Tack så mycket! Herr ordförande och ärade ledamöter! Tack för att jag får komma hit och lämna information och svara på frågor om skeendet kring Transportstyrelsens outsourcing. I inledningsanförandet finns vissa uppgifter som bedömer omfattas av sekretess, varför jag vill väcka frågan om överväger att fatta beslut om tystnadsplikt. Ordföranden: Då tänker jag så att det finns skäl att fatta beslut om tystnads- plikt enligt riksdagsordningen, men vi behöver då precisera i beslutet vad för slags uppgifter det skulle handla om. Frågan är alltså om vi kunde göra på det sättet att vi noterar att det kommer att fattas ett sådant beslut men att vi avvaktar till slutet av sammanträdet innan vifattar det och då noterar de olika uppgifter det kan vara fråga om. Utöver det försvarsministern nämner i sin inledning kan det nämligen utifrån frågor komma fram ytterligare uppgifter som kan vara känsliga. Jag föreslår alltså att vi tar ett samlat grepp om det som avslutning, men att visjälvklart är beredda att fatta ett sådant beslut. var jag i försvarsutskottet och redogjorde för min bild av frågan. Jag berättade då bland annat när jag först fick information om Transportstyrelsens it-problematik och hur den drabbade Försvarsmakten. Försvarsmakten deltog också och berättade om myndighetens syn på Transportstyrelsens hantering och hur den har påverkat Försvarsmaktens verksamhet. var min statssekreterare i försvarsutskottet och redovisade sin bild. Därefter har öppnat ett antal granskningsärenden. har, bland annat genom mitt departement, skriftligen svarat 6Under utfrågningen förekom uppgifter som kan omfattas av sekretess. De ställen där uppgifter har uteslutits markeras med [sekretess]. 2017/18:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR på ett antal frågor. Jag kommer inledningsvis att redovisa min bild av ärendet. fick tjänstemän vid Försvarsdepartementet informa- tion från tjänstemän på om säkerhetsrisker i samband med Transportstyrelsens outsourcing. I samband med detta inleddes en dialog mellan tjänstemän vid Försvars- departementet och Försvarsmakten i frågan. Syftet var att vi skulle försäkra oss om att Försvarsmakten började vidta skadebegränsande åtgärder. Informationen som delgavs Försvarsdepartementets tjänstemän vidare- befordrades till min statssekreterare . Själv fick jag information av mina tjänstemän. Jag fick reda på att det hade uppstått problem i samband med att Transportstyrelsen hade outsourcat it-tjänster. I det läget försäkrade jag mig om att Försvarsmakten hade vidtagit skadebegränsande åtgärder. Jag försäkrade mig också om att Försvars- departementets tjänstemän skulle fortsätta att följa upp frågan mot Försvars- makten. Jag fick dessutom besked om att Försvarsmakten inte påkallade några beslut eller andra åtgärder från regeringens sida. Jag ville säkerställa att myndigheten hade vidtagit alla adekvata åtgärder. Mot bakgrund av att Försvarsmakten tidigt vidtagit åtgärder och att myndigheten inte påkallade några beslut eller andra åtgärder från regeringens sida gjorde jag bedömningen att det inte fanns skäl för mig att vidta ytterligare åtgärder. Den bedömningen grundade sig även på min vetskap om att informationen till Försvarsdepartementet hade kommit från Justitie- departementet och , som i olika delar var ansvariga för ärendet. Därutöver grundar sig bedömningen på min kännedom om att det för säkerhetsrelaterade frågor finns särskilda informationsvägar [sekretess] Jag utgick således från att informationen fanns på Statsrådsberedningen. Liksom andra regeringar före oss har vi tillämpat en fastställd ansvarsfördelning för arbetet i . Informationsansvaret följer denna ansvarsfördelning. Det är Transportstyrelsen som är ansvarig myndighet för upphandlingen av sina it-system. är tillsynsmyndighet över Transportstyrelsen när det gäller säkerhetsskyddet. Transportstyrelsen sorterar under , och det är som har ansvar för . Försvarsmakten var inte tillsynsmyndighet i detta fall. Försvarsmakten var alltså inte ansvarig myndighet i sammanhanget, men däremot drabbad av Transportstyrelsens upphandling. Försvarsdepartementets ansvar var mot bakgrund av detta att säkerställa att Försvarsmakten vidtagit nödvändiga skadebegränsande åtgärder och att myndigheten inte hade behov av några beslut från regeringens sida. Försvarsdepartementet hade inget koordinerings- eller samordningsansvar i frågan. På ett pressmöte tillsammans med statsministern tydliggjorde ÖB att Försvarsmaktens samlade bedömning var att det som skett var en allvarlig händelse men att, med det som myndigheten visste då och de åtgärder myndigheten hade vidtagit, denna inte hade haft någon påtaglig påverkan på Försvarsmaktens samlade operativa förmåga. Chefen för har för försvarsutskottet redovisat att försvarsunderrättelseförmågan inte hade påverkats märkbart negativt. Någon ändring av dessa bedömningar har inte gjorts . Det gäller alltså fortfarande. Innan jag kommer till sammanfattningen av denna inledning vill jag passa på att besvara de kompletterande frågor som jag mottog från konstitutions- utskottet . Första frågan är: [sekretess] Jag fick information av mina tjänstemän om att Försvars- makten på ett tidigt stadium vidtagit skadebegränsande åtgärder. Mina tjänstemän fick information vid ett möte med . I samband med detta inleddes en dialog mellan tjänstemän på Försvarsdepartementet och Försvarsmakten i fråga. Jag försäkrade mig om att Försvarsdepartementets tjänstemän skulle fortsätta följa upp frågan mot Försvarsmakten. Två: Vilken information fick Försvarsdepartementet och försvarsministern om den övergripande inriktningen för åtgärderna, när åtgärderna vidtogs och när de hade effekt? Sammanfattningsvis hade Försvarsdepartementet inget koordinerings- eller samordningsansvar i frågan. Försvarsdepartementets och mitt ansvar var att tillse att Försvarsmakten gjorde vad den skulle. För mig var det viktigt att säkerställa att myndigheten gjorde just detta. Våren -16, då frågan kom till min kännedom, påkallade inte Försvars- makten några beslut eller andra åtgärder från regeringens sida. Inte heller senare har några beslut eller andra åtgärder påkallats av Försvarsmakten när det gäller den aktuella frågan. Med detta sagt är jag beredd att svara på frågor från utskottet. Ordföranden: så mycket för den inledningen! Jag tänkte börja med att ställa några frågor. Försvarsministern fick alltså information i ärendet . Fick försvarsministern ytterligare informa- tion om hur ärendet utvecklades? Ungefär hur många tillfällen kan det då ha rört sig om som försvarsministern kom i beröring med ärendet efter ? : Jag har inte några exakta datum eller exakta informations- tillfällen jag kan redogöra för här, men jag har fått löpande information. Ordföranden: typ av information kan det ha handlat om då? : Framför allt att man från Försvarsmakten har vidtagit åtgärder som på det sätt jag redogjort för i min inledning svarat upp mot vad man ansett nödvändigt att göra vid givet tillfälle. Vad det gäller exakt för åtgärder, vilka tidsintervaller och hur man har gjort är en fråga som Försvarsmakten får svara på. Det kan inte jag gå in på. Ordföranden: , just det. Har försvarsministern fått någon form av information om vilken typ av åtgärder det kan ha handlat om? Försvarsministern behöver inte delge utskottet några detaljer, men vet försvarsministern någonting om vad man gjorde inom Försvarsmakten för att hantera situationen? : Den information jag har är att man har vidtagit skadebegränsande åtgärder och att man har agerat på det sätt som är adekvat och nödvändigt i given situation. Detta är information som både ÖB och chefen för också har delgett i olika sammanhang, bland annat i försvarsutskottet. Ordföranden: försvarsministern tyckte inte att försvarsministern personligen behövde veta någonting annat än denna övergripande försäkran om att vi har situationen under kontroll som myndigheterna ger uttryck för? : Jag har fullt förtroende för myndighetens sätt att hantera detta. Däremot är det inte så att jag är operativt ansvarig.