bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärosätenas ledning. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD) och 13 (M). I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 8 poängteras vikten av att stärka lärosätenas ledarskap och att tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser. Slutsatserna från den ledningsutredning som alliansregeringen tillsatte bör följas upp, enligt motionärerna. Även i partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 4 framförs motsvarande. I kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs en uppföljning av slutsatserna från den ledningsutredning som alliansregeringen tillsatte. I yrkande 2 uppmärksammas vikten av att tydliggöra rollen för rektorer och för lärosätenas styrelser. Motionärerna anser att rektors mandat i fråga om geografisk placering av lärosätenas utbildning och forskning behöver förtydligas. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Den s.k. hade i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskap och ledningsfunktioner vid universitet och högskolor (dir. 2014:70). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Utvecklad ledning av universitet och högskolor (SOU 2015:92) . Betänkandet har remissbehandlats. I uppdraget ingick att beskriva och analysera olika alternativ för hur förslag till ordförande till och sådana ledamöter i en högskolas styrelse som utses av regeringen ska tas fram och att förorda ett alternativ. Utredningens förslag i dessa delar presenterades i propositionen Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas ställning och ansvar. beslutade enligt regeringens förslag i propositionen (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:UbU20, rskr. 2015/16:266). I departementspromemorian Förslag om möjlighet till mindre styrelser för universitet och högskolor och om rektors möjlighet att vara ordförande i styrelsen () föreslås att det ska vara möjligt för statliga lärosäten att ha en styrelse med 11 i stället för 15 ledamöter, om det finns skäl för det med hänsyn till högskolans behov. Syftet med förslagen anges vara att öka möjligheten till variation i antalet ledamöter i styrelsen utifrån respektive lärosätes behov samt att säkra en tydlig rollfördelning mellan styrelseordföranden och rektorn. Ändringar föreslås i högskolelagen, högskoleförordningen samt förordningen för SLU och förordningen för Försvarshögskolan. Förändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har remissbehandlats och förslagen är under beredning i . övriga delar bereds i . I det tidigare nämnda övergripande modellförslag för styrning av universitet och högskolor som Styr- och resursutredningen har lämnat (promemoria ) föreslås bl.a. att fyraåriga överenskommelser mellan regering och lärosäte införs med syftet att åstadkomma en mer långsiktig, sammanhållen och lärosätesspecifik styrning. Sådana överenskommelser ska baseras på en dialog mellan regeringen och respektive lärosäte och kan bidra till ett mer effektivt högskolelandskap där olika lärosäten ges möjlighet att utveckla sina speciella styrkor, utöver sitt generella uppdrag, menar utredningen. Tanken är att sådana överenskommelser ska konkretisera kopplingen mellan de politiska målen och lärosätenas verksamhet. Enligt utredningen skulle också överenskommelserna kunna fungera som ett verktyg för lärosätesledningar och lärosätesstyrelser i deras arbete med den strategiska utvecklingen på lärosätet, samt att de tydliggör att ansvaret för att skapa de förutsättningar som krävs för att nå målen är delat mellan regeringen och lärosätena. Utskottet vill påminna om att behandlade en proposition om styrelser för statliga universitet och högskolor (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:UbU20, rskr. 2015/16:266). Regeringen har därefter i en departementspromemoria lämnat förslag om möjlighet till mindre styrelser för universitet och högskolor m.m. Förändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen är under beredning i . Detsamma gäller de delar i som inte har omhändertagits redan. Utskottet vill vidare uppmärksamma direktiven till den pågående utredningen om universitetens och högskolornas styrning som bl.a. anger att den statliga styrningen måste vara långsiktig och förutsebar så att lärosätena ges möjlighet att agera strategiskt och göra prioriteringar inom ramen för sin verksamhet. Utredningen ska t.ex. föreslå en tydlig och ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan regeringen och lärosätena. I ett första förslag tar utredningen upp frågan om en möjlighet till långsiktiga överenskommelser mellan regeringen och respektive lärosäte, vilka bl.a. skulle tjäna som ett verktyg för lärosätesledningar och lärosätesstyrelser i deras arbete med sitt lärosätes strategiska utveckling. Enligt utskottets mening är det troligt att sådana frågor om lärosätenas inre styrning som tas upp i flera yrkanden kan komma att påverkas av bl.a. Styr- och resursutredningens kommande förslag. Utskottet anser sammantaget att kommande förslag om styrelsefrågor och Styr- och resursutredningens förslag bör avvaktas, liksom kommande beredning av desamma. Utskottet finner därför inga skäl att nu föreslå förändringar av lärosätenas ledarskap och avstyrker därför motionerna 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 8 och 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om flexibla utbildningslösningar och alternativa utbildningsformer m.m. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD), 15 (M), 16 (C) och 17 (V). I kommittémotion 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 föreslås att universitet och högskolor ska få ett förtydligat uppdrag att tillhandahålla mer flexibla utbildningslösningar och samverka med lokala och regionala aktörer, i syfte att stimulera landsbygdens företagsutveckling. I kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 11 poängteras vikten av att utreda och avhjälpa formella hinder för ökat samarbete mellan lärosäten. I motion 2017/18:3112 av (M) uppmärksammas utbildningscentrum för högre utbildning som en möjlighet för unga i landsbygdskommunerna att studera. I motion 2016/17:2387 av (SD) liksom i motion 2017/18:2305 av (SD) föreslås att fler universitet och högskolor ska kunna inrätta öppna utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 5 och i kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 5 vill motionärerna se en satsning på nätbaserade lärosäten och att en utveckling av alternativ likt s.k. MOOC-kurser (massive open online courses) och kommunala lärcentrum övervägs. I motion 2016/17:2623 av (C) behandlas möjligheten att avsätta medel till pilotprojektet vägar för flexibilitet i högre utbildning. Projektet handlar om att tillgängliggöra högre utbildning i orter utan högskola eller universitet. Arbetet sker i samverkan mellan den lokala arbetsmarknaden, ett antal kommuners lokala campus och ett universitet och en högskola. I motion 2017/18:2858 av (C) förespråkas att lärosätena ska uppmuntras att inrätta fler öppna kurser, gärna kombinerat med distanskurser. I motion 2017/18:4 av (KD) föreslås att en privat aktör ska få möjlighet att bedriva delar av högskolas utbildning. I motion 2016/17:969 av och (båda S) och 2017/18:1855 av och (båda S) påpekas att distansutbildning har visat sig vara ett mycket bra utbildningssystem för samhället, för landsbygden och för studenterna själva. I motion 2016/17:1034 av och (båda S) efterfrågas möjligheten till högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcenter. Motionärerna menar att tillgången till högre utbildning i det egna närområdet och i relation till den lokala arbetsmarknadens behov är en nyckelfaktor för samhällsutvecklingen. I motion 2016/17:2132 av m.fl. (S) lyfts behovet av en förnyad satsning på att utveckla lärcentrum runt om i landet för att få fler utbildningsplatser som kan bidra till arbetsmarknadens behov samt motverka snedrekryteringen till högre studier. I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 11 förespråkas att regeringen ålägger universitet och högskolor samt berörda myndigheter att arbeta aktivt för att utveckla lärcentrum och distansutbildningar. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Dagens styrning av lärosäten sker i huvudsak genom de krav som ställs i högskolelagen (1992:1434) och de förordningar som ansluter till lagen, främst högskoleförordningen (1993:100), samt ett gemensamt regleringsbrev. Lärosätena har stora möjligheter att själva bestämma över sin verksamhet. Enligt lärosätenas regleringsbrev ska utbildningsutbudet svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Lärosätena ska i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Prioriteringar och förändringar som rör utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärar- och förskollärarutbildningar ska särskilt kommenteras. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning, enligt regleringsbrevet. UKÄ har enligt sin instruktion i uppdrag att följa och redovisa arbetsmarknadens framtida kompetensbehov i relation till utbildningsutbudet samt att följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 172) informerade regeringen om att UKÄ fått ett uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuerligt med externa parter i frågor om dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensioneringsfrågor (U2017/03135/UH). Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Uppdraget ska redovisas till () . På framgår av information om arbetet med uppdraget att myndigheten har identifierat fyra områden av betydelse för dimensionering som kan vara föremål för samverkan, oavsett om det gäller generella program, yrkesexamensprogram eller fristående kurser. Områdena är utbildningarnas volym (antal studenter som antas), behov av att starta eller lägga ned utbildningar, utbildningarnas förläggning (på campus eller på distans) och utbildningarnas innehåll. UKÄ uppger också att myndigheten arbetar parallellt med det angränsande uppdrag man har tillsammans med om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Myndigheterna fick i uppdrag att tillsammans analysera och föreslå hur samverkansarenor mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. I uppdraget ingår även att säkerställa en förbättrad tillgång till statistik och prognoser över kompetensbehov. Uppdraget, som ska slutrapporteras , ska genomföras i samarbete med berörda aktörer, t.ex. lärosäten. Uppdraget ska även redovisa vidtagna åtgärder och aktiviteter. En årsrapport lämnades . infördes en möjlighet för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att utfärda en gemensam examen med ett svenskt eller ett utländskt lärosäte (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Med gemensam examen avses examina som får utfärdas av de lärosäten som tillsammans har anordnat en utbildning som kan leda till dessa examina. I direktivet till Styr- och resursutredningen påpekas att det finns obalanser i dimensioneringen för vissa samhällsviktiga utbildningar och att regeringen på olika sätt har försökt påverka utbildningsutbudet för att komma till rätta med detta. Utredningen ska föreslå hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov, hur en ändamålsenlig styrning bör utformas i de fall där regeringen behöver påverka dimensioneringen för att minska tydliga obalanser i utbildningsutbudet, och hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att olika gruppers utbildningsutbud kan tillgodoses, särskilt när det gäller möjligheten till livslångt lärande (dir. 2017:46). UKÄ har på uppdrag av regeringen kartlagt och analyserat högskolors och universitets distansutbildningsverksamhet och deras strategier för och utbud av distansutbildningar (rapport 2017:18). I uppdraget ingick även att kartlägga hur samarbetet mellan lärosätena och kommuner, landsting och regioner via lärcentrum eller motsvarande ser ut och vilket stöd som distansstudenter erbjuds. UKÄ konstaterar inledningsvis i rapporten att olika former av distansutbildning har utvecklats . För att fånga in olika varianter av distansutbildning frågade UKÄ lärosätena hur de definierar distansutbildning och om de använder olika definitioner i olika sammanhang. Enkätsvaren visar på en mångfald av uttryck inom ramen för distansutbildning, som halvdistans (eng. blended learning), nätbaserad utbildning, nät- och distansutbildning, internetbaserad utbildning, e-lärande, samt s.k. MOCC (massive open online courses, öppna nätbaserade kurser). UKÄ konstaterar att av dessa är inte alla renodlade distansutbildningar. Det är ungefär hälften av lärosätena som anger att de har samarbete med i första hand kommuner men till del med landsting och regioner, via kommunala lärcentrum eller motsvarande. Kartläggningen visar bl.a. att registreringarna på programkurser som ges på distans har ökat och att distansstudenter på yrkesexamensprogram som lärarprogram och specialistsjuksköterskeprogram presterar nästan lika bra som studenter som läser motsvarande kurser på campus. Utifrån uppgifter om de studerande drar UKÄ slutsatsen att distansutbildning underlättar breddad rekrytering och ett livslångt lärande för dem som bor utanför orter med universitets- och högskolecampus. UKÄ anser att distansutbildning, och även uppdragsutbildning, kan öka och stärka utbildningen på områden där det är problem med kompetensförsörjningen i olika delar av landet. redovisade (dnr 2017:00296) ett regeringsuppdrag om förekomsten av lärcentrum m.m. I en kommunenkät uppgav 142 kommuner av 229 svarande att de bedriver ett eller flera lärcentrum. konstaterar att det inte finns några bestämmelser om lärcentrum eller någon allmängiltig definition av begreppet, vilket kan påverka de uppgifter om förekomst som anges. Enkätsvaren pekar på att lärcentrum kan fylla delvis olika behov i olika kommuner. Samtliga lärcentrum bedriver dock verksamhet för vuxna som studerar. Den vanligaste målgruppen för lärcentrum är elever inom vuxenutbildning, men av lärcentrumen har högskolestudenter som målgrupp. Arbetsgivare som vill fortbilda sin personal är en målgrupp för drygt hälften av lärcentrumen. av lärcentrumen erbjuder självstudieplatser, studie- och yrkesvägledning och tentamensservice. På av lärcentrumen finns kontaktpersoner mot lärosäten och yrkeshögskolor. Lärcentrum förekommer i samtliga län men är särskilt vanliga i de fem nordligaste länen. Det saknas uppgifter på nationell nivå om det totala antalet som studerar vid eller brukar besöka lärcentrum. bedömer att lärcentrum kan vidareutvecklas och menar att kommuner genom lärcentrum och liknande verksamheter kan främja genomströmningen i utbildning och matchningen på arbetsmarknaden. Lärcentrumens möjligheter till detta påverkas dock av samarbetet med andra aktörer, t.ex. lärosäten. I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2017:1) lämnas förslag som berör lärcentrum. Kommittén föreslår att ett statsbidrag införs för att landsbygdskommuner ska kunna etablera och utveckla utbildningscentrum för högre utbildning. Vidare föreslås att universitet och högskolor ska ges i uppdrag att öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet och att regeringen ska se över indikatorerna inom resurstilldelningssystemet för att göra utbildningarna mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna. budgetproposition (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) föreslog regeringen en satsning på 2018 och därefter i form av ett statsbidrag till kommunerna för att möjliggöra en utveckling av lärcentrum som tillhandahåller lokaler och stöd för lärande nära hemorten. Regeringen anger att lärcentrumet ska vara tillgängligt för studerande på olika utbildningsnivåer och för olika utbildningsanordnare. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I ett pressmeddelande anger regeringen att lärcentrumen ska fungera som en öppen lärmiljö, dvs. en fysisk lokal för studerande att nyttja och mötas i, med tillgång till olika former av stöd i studierna och med möjlighet till distansstudier. gav regeringen de regionalt utvecklingsansvariga i varje län i uppdrag att organisera och fastställa målsättningar för regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med bl.a. kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer och statliga myndigheter. Man ska även tillhandahålla analyser och prognoser av behovet av kompetens i privat och offentlig sektor . De regionalt utvecklingsansvariga ska också i samtliga län främja insatser för att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå, medverka i planeringen av utbud och inriktning för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning samt bidra till etableringen av lärcentrum. Regeringen har vidare gett i uppdrag att stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet 2018–2020 (pressmeddelande ). Regeringen uppdrog åt Verket för innovationssystem () att genomföra insatser för att stärka kompetensförsörjningen inom strategiskt viktiga områden. Insatserna ska främja det livslånga lärandet genom ett mindre antal pilotprojekt gällande flexibla korta högskolekurser på avancerad nivå för redan yrkesverksamma specialister (/01043/IFK). Utskottet kan konstatera att regeringen har gett UKÄ ett särskilt uppdrag utifrån det tillkännagivande som lämnade till regeringen om att verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering. Utskottet ser med intresse fram emot den kommande redovisningen av uppdraget . UKÄ och arbetar även med att se hur tillgången på utbildad personal inom hälso- och sjukvården kan säkras genom ökad samverkan mellan berörda parter. Utskottet vill också peka på det arbete med kompetensförsörjningsfrågor som bedrivs både på regional och på statlig nivå, och där t.ex. har en roll. När det gäller distansutbildningar och lärcentrum har både UKÄ och avrapporterat särskilda regeringsuppdrag om förekomsten m.m. av dessa typer av utbildningsformer. har också utifrån regeringens förslag beslutat om statsbidrag i syfte att utveckla lärcentrum. Lärosätena ansvarar själva för frågor om utbildningsutbud, organisation, profilering, samverkan med andra lärosäten m.m. finns även möjligheten att utfärda gemensam examen mellan lärosäten. Den pågående Styr- och resursutredningen har i uppdrag att lämna förslag i frågor om ansvar för dimensionering och behov av styrning av utbildningsutbudet. Utskottet menar att det är viktigt att avvakta utredningen och beredningen av dess förslag. I övrigt är utskottets mening att det pågår ett flertal insatser för att utveckla arbetet med kompetensförsörjningen i relation till den enskildes och till samhällets behov och att det nu inte finns anledning för utskottet att föreslå någon åtgärd utifrån de redovisade motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:2623 (C), 2016/17:2649 (C, M, L, KD) yrkande 2, 2016/17:969 (S), 2016/17:1034 (S), 2016/17:2132 (S), 2016/17:2387 (SD), 2016/17:2474 (V) yrkande 11, 2016/17:3038 (C) yrkande 5, 2017/18:4 (KD), 2017/18:1855 (S), 2017/18:2305 (SD), 2017/18:2858 (C), 2017/18:3112 (M), 2017/18:3357 (M) yrkande 11 och 2017/18:3760 (C) yrkande 5. Särskilda lärosätes- och utbildningsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärosätesfrågor och utbildningsutbud vid särskilda lärosäten. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD), 20 (V) och 21 (KD). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 21 framförs att högskolornas och universitetens möjlighet och ansvar för att öka antalet studentbostäder bör stärkas. I kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att lärosätena ska utarbeta en strategi för digitalisering och modern teknik eftersom modern teknik kan användas för att förbättra undervisningen och höja kunskapsresultaten. Även i motion 2017/18:2613 av (M) yrkande 4 efterfrågas en digital strategi för högre utbildning. I motion 2016/17:326 av och (båda SD) yrkande 1 och i motion 2017/18:100 av och (båda SD) yrkande 1 hävdas att när medel för ett visst antal studenter fördelas till lärosätena måste det också finnas tillräckligt med bostäder för detta antal. I motion 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 2 och motion 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 2 framförs att högskolor och universitet bör erbjuda jämställda studiemiljöer som profilering och konkurrensfördel. Enligt kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 49 och kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 51 ska etisk reflektion vara en självklarhet inom högre utbildning och forskning, och varje högskola bör få i uppdrag att redovisa hur de etiska frågorna implementeras i samtliga utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 28 och kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 38 framförs att den tidigare försöksverksamheten för vissa lärosäten att tillhandahålla bostäder åt studenter och gästforskare bör permanentas och vara möjlig för samtliga universitet och högskolor. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 15 hävdar motionärerna att högskolans samverkansuppdrag behöver tydliggöras. I kommittémotion 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 5 framförs att regeringen bör utreda möjligheten att ställa krav på lärosätena att digitalt tillgängliggöra sin forskning för allmänheten, både pågående forskning och tidigare. I kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs att regeringen utreder eventuella hinder för hur lärosätena i ännu högre utsträckning kan bidra i flyktingmottagandet. Utbildningsutbud vid särskilda lärosäten I motion 2016/17:313 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs att ska få ett fördjupat och bredare utbildningsuppdrag för järnåldersboplatsen . I motion 2016/17:520 av (M) liksom i motion 2017/18:1346 av (M) begärs att universitets roll som ett kunskapsnav i ska värnas. I motion 2017/18:995 av (M) hävdas att det finns goda möjligheter för att utvecklas till ett universitet om högskolan inleder ett nära samarbete med ett universitet eller i förlängningen blir en del av ett universitet. I motion 2017/18:2464 av (M) förespråkas ett center för marinekologi vid Linnéuniversitetet i . I motion 2017/18:1860 av (C) sägs att regeringen bör få i uppdrag att i nästa regleringsbrev för se över möjligheten att utöka antalet decentraliserade utbildningsplatser. I motion 2017/18:56 av (KD) yrkande 1 begärs att statens fördelning av anslag till de olika fristående teologiska högskolorna för utbildning och forskning ska ske likvärdigt och utifrån samma beräkningsgrund. Motionären hävdar att det är angeläget att de statliga anslagen till de fristående högskolorna motsvarar statsbidraget till de statliga samt att likvärdighet råder mellan de teologiska högskolorna. I yrkande 2 begärs att de fristående teologiska högskolorna i likhet med de statliga ska få statliga fakultetsmedel för att lärare ska kunna använda tid till forskning som en del i sin tjänst. I motion 2016/17:1123 av (KD) yrkande 3 uppmärksammar motionären behovet av ett ökat antal statligt finansierade utbildningsplatser vid Teologiska Högskola (ÖTH) och pekar på att ÖTH har ett betydande sökandetryck och redovisar en överproduktion i förhållande till det statliga stödet. Även i motion 2017/18:56 av (KD) yrkande 3 uppmärksammas detta behov. I motion 2016/17:215 av (KD) begärs att läkarutbildningen vid får en statlig finansiering för hela utbildningsvolymen.