bet · H501SkU25 · 2018-10-16 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med den ändringen att förslaget om ändrad bolagsskattesats avslås 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 4. lag om ändring i lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) och b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:245 punkterna 1, 3 och 4 samt motion 2017/18:4186 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 1–3, bifaller delvis proposition 2017/18:245 punkt 2 och avslår motionerna 2017/18:4187 av (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:4188 av och (båda -) yrkandena 1–3. påbörjade med understöd av G20 ett projekt för att motverka skattebaserodering och vinstförflyttning – Base Erosion and (BEPS). publicerades 13 rapporter (som omfattade 15 åtgärdsområden) och ett sammanfattande dokument som tillsammans utgör det s.k. BEPS-paketet. En av åtgärderna i BEPS-paketet gäller internationell skatteplanering med ränteavdrag. Rekommendationer på detta område lämnas i från – Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments, Action 4: 2015 Final Report (, åtgärd 4). föreslår en generell begränsning av ränteavdrag, som i första hand bör utformas som en avdragsbegränsning för negativa räntenetton. Inom EU har arbetet med att motverka skadlig skattekonkurrens pågått . Jag och mitt parti välkomnar arbetet inom och EU för att motverka skatteflykt och skatteundandragande. Vi välkomnar också ambitionen i slutbetänkande att minska den skattemässiga skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital. Den promemoria som regeringen remitterade innehöll överlag balanserade förslag som både minskade möjligheterna till skatteundandragande och jämnade ut skillnaden mellan finansiering med eget och lånat kapital. Dessvärre kan vi konstatera att det förslag som regeringen nu lagt på bord är urvattnat på en rad punkter. I promemorian som regeringen remitterade föreslogs ett avdragsutrymme på , i det fall EBITDA-regeln skulle väljas. Regeringen anförde att ett avdragsutrymme på inte skulle vara tillräckligt robust mot skatteplanering och att det heller inte i någon nämnvärd utsträckning skulle bidra till ökad neutralitet mellan finansiering med eget och lånat kapital. Enligt skulle ett avdragsutrymme på av EBITDA innebära att av noterade multinationella företagsgrupper som redovisar positivt resultat i princip skulle kunna dra av externa nettoräntekostnader i sin helhet. I promemorian framhåller regeringen vidare att man måste beakta att de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna ska snävas in och att ett större avdragsutrymme än därför inte är möjligt med hänsyn till skyddet av den svenska bolagsskattebasen. I den aktuella propositionen är de riktade ränteavdragsbegränsningsreglerna desamma som i promemorian, men går det helt plötsligt att sätta avdragsutrymmet till , som regeringen föreslår. delar den analys som regeringen gjorde i sin egen promemoria och föreslår att avdragsutrymmet sätts till av EBITDA. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jag och mitt parti anser att beloppsgränsen i förenklingsregeln är så högt satt att den undergräver syftet med hela reformen, dvs. att utjämna den skatte-mässiga skillnaden mellan eget och lånat kapital och motverka skatteundandragande och skatteflykt. Vi anser i likhet med vad som föreslogs i promemorian att en beloppsgräns på i förenklingsregeln är en rimlig avvägning mellan att å ena sidan utjämna den skattemässiga skillnaden mellan eget och lånat kapital och motverka skatteundandragande och skatteflykt och å andra sidan minska den administrativa bördan för mindre företag. Den svenska bolagsskatten har sänkts i flera steg . sänktes den från , och 2013 sänktes den till dagens . Den svenska bolagsskatten ligger därmed under OECD-snittet på . Till det ska läggas att de svenska avskrivningsreglerna är mycket förmånliga i ett internationellt perspektiv. I propositionen föreslår regeringen att bolagsskatten sänks i två steg ned till från dagens nivå på . Regeringen motiverar sänkningen med att den generella ränteavdragsbegränsningen breddar bolagsskattebasen och, allt annat lika, ökar skatteuttaget på bolagssektorn. Jag och mitt parti avvisar förslaget om sänkt bolagsskatt då vi menar att den svenska bolagsskatten är konkurrenskraftig. Vinsterna i bolagssektorn är därtill höga, och har varit så . bör avslå regeringens proposition i den del som avser förslag till sänkt bolagsskattesats. Detta bör besluta. Nya skatteregler för företagssektorn (-) av (-). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med den ändringen att förslaget till en generell begränsningsregel för ränteavdrag avslås, 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 4. lag om ändring i lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1299) och b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:245 punkterna 1, 3 och 4 samt motionerna 2017/18:4187 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:4188 av och (båda -) yrkandena 1–3, bifaller delvis proposition 2017/18:245 punkt 2 och avslår motionerna 2017/18:4186 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2017/18:4187 av (SD) yrkande 1. Möjligheten att finansiera en verksamhet med externa pengar utan att tvingas tunna ut ägandet är en nödvändig förutsättning för att företag ska kunna utvecklas och bedriva en seriös verksamhet. Regeringen har fastnat i fällan att betrakta alla räntekostnader som en oegentlighet och försök att undandra sig skatt. Ingenting kan vara mera felaktigt. Tillgången på riskvilligt kapital är en grundläggande förutsättning för företagsutveckling, vilket regeringens förslag äventyrar. Att föreslå så långtgående begränsningar av avdrag för kostnader som härrör från kapitalförsörjningen riskerar att medföra mycket allvarliga konsekvenser för många olika företag. Målsättningen att minska skatteundandragande är nödvändig att uppfylla, men får vi inte bygga system som innebär att vanlig seriös finansieringsverksamhet omöjliggörs eller försvåras kraftigt. Det är precis vad regeringens förslag innebär. Regeringen har en principiellt lovvärd inställning i att regelverket bör vara generellt och likvärdigt för alla. Dessvärre räcker dock inte det resonemanget när det gäller avdrag för räntekostnader. Dessa kan utgöra allt från oseriösa företags försök att genom räntesnurror och liknande arrangemang undandra sig skatt till seriösa kostnader för att köpa tillgång till nödvändigt rörelsekapital. Genom att dra alla över en kam, som regeringen gör genom detta förslag, skapas en lång rad orättvisor och spärrar som kommer att ge väldigt olika effekter i olika branscher. Effekter som lätt kan förutses är t.ex. ett minskat bostadsbyggande, stora problem och utflyttning för kapitalintensiv industriverksamhet, kraftigt minskad tillväxt inom såväl offentliga som privata investeringar och mycket annat. Jag menar att begränsningsregler måste göras lyhörda för olika förutsättningar, om de alls ska finnas, och att en generell begränsningsregel för avdrag för räntekostnader inte hör hemma i en rättsstat. Det är dock viktigt att bygga begränsningsregler så att de är konstruerade för att undanröja oönskade effekter som inte är kommersiellt motiverade och som syftar till att undandra sig skatt. Det vore därmed en bra åtgärd att skapa begränsningar som direkt träffar den typ av arrangemang som är det egentliga syftet med såväl BEPS-projekt som denna proposition. Sådana arrangemang bör då också helt undantas avdragsmöjlighet för ränta på lån och andra finansieringsformer som har som grundläggande syfte att flytta vinster till lågskattejurisdiktioner eller att undandra skatt på annat sätt. Det skulle t.ex. kunna innebära att om ett företag lånar pengar från en annan aktör till en oskäligt hög ränta, ska ingen del vara avdragsgill. En sådan begränsning måste visserligen ta höjd för att vissa företag får högre räntekostnader på grund av sin finansiella status, men det bör inte hindra en sådan ordning från att kunna utvecklas. Förenklingsregeln för företag med ett leasingavtal innebär att man inte behöver bryta ut räntedelen om den sammanlagda leasingavgiften understiger . Detta är ett alltför lågt belopp, och jag menar att det bör vara som gräns för att ett krav på utbrytning av ränta ur leasingavgifterna ska triggas. Denna nivå är lämplig därför att den synkroniserar med våra nordiska grannländer. Det bör, i analogi med vad som sägs om kommersiellt relevanta räntenivåer i tidigare avsnitt i denna motion, finnas en begränsning av avdragsrätten för leasingkostnader vars räntegrund ligger tydligt över en sådan kommersiell nivå. Nya skatteregler för företagssektorn (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Svenska företag står inför en av de största företagsskatteförändringarna . Men företagen har lämnats i ovisshet kring förändringar av dessa helt centrala företagsskatteregler då regeringen inte har prioriterat näringslivets behov av långsiktighet. De nya bolagsskattereglerna har sin grund i att dagens skattesystem gynnar lån framför eget kapital, genom våra regler om ränteavdrag. Det leder till att företag belånar sig mer än de annars skulle ha gjort vilket ökar sårbarheten i ekonomin. För att minska denna spänning bör likabehandlingen öka mellan lånat respektive eget kapital när det gäller beskattning. tillsammans med allianspartierna påbörjade detta arbete för att värna långsiktiga och förutsägbara skatteregler för företagen. tillsattes för att behov av att reformera delar av företagsskattereglerna finns. Reformen behöver vara kostnadsneutral för att minska de negativa effekterna och värna svensk konkurrenskraft. Vi vill bygga starkare genom att stärka konkurrenskraften ytterligare. Vår utgångspunkt har varit att stärka svensk konkurrenskraft, att inte låta halka efter mot omvärlden. Företag och företagare är grunden för fler jobb och välfärd i hela landet. Vi har därför förespråkat att de regler som utformas ska vara så lika våra grannländer och övriga EU-länder som möjligt, exempelvis ett större avdragsutrymme som uppgår till av EBITDA tillsammans med en förenklingsregel som innebär att företag med ett negativt räntenetto undantas. Vår inställning skiljde sig markant från regeringens första förslag som lämnades i form av den promemoria som remissbehandlades. Vidare är det avgörande att sänkningen av bolagsskatten är i samklang med regelförändringarna. Det är den som kan minska effekten för de företag som drabbas av de nya reglerna och långsiktigt stärka svensk konkurrenskraft. En kostnadsneutral reform för företagen handlar om att bolagsskatten behöver sänkas. Men reformen behöver även som helhet vara kostnadsneutral för att minska de negativa effekterna och värna svensk konkurrenskraft. Med det menas att de nya skattereglerna kommer att sänka skatten för vissa och höja den för andra. Effekten för de företag som drabbas blir mindre vid en större bolagsskattesänkning. En sänkning är därför viktig av flera skäl. Mot den bakgrunden är det olyckligt att regeringen inte nu prioriterar en nettosänkning av bolagsskatten och att sänkningen skjuts genom en uppdelning i två olika tillfällen. Det kommer att vara nödvändigt att sänka bolagsskatten för att stärka svenska företags konkurrenskraft. Parallellt har viktiga steg för att förhindra internationell skatteplanering tagits av EU. Detta arbete har resulterat i att har en skyldighet att implementera ett EU-direktiv som syftar till att förhindra skatteundandragande. Mer precist innehåller EU-direktivet regler för att motverka internationell skatteplanering genom utnyttjande av ränteavdrag. Implementering återstår och har inkluderats i regeringens förslag om förändrade företagsskatteregler. Det är positivt att regeringen väljer en lösning som ligger i linje med våra grannländer och att man ser till att betydligt fler småföretag undantas från ytterligare reglering. Tyvärr innebär regeringens senfärdighet att företagen inte ges tillräcklig tid att anpassa sig till de nya reglerna. Vi är således kritiska till att förslaget dragit ut , det gör att tiden för företagen att anpassa sig blir väldigt kort. Hade regeringen tidigare lämnat förslag till hade implementeringen gått smidigare. Nya skatteregler för företagssektorn (C) Per Åsling (C) anför: Svenska företag står inför en av de största skattereformerna . Det är då naturligt att företagen får veta vad den nya lagstiftningen innebär så att de kan planera sin verksamhet. Företag ska ägna sig åt sin kärnverksamhet, inte behöva leva i ovisshet om regelverk. Regeringens hantering av den nu aktuella lagstiftningen lämnar mycket i övrigt att önska vad gäller beredning och färdigställande av förslag. presenterade redan i budgetmotionen den egna huvudinriktningen för de nya skattereglerna: en EBITDA-modell med 30 procents avdragsrätt som är skatteneutral för företagssektorn. Utgångspunkten ska givetvis vara att de tvingande delarna i EU-direktivet implementeras. Men en minst lika viktig utgångspunkt är att reformen inte ska innebära ökade kostnader i form av skatter eller administrativ börda för företagen. Därutöver har de svenska företagens internationella konkurrenskraft varit avgörande för i den aktuella frågan. Det är orimligt om skattereglerna för svenska företag avviker avsevärt mot omvärldens. För framför allt de mindre företagen, som ofta har begränsade resurser att hantera en ökad administrativ börda, har regeringens otydliga inriktning i lagstiftningsprocessen tillsammans med senfärdig implementering, inneburit en onödig osäkerhet för småföretagen. Jag kan konstatera att regeringen i stor utsträckning lyssnat på den kritik som framfördes mot ursprungsförslaget. Det är positivt att regeringen väljer en lösning som ligger i linje med våra grannländers och att man ser till att betydligt fler småföretag undantas från ytterligare reglering. Lagstiftningen och dess konsekvenser behöver dock ses över och utvärderas . Regeringen har väsentligen ökat företagens regelbörda och administrativa kostnader. När nya skatteregler införs är det också rimligt att se över existerande. Detta behöver noggrant utvärderas, och åtgärder behöver vidtas av regeringen särskilt inom skattesystemet. De nu föreslagna skattereglerna träffar företag inom olika branscher och av olika storlek olika. Det är fullt rimligt givet att det är beskattningen av lånat kapital som förslaget ska behandla. Men denna asymmetriska konsekvens av lagstiftningen förpliktigar till noggrann uppföljning. Bolagsskatten måste vara konkurrenskraftig i ett europeiskt sammanhang inte bara vad gäller bolagsskattenivån utan också i det sätt på vilket bolagsskatt tas ut. Konsekvensen av den föreslagna lagstiftningen träffar kapitalintensiva och icke kapitalintensiva branscher olika. Likaså riskerar familjeägda företag att behöva se över sin verksamhet eftersom de inte har möjlighet att på samma sätt som börsnoterade företag jämna ut förhållandet mellan eget och lånat kapital. Därför är det viktigt att noggrant utvärdera hur regelverket påverkar dessa företag. Bostadsförsörjningen i står inför utmaningar som framgent enligt prognoser blir större. Jag är alltjämt oroad över vilka konsekvenserna av regeringens förslag kan bli för produktion av framför allt bostäder med hyresrätt. Detta behöver regeringen övervaka. En minskad bostadsproduktion vore inte önskvärt. Dagens avskrivningsregler får olika effekter beroende på var i landet, storstad eller mindre ort, som det byggs. Vid implementeringen av nya skatteregler är det angeläget att få på plats en översyn av hur avskrivningsreglerna påverkar nybyggnation av framför allt flerbostadshus med hyresrätt. Svensk infrastruktur har stora behov, och enligt artikel 4.4.b i rådets direktiv (EU) 2016/1164 finns möjlighet att undanta överstigande lånekostnader som används för att finansiera ett långsiktigt offentligt infrastrukturprojekt från den generella ränteavdragsbegränsningsregeln under vissa förutsättningar. Regeringen aviserar att denna fråga kräver ytterligare beredning. För är det angeläget att en sådan beredning sker skyndsamt. När större skattereformer av det nu aktuella slaget genomförs finns en risk att det skapas asymmetrier i skattesystemet, asymmetrier som på förhand är svåra att förutse. Ett exempel som illustrerar detta är att expansionsfondsskatten sänks i ett steg men bolagsskatten i två steg. Det är angeläget att regeringen noga utvärderar hur den nya lagstiftningen samverkar med befintlig lagstiftning. Nya skatteregler för företagssektorn (L) (L) anför: För att säkra konkurrenskraft, och på så vis skapa tillväxt, jobb och en stark välfärd, måste det vara attraktivt att investera och bedriva verksamhet i . Att då har en enkel, transparent och konkurrenskraftig bolagsskatt är av yttersta vikt. Regeringens förslag om nya skatteregler för företagssektorn tar steg mot att skapa ett mer konkurrenskraftigt skattesystem som lever upp till EU-direktiven på området. Tyvärr har regeringen också använt detta tillfälle till att potentiellt öka skattebördan för svenska företag, som de i kommunikationen kring propositionen får det att framstå som att de minskar skattebördan – detta som många andra länder sänker, eller aviserar framtida sänkningar av, sina bolagsskatter avsevärt. Liberalerna vill framhäva i detta särskilda yttrande att ett godkännande av nya skatteregler inte innebär ett godkännande av höjda bolagsskatter. Genom att minska rätten till ränteavdrag för företag höjs den generella skattebördan, vilket regeringen anser sig kompensera genom en sänkning av bolagsskatten. Ett sådant skifte, om det varit neutralt för företagen, kan vara rimligt. Problemet är att de antaganden som ligger bakom beräkningarna troligen underskattar den långsiktiga ökningen i skattebörda som de inskränkta avdragsrätterna innebär. Detta gör att regeringens bolagsskattesänkning inte är stor nog, och det finns risk att det i själva verket ökar skattebördan för svenska företag. Liberalerna vill poängtera att det inte får bli utfallet av den föreslagna propositionen. Bolagsskattesystemet är centralt för svensk konkurrenskraft och tillväxten hos företag i vårt land. Det påverkar större företags vilja att investera eller stanna kvar i och har därmed stor betydelse för jobben. har stegvis sänkt bolagsskattesatsen, men så har också våra konkurrentländer gjort. Medan vi hade en bolagsskattesats som var tydligt lägre än medelnivån i EU och är vår bolagsskattesats nu lika hög som snittet i vår omvärld. Detta ökar risken för att företag väljer att investera i andra länder än . En lägre bolagsskatt bör bidra till bl.a. högre sysselsättning, högre kapitalstock, högre utländska direktinvesteringar och högre BNP. bör därför inte bara modernisera skatteregler utan även sänka bolagsskatterna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2017/18:4186 av Momodou Jallow m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avdragsutrymmet för den generella ränteavdragsbegränsningsregeln bör sättas till av ebitda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beloppsgränsen i förenklingsregeln bör sättas till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår regeringens proposition i den del som avser förslaget till sänkt bolagsskattesats. 2017/18:4187 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om värdeminskningsavdrag för hyreshus och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om schablonbeskattning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ikraftträdande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4188 av och (båda -): 1.Riksdagen avslår förslaget till generell begränsningsregel för ränteavdrag. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa begränsningsregler för avdrag som adresserar oönskade konstruktioner som inte är kommersiellt motiverade och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrad beloppsgräns i förenklingsregeln för leasingavgifter och tillkännager detta för regeringen. [1] Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments, Action 4: 2015 Final report, . [2] Limiting Base Erosion Involving Interest Deductions and Other Financial Payments, Action 4 – 2016 Update: Inclusive Framework on BEPS, . [3] Neutralising the Effects of Hybrid Mismatch Arrangements, Action 2: 2015 Final Report, .