bet · H501FöU3 · 2018-02-08 00:00:00 — Men en bilateral allians kan inte avskräcka en större och aggressiv fiende och kan aldrig ersätta ett svenskt Natomedlemskap. Vår gemensamma utmaning runt innebär att vi behöver arbeta mycket mer tillsammans. Det handlar om att öva hur vi ska kunna ge de baltiska länderna hjälp och ta emot hjälp från dem, hur vi ska utveckla den säkerhetspolitiska dialogen och hur den civila beredskapen ska hitta system och processer som tangerar varandra och går ihop. I det nya säkerhetsläge vi lever med hotas och ifrågasätts den europeiska säkerhetsordningen. Många aktiviteter genomförs mot vårt land och mot övriga europeiska länder för att spä på misstroendet. Så här långt har dagens debatt visat exempel på partier i riksdag som inte sträcker sig framåt i en positiv anda utan snarare svartmålar och beskriver utvecklingen destruktivt. Det finns mycket som innebär en positiv utveckling i , men måste vi se allvarligt på de händelser som är negativa. Att vi har en försvarsöverenskommelse som är konstruktiv och bred är oerhört viktigt när det handlar om svensk försvarspolitik. Ett svenskt medlemskap i är ett sätt att visa solidaritet med våra baltiska vänner, våra östra grannar och resten av . Vi har mycket att vinna på detta när det gäller att få trovärdighet i vårt område. Inte minst skulle det vara konfliktavhållande i . Vi skulle kunna se längre framåt i tiden och bygga vänskapliga band med fler länder, också när det handlar om att utveckla en gemensam försvarspolitik. Jag yrkar bifall till vår reservation 6 och ställer mig bakom reservationerna 3, 7 och 11. Jag önskar att denna debatt bidrar till att på allvar och i närtid tar viktiga steg för att lägga grunden för en ordentlig förmågeutveckling för det svenska försvaret. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 10. har redan tidigare välkomnat att inriktningen hos det svenska försvaret ändrats från formen av ett insatsförsvar till ett territoriellt försvar. I betänkandet understryker utskottet att det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. anser att det finns ett behov av att stärka totalförsvaret, särskilt det civila försvaret. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik värnar den militära alliansfriheten - en alliansfrihet som tjänat oss väl och som inneburit att sluppit krig under . En trovärdig militär alliansfrihet kräver att vi har ett svenskt försvar med stark folklig förankring. Vi vill se ett försvar som har kapacitet såväl att upprätthålla kontroll över svenskt territorium som att möta de olika säkerhetshot vi står inför och kunna bidra i internationella insatser för att värna fred och säkerhet. För är det därför centralt att fokus ska ligga på att stärka förbandsverksamheten, inte på dyra skrytprojekt. Därför har vi sagt nej till JAS-plan, och därför kritiserar vi affärer som inköpet av . Vi välkomnar Försvarsberedningens första delrapport , som lämnar en rad förslag på hur det civila försvaret kan stärkas inom en mängd områden som hör ihop med det civila försvaret. Det innebär bland annat tydligare ansvars- och ledningsförhållanden, stärkt befolkningsskydd, förbättrad sjukvård och informations- och cybersäkerhet samt en ökad beredskap inom livsmedels- och energiförsörjningen, som är nödvändiga åtgärder för att stärka vår beredskap i händelse av krig eller kris. Vi hade dock gärna sett att ett större fokus lagts på krishantering, till exempel i samband med en naturkatastrof till följd av klimatförändringarna, något vi upplever som ett mer överhängande hot. Jag delar dock inte beredningens säkerhetspolitiska analys att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Jag anser att den beskrivningen saknar grund och vill i stället behålla den tidigare formuleringen att ett militärt angrepp mot är fortsatt osannolikt. Att trissa upp hotbilden utan att någon egentlig analys har gjorts är minst sagt anmärkningsvärt och skapar enbart onödig oro och rädsla. Jag kommer att övergå till att tala om reservation 10, som handlar om EU:s militarisering. har tyvärr sakta men säkert alltmer frångått en traditionell och framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen. Sedan vi blev medlemmar i unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är vi med och bidrar till militariseringen av EU, vårt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella militära insatser vi deltar i. bildades Europeiska försvarsbyrån, . Byråns syfte är att utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbetet om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling. växer, och har anställd personal på plats. Vi ser som en del i den ökade militariseringen av EU - en utveckling vi anser är olycklig. Deltagandet i Pesco innebär ytterligare ett steg i samma riktning. Ett deltagande i Pesco innebär en rad åtaganden som rör viktiga försvars- och säkerhetspolitiska områden. Det handlar bland annat om investeringar i försvarsmateriel, om att ge stöd till gemensamma EU-insatser och om att bidra till EU:s stridsgrupper, snabbare militär rörlighet mellan länderna samt genomförande av stridsgruppsövningar. Både och har en tydlig inriktning där målet är att bygga en tätare försvarsunion inom EU. Regeringen motiverar ett svenskt deltagande med komplexa säkerhetspolitiska utmaningar i . Men utvecklingen av en alltmer militariserad union bidrar snarare till ökad upprustning och oro än till minskade spänningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Att samarbeta med andra länder och organisationer är nödvändigt. Arbetet i är naturligtvis centralt i detta arbete. skulle även kunna utveckla samarbetet i , . Det är en av världens största och bredaste regionala säkerhetsorganisationer, med 57 deltagande stater. Där ingår, förutom de europeiska länderna, även , , och de forna i och . Ett ökat nordiskt samarbete är både viktigt och efterfrågat. ser goda möjligheter att fördjupa samarbetet med våra nordiska grannländer, i synnerhet , på en rad områden inom försvarspolitiken. Det skulle kunna innebära att vi stärker effektiviteten och förmågan inom både det civila och militära försvaret. Det nordiska samarbetet ska inte ersätta svensk förmåga, utan de ska komplettera varandra. Att flera av de nordiska länderna är medlemmar i komplicerar naturligtvis ett nordiskt försvarssamarbete. Det är därför av vikt att hitta former för ett ökat samarbete utan att det för oss närmare Nato. ska stå upp för militär alliansfrihet på allvar och upphöra med alla närmanden till Nato, som enbart bidrar till att urholka trovärdigheten för vår militära alliansfrihet. Ett svenskt Natomedlemskap eller för den delen ytterligare närmanden skulle vara ett stort säkerhetspolitiskt misstag och i stället bidra till att öka spänningen i vårt närområde. skulle knytas till en kärnvapenallians och kunna tvingas in i oönskade krig och konflikter. Den militära alliansfriheten är en förutsättning för att ska kunna föra en självständig utrikespolitik för fred och nedrustning och bidrar också tydligt till att vi kan värna vårt lands säkerhet. Vi debatterar försvarspolitik. Jag vill börja med att yrka bifall till motion 3829 yrkande 4 under punkt 1 och till reservation 11 om försvarslogistik. Det har tidigare i debatten citerats från den säkerhetspolitiska rapport som Försvarsberedningen lämnade . Där finns en formulering om att ett angrepp mot inte kan uteslutas. Den var sju partier överens om. Detta är något som vi måste ta höjd för, och jag tänkte i mitt anförande berätta vad vi kan göra på kort sikt och på . När vi talar om försvarspolitik måste vi först titta lite på vilket omvärldsläge vi befinner oss i. Det är ett allt tuffare säkerhetspolitiskt läge. Låt mig påminna om några saker. Vi har annektering av 2014, och fortfarande - medan vi befinner oss här i kammaren - pågår ett krig i . Vi har de systematiska påverkansoperationer mot de baltiska staterna som håller på med. Vi har en närmast hysterisk upprustning från rysk sida, om man satsar nu av bnp. Kortfattat kan man säga att omvärlden är oroligare och farligare än på mycket längre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Tittar man på läget för är ett odelbart operationsområde i händelse av konflikt. Det har tydliggjorts , bland annat av som gjorde den säkerhetspolitiska utredningen . Blir det en kris eller i värsta fall ett krig kommer från dag ett att dras in i det. Det måste vi förstå. Till det lägger vi de nya hoten som terrorism, organiserad brottslighet och cyberangrepp där attackeras. Det är 10 000 cyberangrepp från utländsk makt där vi har alldeles för dåligt skydd. Det finns en lång rad utmaningar. Vad gäller det sistnämnda skulle vi behöva ha en cybersäkerhetsmyndighet. Det krävs ett totalförsvar, militärt och civilt, som försvarar oss. Det är två sidor av samma mynt. Försvar är något som man relativt lätt kan stänga ned, men det tar tid att bygga upp. Vi ser att den försvarsmakt vi har är alldeles för liten. Vi gör fantastiska insatser. Men den är för liten för att försvara ett så stort land som . Vi är det näst största landet efter , men vi har en alldeles för liten försvarsmakt. Det har tagit tid att montera ned den. När vi nu ser vi ett hot mot för överskådlig framtid finns det en nivå som vi behöver komma upp till. Det är som jag och ser det något slags miniminivå. Lite grovt räknat , ungefär , ser vi framför oss att vi behöver en fördubbling av armén. Vi skulle behöva ha brigader i Revinge, , , och . Vi skulle behöva ha speciella försvar av och . Vi skulle behöva ha en fördubbling av antalet stridsfartyg, ett fördubblat antal ubåtar och en marinbas på . kan vi försvara på ett ställe, exempelvis vid ett angrepp i . Men den som vill oss illa kommer att försöka stoppa förnödenheterna på . Då måste vi ha en flotta och möjlighet att kunna försvara oss även där. Flygvapnet bör bibehållas med minst 100 flygplan. Antalet basförband behöver tredubblas. Det kan vi göra genom att antalet värnpliktiga ökar från dagens 4 000-5 000 till 10 000-12 000. Det är också viktigt att påpeka att vi behöver öka försvarsanslagen. De ligger på . Tittar vi på vår omvärld, som föregående talare var inne på, ligger de på helt andra nivåer. I är de uppe på och i likaså. I har de fattat beslut att successivt gå upp. I behöver vi stegvis göra samma sak. Om vi ska kunna betala räkningarna och bygga upp ett försvar av den storleken krävs det långsiktighet. Vi behöver också lägga till de pengar som krävs. Vi bygger säkerhet tillsammans. Vi har ett nära samarbete med Nato. Det är bra, men det räcker inte. Vi har ett samarbete med . Det är bra, men det räcker inte. Vi behöver bli en fullvärdig medlem av Nato. Det som händer om skulle bli medlem av Nato är att vi på riktigt skulle kunna samöva. Vi skulle kunna ha försvarsplanering och planera för en kris eller ett krig. Det är mycket bättre att förbereda sig med sina vänner än att behöva improvisera om det värsta skulle hända. Det var därför som var så tydlig med att ett svenskt Natomedlemskap skulle vara konfliktavhållande. Det skulle minska risken för konflikter, och det skulle bli mer förutsägbart. Därför är det så bekymmersamt när vi i går i den utrikespolitiska debatten hörde att utrikesminister undrade hur det stod till med Nato, garantierna och sa att man kanske ska diskutera Natokretsen. Det var häpnadsväckande uttalanden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik har ett nära samarbete. Vi vet också att egen försvarsförmåga inte räcker. Det har varit en dubbelmoral i där vi tror att Nato ska kunna hjälpa oss. Är vi inte medlemmar i finns inga garantier. Därför är det bekymmersamt med uttalanden i går. Det kanske är någonting som socialdemokratiska företrädare kan lägga ut texten om och förklara. Är det så att skulle bli tryggare med ett Natomedlemskap? Skulle det öka tryggheten i vårt närområde eller inte? Den frågan skulle vara intressant att få besvarad. Avslutningsvis är frågan om trygghet väldigt viktig för . Tryggheten börjar i familjen. Sedan kommer trygghet på gator och torg men också trygghet mot yttre hot. Det är därför försvarsfrågorna är så viktiga. Vi behöver satsa på att bygga upp ett fungerande starkt försvar som kan ge trygghet för och bidra till den gemensamma tryggheten i omvärlden men också bli full medlem i Nato. säger i sitt anförande att trygghet är det viktigaste för . Jag undrar hur det kan kännas tryggt att gå med i en allians, Nato, som har kärnvapen som en av sina viktigaste strategier. Hur kan det kännas tryggt? Hur kan det kännas tryggt att gå med i en allians som har medlemmar som , och ? under förtrycker sin egen befolkning och arresterar oppositionella i massor. Det har gått in i och angripit kurdregionen och på det sättet också begått ett stort brott mot folkrätten. Hur kan det kännas tryggt att gå in i en allians med den typen av medlemmar som är så långt borta från demokratin som man kan tänka sig? Hur kan det kännas tryggt att gå in i en allians där är den ledande nationen och som har en president, , som är minst sagt oberäknelig? Tack för frågorna, ! När det först gäller kärnvapen kan jag ge en upplysning. Det är enskilda länder som har kärnvapen och inte Nato. Som jag var inne på i mitt anförande har vi ett nära samarbete med Nato. Ett fullvärdigt medlemskap skulle göra att vi skulle kunna få skyddet, kunna påverka och kunna ha samövningar. Det skulle både öka tryggheten för och också bidra till säkerheten för våra grannländer. Jag vill passa på att ställa en fråga till . Vill ni i riva upp solidaritetsförklaringen om det skulle bli en konflikt eller i värsta fall ett krig i ? SD vill också göra det. Ända sedan vi gick med i EU har vi sagt att vi inte kommer att stå neutrala. Vi kommer att agera, på samma sätt som vi förväntar oss att vi ska få hjälp. Hur är det med solidariteten med , ? Ska militär hjälp uteslutas från början? Är det bara filtar eller mat som ska skickas? Är det så att ni utesluter att vi ska hjälpa till militärt? Hur är det med den saken? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Jag börjar med den sista frågan om solidaritetsförklaringen. Solidaritetsförklaringen innebär inte enbart militärt stöd utan kan innebära andra former av stöd som man kan ge till länder som hamnar i kris eller konflikt. Jag tror kanske inte att det militära stödet är det allra viktigaste. Här finns nog andra möjligheter att stödja länder som hamnar i en svår situation. Jag tycker inte att jag fick något riktigt svar på min fråga angående om känner att det är tryggt att gå in i en allians som Nato, som har odemokratiska medlemmar som och . Framför allt tänker jag också på , som angriper sitt grannland och det kurddominerade området där. Det är en regim som i allra högsta grad förföljer sina egna medborgare, och det är ett mycket odemokratiskt land. Hur kan det kännas tryggt att vara med i en sådan allians? När det gäller frågan om kärnvapen har ju Nato kärnvapen som en av sina bärande strategier. Jag tycker inte att det känns särskilt tryggt att gå med i en sådan allians. Jag skulle också vilja fråga om han inte tycker att den svenska alliansfriheten har fungerat väl. har klarat sig undan krig . Generation efter generation har sluppit uppleva krig. Är inte det ett bevis på att alliansfriheten har fungerat väl? Varför ska vi frångå en vinnande strategi? Under var alliansfritt därför att det skulle syfta till neutralitet i krig. Men är det länge sedan vi kom bort från detta. kommer inte att vara neutralt. Då är frågan: Vad är syftet med alliansfriheten? Vi klarar oss inte på egen hand. Vi är beroende av att få hjälp. Då är det, som jag var inne på, mycket bättre att uppgradera. har ett partnerskap med Nato, och det är mycket bättre att vi blir fullvärdig medlem. Då kan vi påverka, och då kan vi ha en försvarsplanering. Ledamoten minns säkert hur det var under den ryska påsken . plan kom inte upp, men Natos plan kom upp. Om blir medlem kan vi samarbeta. Det finns en försvarsallians att tillgå. Den heter Nato. Där är med, där är med och där är , och länderna i med. skulle passa in där. Vi skulle kunna förstärka säkerheten både för svenska folket och för omvärlden. Det här med att ställa upp och solidaritet är viktigt. Det funkar så i realiteten. Om inte vi ställer upp - vem ska då ställa upp för ? Ledamoten är inne på att vi kan skicka andra saker. Men om det i värsta fall uppstår ett krig eller en kris och vi skulle råka ut för det, skulle vi då bara vilja ha blåbärssoppa och filtar? Vi vill också ha militär hjälp i så fall. Här måste man tänka till. Det är bekymmersamt att SD och i riksdag driver detta. Man har ändrat sig när det gäller solidariteten och ser bort ifrån vid en kris eller ett krig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Det är, som har framgått, en något brokig debatt från försvarsutskottets sida. Det beror på att betänkandet verkligen är ett smörgåsbord i ordets rätta bemärkelse. Jag kan inte låta bli att kommentera en del av det som har sagts. När det gäller kärnvapen är det min absoluta övertygelse att freden och friheten i världen mår bra av att det finns kärnvapen i , och så länge politiska ledare som , Xi och förfogar över sådana vapen. Visst kan komma att få hjälp av Nato vid ett väpnat angrepp. Men eftersom är icke-medlem i organisationen och därmed inte omfattas av artikel 5 i Washingtonfördraget kommer denna hjälp enbart att ges om det ligger i Natos eget intresse. Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 7 och 11. Därtill yrkar jag bifall till motion 2017/18:3037 av undertecknad med flera. Just nu pågår en anskaffningsprocess av ett medelräckviddigt amerikanskt luftvärnssystem, Patriot. Det är nog mycket bra på många sätt. Men, herr talman, att anskaffa en handfull skjutande enheter leder inte med automatik till att vi får ett sammanhängande, optimalt och heltäckande försvar mot ballistiska missiler och kryssningsrobotar. arbetade en utredning, , just med luftförsvarsfrågor på lång sikt. Utredningen kom fram till att är alltför litet för att på eget hand klara av att bygga upp ett sådant försvar mot ballistiska missiler och kryssningsrobotar. Utredningen föreslog därför att vi skulle bygga försvaret tillsammans med andra. Man var till och med så uttrycklig att man sa: Det är egentligen bara Natoländerna vi kan samverka med i denna fråga. I utredningen satt tre socialdemokrater. Det var , och . Ingen av dessa ledamöter hade en avvikande mening när det gäller behovet av samarbete med Nato om vårt luftförsvar. Inte heller hade någon avvikande mening. Däremot skrev dåvarande ledamoten ett särskilt yttrande där han menade att vi kan samarbeta med enskilda Natoländer men inte med Nato som organisation. Utredningen har inte gått på remiss, och är frågan: Vilket beredningsunderlag har egentligen regeringen när vi nu står inför denna mycket stora och omfattande anskaffning? Det handlar, herr talman, om tiotals miljarder som ett minimum. Jag inser att Liberalerna kanske inte kommer att få stöd för sitt yrkande om att ska ge regeringen till känna att redovisa hur de svenska komponenterna ska ingå i ett sammanhängande försvar mot ballistiska missiler och kryssningsrobotar tillsammans med andra länder. Men jag vill ändå för historiens skull, herr talman, säga att det hade varit en mycket klok idé om man så gjorde. var inne på att samarbetet med inte med någon automatik gäller i händelse av en väpnad konflikt. Det är alldeles riktigt. Det är inte bara med vi har ett bilateralt samarbete; vi har det också med en lång rad andra länder. Men den gemensamma nämnaren för alla dessa avtal, herr talman, är att de förutsätts upphöra i händelse av krig. Man kan därmed säga att de utgör fikonlöv för den regering som fortsätter att hålla utanför det viktigaste säkerhetssamarbetet mellan demokratiska stater. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik uppehöll sig även vid Politihjemmeværnet i och beskrev på ett målande sätt hur de även i fredstid vid kriser kan stötta den ordinarie polisen. Mot denna bakgrund ser jag framför mig att i , när nu Försvarsberedningen i bred enighet har föreslagit en särskild polisiär förstärkningsresurs, som en följd av detta också anser att denna kan användas vid kriser i fred. Vi har diskuterat sannolikhetsläran i Försvarsberedningen. Faktum är att sannolikhetsläran utmönstrades helt och hållet. Jag tror att vi på samma sätt som utgår från de faktiska möjligheterna och sedan inte graderar sannolikheten för dessa. Det tror jag är mycket klokt av oss. Med detta tackar jag för mig. Vi ska diskutera försvarspolitik . Ett antal motioner har legat till grund för betänkandet, och de kommer från allmänna motionstiden . Det är 18 motioner som innehåller 36 olika förslag. Precis som sa är det ett smörgåsbord av allt möjligt. De flesta av oss här inne sitter i försvarsutskottet, och vi har debatterat just de här frågorna. Jag vill yrka avslag på alla reservationer, förstås, och yrka bifall till förslaget i betänkandet. Jag skulle vilja lyfta upp skillnaderna mellan att sitta i försvarsutskottet och att sitta i Försvarsberedningen. Beredningen är ett organ som kom till . Det har fungerat väldigt bra de flesta gångerna. Jag har fått förmånen att sitta där för . Det är om inte ett tillfälligt så i alla fall inte ett långvarigt organ. Men vi jobbar långsiktigt, och vi håller på innan vi lämnar vårt förslag. De förslag som vi lämnar är förhandlade på en annan nivå än förslag från vanliga grupper som samlas och sedan lämnar en rapport till regeringen. Vi jobbar väldigt långsiktigt och förhåller oss till försvars- och säkerhetspolitiken - så även . bestämde försvarsministern och regeringen att vi skulle tillsätta en ny försvarsberedning. Vi jobbade , och lämnade vi vår rapport . Den behandlade totalförsvaret och det civila försvaret, och vår slutrapport, som många av de här delarna som vi talar om nu kommer att handla om, kommer vi att lämna senast . Till vår hjälp har vi ett antal utredningar. Någon, som rör samarbeten, har nämnts här också. Men vi har också tittat på alla våra lagar för att se om de är anpassade till , och vi har en stor förväntan nu på att få en utredning om materiel och logistik. Vi diskuterar också målen i Försvarsberedningen. Vi är väldigt överens om de mål som vi har fastställt om att öka den operativa förmågan och att säkerställa den samlade förmågan. Det ligger väldigt många möten bakom det här, liksom många resor där vi försöker komma överens. Jag måste avslöja att vi kommer överens i stor utsträckning. I förra beredningen hade vi en kraftig majoritet, och har vi alla partier kvar i beredningen. Vi vet inte om man i nästa rapport kommer att lämna reservation eller avvikande mening, men jag hoppas att den blir så stadig och bred som det bara är möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Vi föreslår att målet i totalförsvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra både inom och utom landet försvara mot väpnat angrepp. Vi vill värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Jag tror att alla kan ställa upp på de här sakerna. Det som var lite nytt i den senaste rapporten var att försvaret ska planera och verka för att vi ska kunna stå emot allvarliga störningar i samhällets funktioner . En del av den perioden ska också vara under krig. Självklart lyfter vi upp många saker i den rapport vi har lämnat. Jag har träffat många människor som har läst den, och jag upplever att den är lättläst trots att den inte är alldeles tunn. Det känns som att många har hittat hem i den. Vi diskuterar i rapporten ansvar och ledning när det gäller befolkningsskydd. Grunden för det är hur räddningstjänsten ska förstärkas. Vi talar om polisen och om krigsplaceringar, för man måste också veta var man ska tjänstgöra om det värsta skulle hända.