bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — I 7 § anges att detta gäller om de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av en sådan beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En student får även tillgodoräknas motsvarande kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet. UHR anger i samband med regeringsuppdrag om bedömning av reell kompetens och validering av utländsk kompetens (se nedan) följande: Reell kompetens är den samlade kompetens en person har, oavsett om hon eller han har formella bevis för det eller inte. Det kan vara kunskaper och erfarenhet från t.ex. arbetslivet, utbildning utanför eller inom det formella utbildningssystemet inom och utanför etc. I universitets och högskolors uppdrag ingår att bedöma reell kompetens i två avseenden. Det ena för att ge blivande studenter behörighet att söka högskolestudier trots brist på formell behörighet. Det andra för att ge antagna studenter möjlighet att tillgodoräkna sig tidigare kunskaper och färdigheter och få sin studietid förkortad. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens en person besitter oberoende av hur de förvärvats (definitionen hämtad från rapporten nationell strategi för validering, SOU 2017:18). UHR fick i regleringsbrevet i uppdrag att bidra till att etablera en varaktig struktur såväl för stöd till lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens som för samarbete mellan lärosäten i fråga om denna bedömning. I en redovisning till regeringen identifierade UHR olika utvecklingsområden inom lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. Därefter har fyra delprojekt inom ett pilotprojekt tagits fram, bl.a. avseende samverkan mellan lärosäten och validering av utländsk slutförd akademisk utbildning där fullständig utbildningsdokumentation saknas. Det är 30 av landets 48 lärosäten eller nätverk som har ansökt om att delta i pilotverksamhetens fyra delprojekt. UHR har fått en årlig budget på att fördela mellan lärosätena och till sitt interna arbete. Avsikten är att universitet och högskolor ska kunna tillämpa de strukturer som skapas för valideringen . Lärosätena ska i årsredovisningen redogöra för hur arbetet med bedömning av reell kompetens utvecklas. UKÄ har i uppdrag enligt regleringsbrev att utveckla uppföljningen av lärosätenas bedömning av reell kompetens, vilket innebär att UKÄ ska utveckla statistik om lärosätenas bedömning av reell kompetens, dvs. hur bedömningen ska kunna följas upp med hjälp av statistik. Uppdraget ska genomföras i samarbete med Universitets- och högskolerådet (UHR) och synpunkter ska inhämtas från lärosätena. I den redovisning som gjordes anger UKÄ att det inte går att få en heltäckande bild av lärosätenas bedömning av reell kompetens, vare sig om bedömning av behörighet eller för tillgodoräknande, då det inte går att göra en statistisk uppföljning från något centralt system. tillsattes en kommitté i form av en nationell delegation som skulle följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen fick i uppgift att lämna förslag till en nationell strategi för validering och verka för att en samsyn på validering, dess innebörd och funktion, etableras inom utbildningsväsendet och arbetslivet m.m. (dir. 2015:120). Delegationen lämnade ett delbetänkande , En nationell strategi för validering (SOU 2017:18). I det förslag till strategi som lämnas är det övergripande målet att betydligt fler individer ska få sin kompetens validerad. Validering ska vara tillgänglig i hela landet, på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Validering som väg till en kvalifikation ska ha lika hög legitimitet som formell utbildning. Delegationen anger vidare att för att säkra tillgången till validering behöver ett överblickbart, sammanhållet och kvalitetssäkrat system komma på plats. För universitets- och högskolesektorn anges bl.a. att det finns behov att se över regelverket för att skapa långsiktiga förutsättningar för validering. Det är också prioriterat att utreda möjliga lösningar för att skapa rättvisande ekonomiska incitament för lärosätenas bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande. Delegationen bedömer att det på flera områden också behövs förändringar i regelverket för att öka möjligheterna till validering och skapa en ökad tydlighet och likvärdighet, och den avser att prioritera detta i det fortsatta arbetet och återkomma med förslag på området, enligt delbetänkandet. påbörjade delegationen ett utredningsarbete om hur valideringen i högskolan kan förbättras. Inriktningen på arbetet är att ta fram förslag som förtydligar regelverket och gör tillämpningen mer likvärdig mellan lärosäten. Två frågor som fokuseras är validering av reell kompetens för tillgodoräknande och möjligheter till förhandsbesked (uppgift publicerad på utredningens webbplats). Förutom att förslag till åtgärder som delegationen anser är nödvändiga under arbetets gång ska redovisas i delbetänkanden, ska delegationen lämna en redovisning till . Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2015:120). Inom svensk hälso- och sjukvård krävs legitimation för 21 yrken. ansvarar för prövning av behörigheten för dessa och utfärdar legitimation, specialistkompetensbevis och övriga behörighetsbevis i de fall kraven är uppfyllda. Olika regelverk styr hur prövar en ansökan om legitimation, beroende på var den sökande är utbildad. För en person som är utbildad utanför EU och EES består legitimationsprocessen av flera steg, och den tid det tar för respektive sökande att klara av dessa steg är individuell. Myndigheten anger i sin årsredovisning att man har arbetat vidare med att förkorta handläggningstiden för samtliga ärendeslag. Enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning, får en kompletterande utbildning omfatta högst 120 högskolepoäng, dvs. motsvarande heltidsstudier, och ska planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. Enligt en redovisning i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 168) erbjuds kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning motsvarande svensk högskoleutbildning för vissa specifika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvård, pedagogik och juridik. pågick kompletterande utbildningar för lärare vid flera lärosäten för motsvarande 450 helårsstudenter. Dessutom anordnades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuksköterskeutbildning om totalt 138 helårsplatser. Regeringen anger vidare att ett antal lärosäten har fått i uppdrag att planera för och bygga upp kompletterande utbildningar för vissa yrken för personer med avslutad utländsk utbildning. I regleringsbrev avseende anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor redovisas de lärosäten som ska anordna kompletterande utbildningar och de medel som avsatts för detta. I promemorian Kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk utbildning lämnas förslag till ändringar i förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar utländsk utbildning (). Syftet med ändringarna är att bättre kunna tillvarata den kunskap och kompetens som inhämtats i andra länder än . Ändringarna i förordningen bedöms kunna leda till att fler personer kan påbörja och fullfölja kompletterande utbildning, vilket i sin tur kan förväntas leda till att fler personer med utländsk utbildning kan få ett arbete i nivå med sin kompetens (U2018/01274/UH). Promemorian är utsänd på remiss med senaste svarsdatum . Utskottet menar att arbetet med att utveckla bedömning av reell kompetens och validering är av stor vikt, inte minst för att alla människors kompetens ska tas till vara på arbetsmarknaden. Utskottet kan konstatera att UHR arbetar med ett omfattande projekt för att stödja lärosätena i att utveckla strukturer för hanteringen av bedömning av reell kompetens och att tanken är att dessa strukturer ska kunna användas . Inom ramen för projektet ingår också att utveckla valideringen av en individs faktiska kunskaper i sådana fall denna saknar fullständig dokumentation av sin utbildning. Frågan om bedömning av reell kompetens och validering inom högskolan behandlas även av Valideringsdelegationen som har aviserat ett delbetänkande med förslag om vissa ändringar i relevanta bestämmelser . När det gäller frågor om kompletterande utbildning har sådana utbildningar ökat både till antalet och i omfattning , vilket utskottet anser är positivt. Utskottet konstaterar att regeringen har lämnat förslag som syftar till att fler personer med avslutad utländsk utbildning ska få möjlighet att komplettera sin utbildning för att därigenom lättare komma in på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet anser att det inte finns någon anledning att nu föreslå någon åtgärd på dessa områden utan att kommande förslag, beredning liksom erfarenheter och slutsatser av UHR:s projekt bör avvaktas. När det gäller yrkanden om att överföra den uppgift som har att bedöma utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet till UHR behandlade utskottet motsvarande yrkanden i betänkande 2015/16:UbU1. Utskottet konstaterade då att hade fått ökade medel, och föreslogs få extra medel , för myndighetens uppgift med validering. Utskottet fann ingen anledning till åtgärder i frågan om den rådande ansvarsfördelningen mellan myndigheter i valideringsärenden. Utskottet har ingen annan uppfattning i dessa frågor . När det gäller yrkandet om validering för personer som arbetar på fritidshem och saknar pedagogisk högskoleexamen men vill vidareutbilda sig, har utskottet tidigare påpekat (bet. 2015/16:UbU15) att det är möjligt att få tidigare utbildning och yrkesverksamhet tillgodoräknad och sin reella kompetens bedömd enligt det nuvarande regelverket. Denna möjlighet gäller fortfarande. Utskottet avstyrker utifrån det ovan anförda motionerna 2016/17:224 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1988 (V) yrkande 6, 2016/17:3048 (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3211 (KD) yrkande 44, 2016/17:3372 (M) yrkande 14, 2016/17:3384 (KD) yrkande 7, 2017/18:2341 (V) yrkande 2, 2017/18:3601 (KD) yrkande 46, 2017/18:3602 (V) yrkande 7 och 2017/18:3760 (C) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompletterande pedagogisk utbildning, antagning till lärarutbildningar och vissa andra frågor om lärarutbildningar. Jämför reservation 34 (M), 35 (C), 36 (V), 37 (KD), 38 (M, C, L, KD), 39 (M), 40 (SD), 41 (L), 42 (KD), 43 (M), 44 (SD) och 45 (L). Kompletterande pedagogisk utbildning och fristående anordnare m.m. I kommittémotion 2016/17:3069 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 framförs att det bör kartläggas vilka hinder som begränsar fristående aktörer från att starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning. är det svårt att få tillstånd om man inte bedriver en lärarutbildning. I kommittémotion 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4 framförs samma begäran. I kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås att disputerade som läser till lärare ska ha en kortare utbildningstid än . I kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas kompletterande pedagogisk utbildning för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 32 begärs att det ska vara möjligt för fler aktörer att bedriva fristående lärarutbildning och att dagens regelverk behöver reformeras. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 1 efterfrågas fler vägar till läraryrket genom möjligheten till fristående lärarutbildning, snabbare validering av kunskap och fler KPU-utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 14 önskas att den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) förkortas från 90 högskolepoäng till 60 högskolepoäng i syfte att skapa fler vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper. Motsvarande begäran framförs i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 16. I motion 2016/17:711 av (M) yrkande 2 och i motion 2017/18:2552 av (M) yrkande 2 förespråkas att det bör utredas hur man kan skapa fler vägar in i läraryrket. I kommittémotion 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 4 efterfrågas inrättandet av en kompletterande pedagogisk utbildning till vuxenlärare då bristen på behörig personal inom vuxenutbildningen är akut. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 16 krävs skärpta antagningskrav på lärarutbildningen med särskilda behörigheter för olika lärarutbildningar, när det gäller både kurser och betyg på kurser. Dessutom föreslår motionärerna att antagningen kompletteras med ett lämplighetsprov. Motsvarande begäran finns i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 18. I kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 2 efterfrågas en gemensam grund för lärosätena för vilka krav som ska gälla för respektive KPU-inriktning och bedömning av behörighet. Motionärerna vill också att det ska vara möjligt för akademiskt meriterade och andra yrkesskickliga att påbörja en KPU-utbildning trots avsaknad av ett par högskolepoäng. I motion 2016/17:711 av (M) yrkande 1 och i motion 2017/18:2552 av (M) yrkande 1 efterfrågas införandet av ett lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningar. I motion 2017/18:2014 av (M) föreslås att det erbjuds en större flexibilitet vid antagning till kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) eftersom KPU skulle kunna vara en väg in till lärarbanan för betydligt fler intresserade. I motion 2016/17:2044 av och (båda SD) efterfrågas införandet av ett obligatoriskt lämplighetstest för lärarstuderande. I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 2 och i partimotion 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs skärpta krav för att komma in på lärarutbildningen. Enligt motionärerna skulle en höjd undre gräns öka utbildningens attraktivitet och leda till att lärarstudenternas förutsättningar att klara studierna skulle öka väsentligt. Likaså bör det vara krav på högre betyg än godkänt i det kommande undervisningsämnet. I yrkande 3 framförs att ett lämplighetstest eller ett inträdesprov bör vara aktuellt. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 13 och i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 15 begärs att det ska vara högre betygskrav samt lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen. Särskilda frågor om lärarutbildningar I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås att möjligheten till höjd studietakt på lärarutbildningen ska utredas. I kommittémotion 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkande 1 yrkas på att lärosäten med lärarutbildning i högre utsträckning ska erbjuda VFU-handledarutbildning på distans, bl.a. för att åtgärda bristen på VFU-handledare. I samma motion yrkande 4 och i kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 6 förespråkas att det tas fram ett program för lärarstudenter motsvarande det brittiska Schools Direct. Detta program innebär, enligt motionärerna, att lärarstudenter tillbringar mer av sin utbildningstid i skolan under ledning av erfarna lärare. I kommittémotion 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkande 2 liksom i kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 4 uppmärksammas frågan om kvalitet och mål för den verksamhetsförlagda lärarutbildningen. Motionärerna begär att UKÄ får ett särskilt uppdrag att, inom ramen för de reguljära utvärderingarna av lärarutbildningarna, noggrant följa kvaliteten på lärarstudenternas VFU-perioder och att föreslå åtgärder för hur kvaliteten kan fortsätta att höjas. I motion 2016/17:491 av och (båda M) yrkande 1 poängteras vikten av en modern och framtidsinriktad lärarhögskola. I yrkande 3 anförs att lärarutbildningen måste bli mer attraktiv för att locka till sig de mest kompetenta kandidaterna. I motion 2016/17:711 av (M) yrkande 4 och motion 2017/18:2552 av (M) yrkande 4 föreslås att sommarkurser införs så att lärarstudenter snabbare ska kunna ta examen. I motion 2016/17:711 av (M) yrkande 5 och motion 2017/18:2552 av (M) yrkande 5 poängteras vikten av att följa upp och utvärdera lärarutbildningarnas kvalitet. I motion 2016/17:1388 av och (båda SD) föreslås att gemensamma nationella prov, förslagsvis ett till två per läsår, införs på alla lärarhögskolor. I kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 7 förespråkas en översyn av lärarutbildningarna. Rättas inte brister till ska staten ge bindande direktiv om kvalitetsförbättringar och dra in studentpengen, menar motionärerna. Även i kommittémotion 2017/18:911 av och (båda SD) yrkande 6 föreslås en översyn av lärarutbildningarna. I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 4 och i partimotion 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkande 5 framförs att lärarutbildningen bör öka sina internationella kontakter och verka för fler internationella studenter och ett större internationellt utbyte. är utbildningen den minst internationaliserade, enligt motionärerna. I partimotion 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkande 1 framförs att regeringens utbyggnad av lärarutbildningen riskerar att försämra dess kvalitet då det är färre sökande men fler antagna. I motion 2017/18:605 av m.fl. (S) poängteras vikten av att stärka lärarutbildningens forskningsbas. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Tillträde till högskoleutbildning på grundnivå Under betänkandets tidigare avsnitt om rekrytering och tillträde redovisas regleringen av antagning och urval. Vidare beskrivs övergripande vad som anges i (dir. 2016:24) och om innehållet i det betänkande som denna utredning lämnade , Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning (SOU 2017:20). Enligt propositionsförteckningen för /18 (Statsrådsberedningen ) är en proposition om tillträde till högre utbildning planerad till . Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m. Kompletterande pedagogisk utbildning regleras av förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Utbildningen syftar till att göra studenterna behöriga som lärare och ska avse utbildningsvetenskaplig kärna och verksamhetsförlagd utbildning, sammanlagt 90 högskolepoäng. Särskilda behörighetsregler gäller för antagningen. Enligt 2017:7 ges kompletterande pedagogiska utbildningar vid cirka två tredjedelar av de lärosäten som har tillstånd att utfärda någon form av lärarexamen. Det krävs inget särskilt tillstånd utöver examenstillståndet, och lärosätet ersätts normalt inom utbildningsanslaget. () ger studerande på kompletterande pedagogiska utbildningar mer förmånliga studiemedel än normalt. Det s.k. högre bidraget ges till KPU-studenter inom matematik, biologi, fysik, kemi, naturvetenskap eller teknik. Det totala beloppet är detsamma som för vanligt studiemedel men bidragsdelen är större. Det finns vidare en satsning som vänder sig till forskarutbildade. Satsningen regleras i förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Utbildningen är på distans och har förhöjd studietakt (90 högskolepoäng ). Dessa studenter får i utbildningsbidrag utbildningen tar. Utbildningen ges av , Kungl. Tekniska högskolan, och –2021. Det finns ytterligare ett antal alternativa satsningar med särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) som leder till ämneslärarexamen, t.ex. Alternativ KPU (inom projektet ) vid och Ämnesdidaktisk KPU vid . Verksamhetsintegrerat ämneslärarprogram (VÄP) är en KPU som genomförs som studenterna ingår i stiftelsen for ’s ledarskapsprogram, och det ges vid , och . () redovisade en utvärdering av kompletterande pedagogiska utbildningar som finansieras med särskilda medel, som ovan nämnda alternativa satsningar. UKÄ pekar på att utbildningarna har pågått och att det är svårt att dra några generella slutsatser jämfört med den KPU som bedrivs inom befintlig medelstilldelning. UKÄ konstaterade att frågan om studenternas försörjning är en viktig fråga för att få yrkesverksamma att omskola sig till lärare. Myndigheten pekade även på behovet av utbildningar för lärare mot även andra områden än naturvetenskap och teknik (rapport 2017:7, UKÄ). /17 var nära en fjärdedel, eller 1 020 studenter, av alla nybörjare på program mot ämneslärarexamen nybörjare på just en KPU. Samma läsår var det 540 personer som tog en ämneslärarexamen efter att ha gått en KPU, motsvarande en tredjedel av samtliga som tog en sådan examen (Statistisk analys, , UKÄ). Andra satsningar för att öka antalet lärare är vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen (), särskilda lärarutbildningar med inriktning på utländska lärares vidareutbildning () och särskild utbildning av lärare i yrkesämnen (). Försöksverksamhet med krav vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning Universitets- och högskolerådet (UHR) samordnar på regeringens uppdrag genomförandet av en treårig försöksverksamhet med krav på att den som antas till en utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket (förordning 2015:566). Uppdraget ska slutredovisas . I försöksverksamheten deltar två lärosäten: Stiftelsen och Linnéuniversitetet. Lärosätena har arbetat fram två olika modeller för lämplighetsbedömning. UHR har tagit fram föreskrifter om lämplighet som krav vid antagning till lärarutbildning (UHRFS 2015:5). beslutade regeringen att införa en tvåämnesutbildning för blivande ämneslärare i årskurs 7–9. Syftet är att öka söktrycket till ämneslärarutbildningarna och att minska avhoppen. Utbildningen kommer att vara kortare än den nuvarande och ska omfatta två undervisningsämnen och 240 högskolepoäng. Dessutom innebär den nya utbildningen djupare ämneskunskaper i jämförelse med dagens treämnesutbildning. Möjligheterna att kombinera ämnen utökas och justeras, t.ex. ska ämnet svenska som andraspråk gå att kombinera med alla ämnen. De nya bestämmelserna träder i kraft . Regeringen har uppdragit åt elva lärosäten att anordna sommarkurser som är relevanta för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen och för att möjliggöra kompetensutveckling och vidareutbildning för obehöriga lärare. Bland sådana kurser ska lärosätena prioritera sommarkurser inom den utbildningsvetenskapliga kärnan (UVK), svenska som andraspråk och behörighetskompletterande kurser för att öka antalet idrottslärare. Regeringen anger att med ett större utbud av sådana relevanta sommarkurser ges studenter möjlighet att bedriva effektivare studier, t.ex. inom ramen för den kompletterande pedagogiska utbildningen för att bli ämneslärare (/04678/UH). beslutade regeringen om en femårig försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor inom lärar- och förskollärarutbildningarna (förordning 2014:2). UKÄ har i uppdrag att följa upp och utvärdera om försöksverksamheten vid de deltagande lärosätena bidrar till att höja kvaliteten i den verksamhetsförlagda delen av utbildningen (VFU). I en delrapport anger UKÄ att en nära samverkan mellan lärosäten och övningsskolor på flera sätt bidrar till högre kvalitet i VFU. En genomtänkt organisering och genomförande av försöksverksverksamheten har varit möjlig genom att nyckelfunktioner har utvecklats. Detta har också ökat ansvarstagandet för studenternas VFU och bidragit till att avståndet mellan övningsskola och lärosäten har upplevts minska (UKÄ rapport 2017:13). UKÄ:s uppdrag ska slutredovisas . lämnade Utredningen om praktiknära skolforskning i samverkan sitt betänkande Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19). Utredningen har bl.a. haft i uppdrag att föreslå hur lärosäten och skolhuvudmän kan skapa långsiktig samverkan om praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen ska vila på.