bet · H501TU9 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet vill mot bakgrund av regeringens förslag om en ny digitaliseringsmyndighet hänvisa till vad civilministern svarade med anledning av en skriftlig fråga (2017/18:214). Enligt regeringen är det nödvändigt med fler gemensamma insatser för att nå målet för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen, och därför förbereds en långsiktig satsning där en viktig del är inrättande av en ny myndighet med uppgiften att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Statsrådet meddelade att myndigheten ska säkerställa att samordningen inte enbart hanteras på nationell nivå mellan myndigheter, utan att ansvaret även inkluderar kommunsektorn, arbetet på regional nivå och landstingsnivå samt näringslivet. arbetar man med att närmare fastställa vilka uppgifter den nya digitaliseringsmyndigheten ska ha. Utskottet vill framhålla att regeringen inom många områden redan har specifika strategier eller rådgivande funktioner till stöd för arbetet med att använda digitaliseringens möjligheter. Det är i sammanhanget också viktigt att undvika dubbelarbete i funktioner som inrättats för att främja, genomföra eller utveckla olika aspekter av digitaliseringsstrategin. Bland dessa funktioner kan nämnas Rådet för digitalisering av det offentliga , Nationella innovationsrådet, Bredbandsforum m.fl. Utskottet vill därför uppmärksamma den viktiga uppgift som har inom att samråda med ovanstående råd och forum. Vad gäller frågan om digital delaktighet i samhället vill utskottet påminna om att ett av digitaliseringsstrategins delmål är digital kompetens, vilket innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. Digital kompetens handlar dels om tekniska färdigheter att använda digitala verktyg och tjänster, dels om medie- och informationskunnighet, som omfattar de kunskaper och förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. Regeringen anför i sin skrivelse om digitaliseringspolitiken att digital kompetens även innefattar förmågan att följa med i den digitala utvecklingen på ett sådant sätt som gör det möjligt att få och behålla en anställning, att kunna starta och driva företag eller för att stärka organisationers eller företags innovationsförmåga och konkurrenskraft. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att har identifierat förstärkt kompetens som ett strategiskt viktigt område för en framåtriktad digitaliseringspolitik. Enligt utskottets uppfattning har den digitala utvecklingen förändrat hur människor tar del av information, kommunicerar och relaterar till varandra, vilket i förlängningen påverkar förutsättningarna för hur vi deltar i samhället. Regeringen vill att befolkningen ska få tillgång till universellt utformade och flexibla lösningar som ökar incitamenten att fortlöpande utveckla den digitala kompetens och de förmågor som behövs för att delta i samhället. Många bibliotek arbetar med digital kompetens och medie- och informationskunnighet och har en viktig roll för att öka den digitala kompetensen hos allmänheten. Utskottet finner detta positivt. Utskottet vill här uppmärksamma några uppgifter som i (IIS) redovisar i undersökningen Svenskarna och internet 2017. Av undersökningen framgår att den uppkopplade delen av befolkningen har ökat kraftigt och att av befolkningen utnyttjar internet. Samtliga personer upp till använder internet, bland 46–55-åringarna och bland 56–65-åringarna är det som använder nätet. Det är först bland de som uppnått pensionsålder som andelen som inte använder internet växer på allvar, konstaterar IIS. I åldrarna 66–är det nära var tionde, , som inte använder internet, och bland de som är är det . IIS påpekar att 66–75-åringarna 2017 var lika uppkopplade som 56–65-åringarna var 2013, dvs. drygt nio av tio och konstaterar vidare att mer än varannan svensk alltså är internetanvändare. Det innebär att det inte längre finns något åldersspann i undersökningen där de som inte använder internet är fler än de som gör det. Utskottet kan således med tillfredsställelse konstatera att undersökningen visar att den digitala klyftan stadigt krymper i . Även om en överväldigande majoritet av svenskarna är uppkopplade ser IIS dock ett antal utmaningar på området. Det handlar dels om att det fortfarande finns en halv miljon svenskar som inte använder internet över huvud taget, dels om att det inte är självklart att en person drar nytta av nätets möjligheter bara för att det finns en internetuppkoppling. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att () undersökning av privatpersoners användning av datorer och internet 2016 visade att personer i socioekonomiskt utsatta grupper, de allra äldsta i samhället och de utrikes födda var mindre digitalt delaktiga, och de hade också lägre digital kompetens än övriga grupper i undersökningen. Utskottet vill också påminna om att () har det övergripande ansvaret för att säkerställa att alla får tillgång till elektroniska kommunikationer, inte minst personer med funktionsnedsättning. Myndigheten upphandlar exempelvis förmedlingstjänster för bildtelefoni, texttelefoni, kostnadsfri nummerupplysning samt säkerställer driften av dessa tjänster. Vidare vill utskottet peka på att PTS även gör andra insatser för att öka tillgängligheten till och utbudet av informations- och kommunikations-tjänster för personer med funktionsnedsättning. Bland annat anordnar myndigheten årliga innovationstävlingar. beslutade regeringen att ge PTS i uppdrag att göra en förstudie av och hur s.k. internetombud inom vården och omsorgen kan inrättas i . Avsikten är att anställda som arbetar inom hälso- och sjukvården, äldreomsorgen och i verksamheter inom funktionshindersområdet ska kunna bli internetombud. Internetombuden ska erbjudas utbildning, och inom ramen för den ordinarie tjänsten åta sig ett särskilt ansvar för att främja användning av it och internet bland brukarna. Vidare föreslås att en samordningstjänst ska inrättas på en lämplig myndighet som ska ansvara för utbildning och fortbildning av internetombuden. Skälet till regeringens initiativ är det faktum att de allra äldsta i samhället samt personer med intellektuell eller kognitiv funktionsnedsättning är grupper som möter särskilda utmaningar när det gäller att bli digitalt delaktiga. Utskottet vill också lyfta fram att regeringen har uppdragit åt PTS att inrätta användarråd i syfte att öka kunskapen om aktuella behov och hinder för personer med olika former av funktionsnedsättning, att säkerställa att personer med funktionsnedsättning får tillgång till it, elektronisk kommunikation och elektroniska tjänster på lika villkor som andra samt att identifiera relevanta åtgärder för att öka den digitala delaktigheten. Utskottet ser med gillande på detta initiativ. I skrivelsen framhåller regeringen att digital identitet utgör en för samhället viktig infrastruktur och är en förutsättning för den fortsatta utvecklingen av digital service till privatpersoner och företag. För individens möjligheter att kunna ta del av digitala tjänster inom såväl den privata som den offentliga sektorn är det väsentligt att kunna styrka sin digitala identitet på ett enkelt och säkert sätt. Utskottet kan konstatera att en stor andel av befolkning har e-legitimation, men utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att alla som behöver kan få tillgång till enkla och säkra e-legitimationer. Det offentliga måste säkerställa att de tekniska lösningarna uppfyller högt ställda krav på säkerhet och användbarhet, och att det finns samordning mellan alla inblandade aktörer, något som är nödvändigt. Rutinerna för identifiering och underskrifter i samband med användning av digitala tjänster bör också fungera på ett enkelt sätt för användaren. i (IIS) påpekar i sin undersökning Svenskarna och internet 2017 att om man inte har ett bank-id betyder det i praktiken att man inte heller kan använda nättjänster som myndigheter och andra mer formella instanser i samhället tillhandahåller. IIS framhåller också att den variant som installeras i mobiltelefonen är mer användarvänlig än det bank-id som kräver särskilda program i datorn. Mer än varannan vuxen svensk använder sitt mobila bank-id , enligt undersökningen. konstaterar IIS att av alla vuxna – och av de vuxna som har en smartmobil – använder inte mobilt bank-id. Icke-användarna är över-representerade bland de med endast grund- eller folkskola och bland arbetslösa, sjukskrivna och pensionärer. Mot bakgrund av ovanstående välkomnar utskottet digitaliseringsstrategins delmål om digital trygghet där bl.a. frågan om digital identitet kommer att beaktas. Det är utskottets uppfattning att digital teknik och data skapar nya möjligheter för innovation och företagande, och att denna kraft behöver tas till vara. Det är enligt utskottet viktigt att hela det svenska näringslivet ges bästa möjliga förutsättningar att verka i och bidra till den digitala ekonomin. Då kan utvecklingen mot ökat välstånd och övergången till en grön och resurseffektiv ekonomi påskyndas. Mot bakgrund av vad som anförs i motion 2017/18:2655 (MP) yrkande 2 om nyttjandet av artificiell intelligens vill utskottet påminna om att ett av delmålen i digitaliseringsstrategin är digital innovation som syftar till att underlätta tillgången till nya eller förbättrade produkter och tjänster som samhället, företag och människor kan dra nytta av och som även kan gynna miljön. Innovation är enligt utskottet en förutsättning för att den offentliga sektorn ska hitta nya och effektiva lösningar på flera av dagens stora samhällsutmaningar och för att näringslivet ska kunna stärka sin konkurrenskraft. Det handlar exempelvis om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, konsumera, kommunicera, tillvarata och bevara jordens resurser och ekosystem samt minska klimat- och miljöpåverkan. Utskottet anser liksom regeringen att den offentliga sektorn bör bli bättre på att återanvända sina egna data  både inom och i kontakterna mellan myndigheter  på ett sätt som möjliggör nya tjänster och ökad flexibilitet i kontakten med människor och företag, exempelvis med hjälp av artificiell intelligens. De data som genereras bidrar till att öka kunskaperna om individuella behov och önskemål och kan även ligga till grund för nya tjänster. vill utskottet understryka att rätten till skydd av den personliga integriteten måste värnas och människors förtroende, trygghet och tillit i digitala miljöer upprätthållas. En från början integritetsanpassad teknik kan vara effektiv för att stärka skyddet för den personliga integriteten. Utskottet anser att har potential att vara pådrivande inom området tack vare stort teknik- och säkerhetskunnande samt en stark innovationskraft i kombination med tillgång till omfattande och stora datamängder. I ett pressmeddelande från regeringen med anledning av att Datainspektionen omvandlas till framhåller regeringen att den allt snabbare digitaliseringen av samhället ställer höga krav på att enskildas rättigheter och personliga integritet kan värnas. måste data kunna användas på ett sätt som återspeglar det moderna samhällets behov. Det måste finnas förutsättningar för att utveckla och använda tjänster som ökar medborgarnas livskvalitet och näringslivets konkurrenskraft, ståndpunkter som också utskottet delar. behöver också kunna hantera och möjliggöra utveckling av avancerad informationsteknik, som exempelvis artificiell intelligens (AI) och algoritmer som behandlar stora datamängder. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att regeringen i en artikel på sin webbsida från lyfter fram de många fördelar som artificiell intelligens erbjuder, men även de hot som den nya tekniken kan föra med sig. Regeringen pekar också på de etiska aspekter som gör sig påminda ju mer inflytande den nya tekniken får på vardagen och beslutsfattandet. Ett initiativ har också väckts för att ska stödja bildandet av ett nordiskt etikråd kring artificiell intelligens bestående av intressenter från näringslivet, akademin och politiken. Vidare vill utskottet framhålla att regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys av hur väl artificiell intelligens och maskininlärning kommer till användning i svensk industri och i det svenska samhället. I uppdraget ingår att • kartlägga och analysera potentialen i att använda AI och angränsande tekniker i svensk industri i synnerhet och i svenskt näringsliv och offentlig verksamhet i allmänhet • kartlägga och beskriva hur ligger till inom AI-området, särskilt vad gäller kompetenstillgång och kompetensförsörjning via utbildning och fortbildning, men också vad gäller forskning och offentliga insatser för att tillämpa AI i olika branscher och samhällssektorer • analysera hur långt har kommit för att ta vara på möjligheterna med AI och belysa flaskhalsar som kan utgöra begränsande faktorer för nyttiggörande. Uppdraget ska redovisas till () . Utskottet ser fram emot detta med stort intresse. Regeringen meddelar i skrivelse 2017/18:47 att den ska återkomma till minst en gång per mandatperiod med en uppföljning av digitaliseringspolitiken i enlighet med det mål har beslutat om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att omfattande insatser görs i samhället för att ta till vara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Det gäller inte bara samhället i stort utan även för att effektivisera den offentliga förvaltningen. Utskottet anser i sammanhanget att digitaliseringsstrategin är ett viktigt verktyg för att uppnå de politiska målen på området. Det gäller inte minst för att främja digital delaktighet hos befolkningen liksom digital innovation för nya och framtidsinriktade tekniklösningar för exempelvis e-legitimation och för att främja nya kommunikationslösningar. Enligt utskottets samlade bedömning kommer syftet med de motionsförslag om digitaliseringens möjligheter som behandlats att kunna bli väl tillgodosett genom de insatser som görs av regeringen, ansvariga myndigheter och övriga aktörer i samhället. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2017/18:468 (M), 2017/18:1788 (C) yrkande 5, 2017/18:2194 (S), 2017/18:2655 (MP) yrkande 2, 2017/18:2902 (M), 2017/18:2941 (V) yrkande 3, 2017/18:3683 (C) yrkande 45, 2017/18:3758 (C) yrkande 16.2, 2017/18:3820 (SD) yrkande 2 och 2017/18:3941 (L) yrkande 4. Vidare föreslår utskottet att skrivelse 2017/18:47 läggs till handlingarna. Tillgång till elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse med anledning av granskning om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet till handlingarna och avslår motionsyrkanden om tillgång till elektronisk kommunikation. Utskottet välkomnar granskning och anser att iakttagelser liksom syftet med motionsförslagen är väl tillgodosedda genom vidtagna åtgärder. Jämför reservation 4 (L), 5 (M, C, L, KD), 6 (M), 7 (C) och 8 (KD) samt det särskilda yttrandet (L). I skrivelse 2017/18:54 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som gör i rapporten i världsklass? Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (RiR 2017:13). konstaterar inledningsvis att bredbandstäckningen generellt sett är god och att utbyggnaden går framåt. Myndigheten påpekar dock att bredbandstäckningen är ojämnt fördelad mellan stad och landsbygd. lyfter även fram ett antal åtgärder som regeringen har vidtagit för att uppnå bredbandsmålen, t.ex. bredbandsstöd vid marknads-misslyckande, tillsättandet av bredbandskoordinatorer samt Bredbandsforum. framhåller den utmaning det innebär att uppfylla bredbandsmålsättningen att alla hushåll och företag ska ha tillgång till ett bredband i världsklass. Dessutom ska alla ha goda möjligheter att använda elektroniska samhällstjänster och service via bredband. påpekar i rapporten att det finns indikationer på bristande robusthet i accessnätet. Myndigheten anser vidare att det finns bristande förutsättningar för marknadsaktörer att tillhandahålla bredband. Detta beror dels på att ansvariga myndigheter inte fullt ut förmått komma till rätta med de hinder som marknadsaktörerna upplever, dels på att marknadsaktörernas skilda intressen leder till friktion och målkonflikter. ser slutligen en risk att bredbandsstödet har gått till kommersiellt attraktiva områden. Utifrån de iakttagelser som har gjorts lämnar myndigheten följande rekommendationer till regeringen: • Regeringen bör överväga att uppdra åt () att samverka med och Kommuner och Landsting för att ta fram nya principer för bredbandsutbyggnad med syftet att uppnå och regeringens bredbandsmål. • Regeringen bör se över utformningen av bredbandsstödet till nästa programperiod för att säkerställa att stödet enbart tillfaller hushåll och företag som inte finns i kommersiellt attraktiva områden. • Regeringen bör uppdra åt att analysera om det finns konkurrensproblem på bredbandsmarknaden. Det kan t.ex. gälla tillträde till den vertikala värdekedjan. Regeringen instämmer helt eller delvis i de iakttagelser som redovisar i rapporten om bl.a. tillgänglighet och robusthet, ansvariga aktörers förutsättningar att tillhandahålla bredband och de verktyg som finns för att främja konkurrens i befintliga nät samt i fråga om bredbandsstödet. Vad gäller rekommendationer framhåller regeringen i skrivelsen att den har vidtagit ett antal åtgärder som stämmer överens med rekommendationer eller som svarar mot myndighetens iakttagelser. Det handlar exempelvis om att man satsar ytterligare på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet, att man har förlängt Bredbandsforums mandat och att man gett PTS ett antal uppdrag som ska slutredovisas . Vad gäller den rekommendation som regeringen fått i betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) att samordna den statliga infrastrukturen för fibernät för att kunna utnyttja den på ett effektivare sätt, så meddelas att betänkandets olika förslag bereds inom . Regeringen lyfter i sammanhanget även fram att man har uppdragit åt att korta ned handläggningstiderna för ledningsrättsärenden. Vidare framhåller regeringen att man beslutade att uppdra åt PTS att analysera och föreslå hur framtida insatser för bredbandsutbyggnad med statliga medel kan utformas samt att undersöka olika alternativ för vilken statlig aktör som kan administrera sådana insatser (dnr N2017/04104/D). Ett annat uppdrag som PTS har fått är att, om behov finns, ta fram en vägledning för kommuner i syfte att stödja dessa i frågor som påverkar utbyggnad och konkurrens på bredbandsområdet (dnr N2017/04037/D). I skrivelsen hänvisar regeringen även till det löpande arbete som myndigheter som PTS och samt organisationer som Kommuner och Landsting (SKL) bedriver. (L) betonar i motion 2017/18:151 yrkande 1.1 betydelsen av en fungerande och snabb internetuppkoppling för utvecklingen av och . Motionären pekar på att även staten bör medverka i sammanhanget genom att åta sig ett samordningsansvar. m.fl. (L) understryker i partimotion 2017/18:551 yrkande 5.2 i denna del att bredband och annan digital uppkoppling är en lika viktig del i infrastrukturen som el- och vägnäten och påpekar att en god utbyggnad är viktig för såväl privatpersoner som företag och även för regional tillväxt. Motionärerna anser att glesbygden måste få bättre it-kapacitet och att statens huvudsakliga uppgift är att skapa förutsättningar genom att undanröja hinder för utvecklingen, men även att stötta där lönsamheten för utbyggnad är bristfällig. Motionärerna efterlyser därför en snabbare takt i utbyggnaden av bredbandet än dagens. m.fl. (S) uppmärksammar i motion 2017/18:673 vad den snabba tekniska utvecklingen har inneburit för möjligheterna till kommunikation, bildning och kulturupplevelser och även för demokratin. Motionärerna framhåller att tillgången till bredband utgör en viktig faktor för att förbättra möjligheterna att leva, jobba och bo i olika delar av och att bredband ger förutsättningar för hemarbete, småföretagande, skolan och det livslånga lärandet. Motionärerna vill därför att regeringen ser över förutsättningarna för tillgång till bredband i hela landet, även i de mer glesbefolkade delarna. I motion 2017/18:817 önskar m.fl. (S) att regeringen ska säkerställa att de resurser som satsas på utbyggnad av bredband även kommer mindre kommuner och landsbygden till del. Även om stora framsteg har gjorts i fråga om bredband framhåller motionärerna att det fortfarande kan vara svårt att få en välfungerande bredbandsuppkoppling i glesbygden. Motionärerna vill här uppmärksamma de hinder som dagens regelverk utgör som bl.a. handlar om att mindre kommuner saknar nödvändiga resurser för att hantera den administrativa börda som en ansökan innebär och att den fasta stödprocenten och upplägget för de bidrag som finns medför att pengarna inte alltid hamnar där de bäst behövs. Dessutom är regelverket det samma oavsett projektets storlek. Därför anser motionärerna att regeringen bör granska om pengarna används som tänkt och undersöka om även de allra minsta kommunerna får ta del av möjligheterna. I kommittémotion 2017/18:924 yrkande 5 uppmärksammar m.fl. (SD) den växande betydelsen av en snabb och stabil internetuppkoppling för både arbetet och fritiden. Enligt motionärerna är internettillgång ytterst en demokratifråga, och ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten anser de vara skadligt och något som kan polarisera landsbygd och stad. Motionärerna ansluter sig därför till den parlamentariska landsbygdskommitténs ställningstagande och uppmanar regeringen att verka för att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. I motion 2017/18:1368 påtalar m.fl. (S) de svårigheter som det ibland innebär att få täckning för mobilen i glesbygden och även att få en tillfredsställande internetuppkoppling, trots de tekniska framsteg som gjorts . Motionärerna anför att de kommersiella aktörerna enbart bygger ut it-infrastrukturen i de områden där det är lönsamt, vilket drabbar glesbygdsbefolkningen, som varken kan räkna med marknaden eller kommunen. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör se över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet och även genom kommunerna se över möjligheterna till utökad utbyggnad av bredband i glesbygden. I motion 2017/18:2029 yrkande 2 efterlyser (M) en strategi från regeringens sida för hur ska öka utbyggnadstakten för fiber utanför tätorter och småorter så att den digitala klyftan inte ska fortsätta vidgas. Motionären påpekar att utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet är en förutsättning för framtidens e-tjänster. Trots de framsteg som har gjorts på området visar både PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016 och ? att skillnaden mellan att bo i eller utanför en tätort blir allt större. Därför måste man uppmärksamma detta och tydligare arbeta för att den digitala klyftan mellan stad och land minskar, anser motionären. I motion 2017/18:2137 understryker m.fl. (S) behovet av fortsatta satsningar på utbyggnaden av bredband och it på landsbygden, och påpekar att ett hinder för bredbandsutbyggnaden i glesbefolkade områden är de höga kostnaderna. Flera statliga verk och myndigheter har grävt ned fiber över hela landet och det handlar om nät med god kapacitet, men enligt motionärerna kan det vara svårt för de kommuner som vill bygga ut bredband att ansluta sig eftersom det handlar om relativt få hushåll och därmed höga kostnader. Motionärerna föreslår därför ett antal åtgärder för att underlätta den fortsatta utbyggnaden av bredband på landsbygden. Det handlar bl.a. om att i regleringsbrev förtydliga skyldigheter för vissa myndigheter, om en flexiblare användning av stödmedel, om ett tydliggörande av kommunernas roll samt om en långsiktig höjning av stödet för bredbandsutbyggnad.