bet · H501SkU24 · 2018-05-25 00:00:00 — Företagarlön beskattas några procentenheter lägre än annan inkomst därför att småföretagare ofta tar ut en lägre lön ur sitt eget bolag än om man skulle vara anställd med samma arbetsuppgifter. I och med införandet av företagarlön avskaffas 3:12-reglerna helt. Det måste också bli billigare att anställa, och vi ser därför över arbetsgivaravgifterna, särskilt den allmänna löneavgiften. Vi vill fasa ut ränteavdragen och i stället öka incitamenten för ett ökat privat sparande, inte minst privat pensionssparande. En sund amorteringskultur måste också utvecklas. har vi en extrem och osund hantering av avbetalning av låneskulder, inte minst bolån, trots amorteringskravet. Den situationen har skapats av en lättsinnighet i banksystemet och en kravlös politisk ledning. Låneinstituten måste ges ett större ansvar för de säkerheter de använt som grund för sin utlåning. Alternativ för vill ha ett skattesystem som har stor trovärdighet hos medborgare och företag och som är transparent och lättförståeligt och motverkar skattefusk. Det krävs ett rejält tag i regelverket kring våra skatter för att åstadkomma ett skattesystem som klarar allt detta. Tyvärr har varken de rödgröna eller Alliansen lyckats med att ta de större innovativa grepp som behövs för att rensa upp i regelfloran på ett tillräckligt genomgripande sätt. Med Alternativ för i förarsätet kommer detta att ske. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Jag kommer att tala om detta ärende. Vi får inte glömma att en viktig del av den ekonomiska politiken och den svenska modellen är skattepolitiken. Skattepolitiken är främst till för att finansiera den gemensamma välfärden och olika samhällsfunktioner. I denna kammare debatteras det mycket om utgifter och skatteinkomster, men det finns också skatteutgifter. Många åhörare undrar nog vad en skatteutgift är. Det är en avvikelse från i ett skattesystem, det vill säga en avvikelse från ursprungsskattesatsen. Ett exempel, fru talman, är momsen, som är i vårt land, men vi har avvikelser för livsmedel, där den är . På andra områden kan momsen ligga på . Denna avvikelse är en skatteutgift. behandlar vi skrivelsen från regeringen som analyserar dessa skatteutgifter. De ska analyseras på samma sätt som andra utgifter. I årets skrivelse analyseras två enskilda skatteutgifter: en generell nedsättning av egenavgiften och en skattereduktion för ROT-arbeten. Även effekterna av reformen Bränslebytet gås igenom. Redovisningen av skatteutgifterna inleddes i samband med att budgetprocessen infördes . Skattesystemet är just nu mycket komplicerat, med olika särregler, undantag, avdrag och skatteavdrag. Genom skattereformen 1990-91 uppnåddes en förenkling, men har skattesystemet blivit mer och mer komplicerat. Inte minst borgerliga företrädare har varit duktiga på att införa skatteavdrag och särregler. Regeringen avser att i större utsträckning förtydliga och förklara väsentliga förändringar i skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. Regeringen prövar löpande både nya och existerande skatteutgifter mot de skattepolitiska riktlinjerna och ramen för budgeten. riktas det från borgerliga partier kritik mot hur redovisningen beräknas. Detta är naturligtvis ett sätt att flytta fokus i debatten. Historien är att det var ett stort underskott i statens budget när vi övertog regeringsmakten. Med hjälp av besparingar och skattehöjningar har vi nu nått ett stort överskott i statens finanser. Den tidigare regeringens bärande idé var att oberoende av vad man har för samhällsproblem går de att lösa endast genom att sänka skatten. Vi har tagit bort ineffektiva skatteundantag som till exempel arbetsgivaravgiften för unga. Tvärtemot vad de borgerliga partierna sa, att ungdomsarbetslösheten skulle öka, har den drastiskt sjunkit. Visst har vi också höjt en del skatter, men vi var tvungna att göra det för att få ordning och reda i statsbudgeten. har vi återigen överskott i statens finanser. Dagens regering har bytt inriktning. Vi har gått från skattesänkningar till att fler ska vara i arbete. Det är mer än 250 000 personer fler som jobbar nu än när den tidigare regeringen styrde. Vi har gått ifrån passivitet i klimat- och miljöfrågor, och vi har slutat att jäklas med pensionärerna. Vi har snart avvecklat hela straffskatten för pensionärerna. Skattekvoten, det vill säga skatternas andel av bruttonationalprodukten, är . var den , och under den första mandatperiod då styrde var skattekvoten . är den alltså . Så ser skattedebatten inte riktigt ut när man läser tidningarna. Vårt parti har inte för avsikt att drastiskt ändra skatternas andel av bnp. Däremot behövs det avslutningsvis, fru talman, ett nytt skattesystem. Det finns som sagt ett avdragssystem i skattesystemet, så det är klart att det behövs en översyn. Men grunden för detta måste naturligtvis vara att vi måste kunna klara finansieringen av skola, sjukvård och äldreomsorg, och vi ska kunna finansiera tryggheten via polis och försvar. Skattedebatten skulle också må bra av att det vägdes in att regelförenklingar ändå måste balanseras mot kontrollbehov för att motverka illojal konkurrens, ekobrott, skattebrott och terroristfinansiering. Vi socialdemokrater har faktiskt också sänkt skatten. Vi skulle ha sänkt pensionärsskatten 2015, men den skattesänkningen blåste landets pensionärer på. Vi kom igen och tog ett första steg 2016, och vi har snart tagit bort skatteskillnaden mellan ålderspensionärer och löntagare. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (forts. § 9) Vi debatterar Redovisning av skatteutgifter , skatteutskottets betänkande SkU24. Detta är ett viktigt område att granska. Det är en väldigt stor del - omkring 210 miljarder, lite beroende på hur man räknar. Skatteutgifter kan vara bra som styrmedel, men i och med att de innebär en avvikelse från kan det ibland leda till att det blir mer krångligt eller inte lika tydligt. Det kan ibland också uppstå gränsdragningsproblem. I skrivelsen har regeringen gjort en särskild analys av ROT-avdraget. Det har funnits i ett tiotal år, och situationen ser nu mycket annorlunda ut än den gjorde när det infördes. Analysen visar att den sänkning från som gjordes var samhällsekonomiskt motiverad. Vi har fått mycket högre sysselsättning och gått in i en högkonjunktur där byggandet har varit väldigt stort. Vi har en situation där det faktiskt råder brist på arbetskraft i byggsektorn. Skatteutgiften för ROT-avdraget är nu omkring 10 miljarder. Den skulle ha varit omkring 16 miljarder om sänkningen inte hade gjorts. Jag tycker också att det är en väsentlig fråga vilken påverkan detta får, alltså hur många färre bostäder som har byggts som en följd av att vi har haft ROT-avdraget i en situation där det har varit arbetskraftsbrist. Detta är givetvis ingen enkel fråga att besvara, men det är en legitim och relevant frågeställning som vi kan behöva fundera över. Jag tror att ROT-avdraget är väldigt bra i en lågkonjunktur, där man kan behöva gasa på för att få igång sysselsättning och sådant. Men det är inte självklart att det ska vara på samma sätt . Ränteavdragen är inte något som ingår i rapporten, men jag tycker att det är väl värt att nämna, inte minst i diskussionen om hur bostadssituationen ser ut. Det är en kostnad som är hög, och i takt med att skuldsättningen ökar kommer den att bli större om inte något görs. Jag har tagit upp denna fråga tidigare i kammaren. Sex av åtta partier förespråkar att man ska göra något åt ränteavdragen, och jag hoppas att också de två största partierna framöver kan inse att vi måste göra något. Vi måste göra det av stabilitetsskäl och för att få en större rörlighet på bostadsmarknaden än , så att vi kan utnyttja det bostadsbestånd som finns på ett bättre sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter kom med en rapport om fossila subventioner. Där uppmanade man de politiska partierna att prioritera detta för den kommande mandatperioden. Det man vill är naturligtvis att de fossila subventionerna ska minskas eller fasas ut. Från sida har vi sagt att vi gärna vill det. Vi tror inte att det går att göra allt på en mandatperiod, men vi vill gå i den riktningen. På det seminarium där presenterade rapporten ville flera partier göra det, men i går kunde vi se att ville gå i motsatt riktning. Partiledaren sa att det inte fanns något färdigt alliansförslag ännu, men hans bild var att det skulle komma att bli ett sådant. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar från de närvarande borgerliga partierna, och Liberalerna, och höra om de är beredda att gå i den riktningen. Jag tycker att det vore olyckligt. Reseavdraget är ett annat exempel på en subvention som inte är bra i sin nuvarande form. Den nuvarande utformningen är en subvention av pendling med bil. Den utredning som ser över detta, liksom de direktiv som ligger till grund för utredningen, vill att det ska bli ett transportneutralt avdrag som inte ensidigt gynnar bilism på det sätt det gör . Detta är en fråga som det har rått bred enighet om, och när utredningen är klar hoppas jag att de partier som har stött detta i Miljömålsberedningen och orkar stå upp för att vi ska göra en förändring av detta. Det tror jag skulle vara väldigt bra. Slutligen, herr talman, konstaterar jag att det inte heller i denna debatt ser ut att vara någon liberal med. Jag tycker att det är lite synd. Jag har länge velat ställa frågan varför Liberalerna vill göra skattesänkningar med riktade till människor som har en månadslön . På vilket sätt blir samhället bättre av att man sänker skatten i den storleksordningen? Det motsvarar vad kostar i hela landet. Men jag får ta med den frågan till en kommande debatt där Liberalerna deltar. Den skrivelse som vi diskuterar är till en del en teknisk genomgång av de skatter vi ska betala under ett kommande år. Men skrivelsen är betydligt viktigare än så. Genom skrivelsen har regeringen möjlighet att presentera en analys av de skatteförändringar som föreslås i syfte att öka såväl legitimiteten och transparensen som förståelsen för de skatter som tas ut. Det är en möjlighet för regeringen att bidra till en informerad diskussion och debatt bland allmänheten, journalister och olika beslutsfattare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Behovet av transparens och öppenhet i offentliga finanser kan inte nog understrykas. Välunderbyggd, relevant och lättillgänglig information är centralt inom alla politikområden, särskilt inom skatteområdet. Betydelsen av en bra redovisning till av skatteutgifter har även uppmärksammats i flera granskningar av och , som även har kommenterat principerna för redovisning av skatteutgifter. Redovisning av skatteutgifter , som vi alltså diskuterar , är en skrivelse som manar till eftertanke. Det svenska skattesystemet har sedan den stora reformen resulterat i en avsevärd och växande mängd undantag. Därtill har regelverk från EU inneburit ytterligare förändringar av det svenska skattesystemet. Skattesystemet behöver förenklas, och därför har vi i föreslagit en bred skattereform. Tiden är verkligen mogen. behöver en skattereform för fler i jobb, ökad konkurrenskraft och tryggad välfärd. Skattesystemet måste vara bättre utformat för att möta de problem som står inför. Den kraftiga beskattningen av arbete i - den är i världstoppen - förvärrar tudelningen på arbetsmarknaden och bromsar välstånd och tillväxt. Det finns därför ett behov av att återigen göra en grundlig skattereform med ett mer transparent, enklare och enhetligare system. Det viktigaste en skattereform har att uppnå är att minska skatten på arbete, öka konkurrenskraften och trygga välfärdens framtida finansiering. Lägre skatter på arbete är grundläggande för att fler människor ska kunna jobba. Om fler personer har ett arbete att gå till ökar också skatteintäkterna och välfärden. Dagens skattesystem gynnar en snabbt ökande bostadsbelåning med en överhettad bostadsmarknad i många städer, som vi hörde i frågestund alldeles . Risken finns att en nedgång drabbar ekonomi hårt. Därför är det angeläget med en bred överenskommelse där bostadsbeskattningen ses över för att gynna långsiktig stabilitet. Det finns ett tillkännagivande som regeringen anser är tillgodosett i och med skrivelsen. Tillkännagivandet säger att regeringen i sina kommande skrivelser fullt ut bör analysera enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. Det uttalade syftet från med redovisning av skatteutgifter är att skatteutgifterna ska kunna prövas på samma sätt som utgifter för anslag. Det ska alltså vara möjligt att kvantifiera kostnaderna för de undantag i skattesystemet som råder. Det är till fördel för hela regeringens arbete, för hela arbetet med statsbudgeten, att löpande utveckla arbetet med skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekter. Därför är jag bekymrad över regeringens inställning i frågan. Regeringen konstaterar att även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt medan en kvalitativ bedömning ofta går att göra. Nästa rimliga steg borde då vara att se till att initiera ett arbete med att se över hur vi kan få data och metoder för bättre analyser av kvantitativa slag. Lika självklart som att sänkta skatter måste analyseras är det att även höjda skatter måste analyseras. Bland annat har tydligt pekat på att höjda marginalskatter för vissa grupper kan minska arbetsutbudet, vilket i förlängningen kan leda till att åtgärdernas offentligfinansiella effekter överskattas. Arbetsförmedlingen har påtalat det olyckliga i att regeringen i sina inkomstskattepromemorior saknar diskussioner och överväganden över den påverkan på arbetsmarknadens utveckling som de föreslagna skatteförändringarna förstås kommer att kunna leda till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Företrädare för och andra har fört fram detta tidigare. Men när vi har en regering som ägnar huvuddelen av sin mandatperiod åt att höja skatter inom de flesta områden tål det att upprepas, vilket jag alltså nu har gjort. riktade en fråga till liberaler. Jag anser mig själv vara socialliberal, så jag är åt det hållet. är ett grönt liberalt parti. Jag tror att sa att man inte ska sänka skatter för dem som tjänar . har kanske världens högsta marginalskatt. Av det man tjänar i den inkomstklassen och om man tjänar mer får man behålla . Det är i stort sett högst i världen. Det bör återställas till kanske enligt den överenskommelse vi hade med skattereformen . Visst bör skatterna sänkas även på marginalen för dem som tjänar . menar att han är liberal och grön. Jag tolkar det som att är mer åt det liberala hållet än det gröna. har försökt att framstå som den gröna rösten hos Alliansen. Men det man nu går till val på är att motverka de reformer på miljöområdet som vi har genomfört. Man vill göra drastiska nedskärningar på den miljöbudget som vi har höjt. Vi har till och med fördubblat den. vill slakta den med mångmiljardbelopp. går till val på att avskaffa flygskatten som införts. Man vill alltså göra det billigare att flyga i en situation där vi har den hetaste majmånaden sedan åtminstone 40-talet och ser klimatförändringarna över världen. På område efter område kan man se att de miljöreformer som vi har lagt fram vill motverka. Jag har en väldigt enkel fråga som gäller ärendet som vi diskuterar. Det gäller de fossila subventioner som finns. Är berett att minska de fossila subventionerna under nästa mandatperiod, och om ja, i så fall vilka? Det var en hel del frågor. Både vi och ser gröna som ett positivt värdeladdat ord. Sedan kan vi ha olika uppfattningar om socialliberal och liberal. Jag är väldigt positiv till det. har varit det men kanske är det lika mycket utan i stället är mer åt det röda hållet. Så kan man utvecklas. och Alliansen genomförde stora miljöreformer under åtta alliansår. Den förnybara energin växte väldigt starkt. står tyvärr vindkraft, biogas och etanol och stampar och till och med minskar under en regering där ingår. Helheten är verkligen blandad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Flygskatten går det att säga mycket om. Det är viktigt för och världen att vi kan flyga, handla och möta varandra. Att lägga ned flyglinjer så att de börjar uppstå i och är inte vidare smart för . Man får alltid överväga detta. Vi är överens om att minska de fossila bränslena och att till exempel övergå alltmer till förnybara drivmedel. Men innan dessa finns över hela landet måste vi avväga till exempel bensinskatten så att den ligger på en rimlig nivå. Där ligger ofta väl mycket i fronten. har inte gått åt något rött håll. Vi är inte heller liberaler, utan vi är ett grönt parti och är väldigt trygga i det. Det vore roligt om skulle gå mer åt det hållet. Men det är inte den utveckling vi har sett åtminstone det . Vad gäller flygskatten och hur den är jämte den i andra länder har , som du tar upp, en flygskatt. I det fall Norwegian väljer att förlägga nya linjer till förefaller inte den flygskatt som finns vara något problem. Jag ställde bara en fråga. Den skulle jag vilja ha svar på. På det seminarium jag var på som anordnade var partikollega på plats och talade om detta. Jag skulle vilja höra ifall jag får samma svar. Är berett att minska de fossila subventionerna den kommande mandatperioden och i så fall vilka? Jag kan svara kort på den konkreta frågan. inriktning, som väldigt bra lyfte fram, är att minska och fasa ut de fossila drivmedlen och den fossila energin. Det innebär självfallet att de fossila subventionerna kommer att bortfalla vartefter. Men det måste ske i en takt som är realistisk och verklighetsanpassad. Det jag tror att och jag är väldigt väl överens om, även om vi kan diskutera hur väl vi lyckades under våra respektive regeringsperioder, är att verkligen ställa om och världens energisystem till resurser som är baserade på förnybar grund. ska vi diskutera redovisning av skatteutgifter. Jag hade tänkt börja med att ta upp syftet med detta, men många föregående talare har lyft just syftet med redovisningen och hur viktig den är. Jag tänkte därför lägga min tid på att diskutera vilken typ av skattepolitik som vill se. Det har en direkt koppling till det vi diskuterar här . vill ha en bra, jämlik och rättvis skattepolitik för att kunna finansiera den gemensamma välfärden - en skattepolitik där man får utifrån behov och bidrar utifrån förmåga. Det är tyvärr inte den politik som har bedrivits under alliansregeringen, och det är inte den politik som bedrivs i den utsträckning som vill se och som det svenska folket förtjänar. Det finns alltför stora socioekonomiska klyftor mellan människor i dagens . Medan väldigt många tvingas att vrida och vända på varenda krona , och år kan andra köpa sin tredje lyxbåt, resa i sina privata jetplan, köpa lyxvåningar i eller och spara sina miljarder i en bank i ett skatteparadis för att slippa betala sin del av skatten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Dessa människor är också oftast de som obekymrat klagar på fattiga, utsatta och invandrare och gör dem till syndabockar för den så kallade samhällskollapsen. Det är riskkapitalisteliten som genom sina lobbyister och pr-företag på har lyckats förskjuta makten från folket till den växande finanssektorn. Beslut som tidigare kunde fattas av regeringar och parlament är nu inskrivna i handelsavtal, och betalda lobbyister och pr-företag har ofta mer makt över dagordningen än partier och folkvalda politiker har. Det är en utveckling som vi ser i den ekonomiska politik som bedrivs i denna kammare bland många andra i världen. Det innebär att politiken i nästan alla länder har tvingats följa samma mönster. Vi ser privatiseringar, fler osäkra jobb, inhuman asylpolitik, rasism och nazism som normaliseras, rovdrift på miljön, sänkta skatter för de rika och större risker för oss andra. Det är en politik som angriper de mest utsatta och ser på när människor oroar sig för om de ska ha råd med hyran, nya gummistövlar till barnen eller elräkningen. Det är en politik som angriper dem som ligger ned och vars dröm om en semestervecka på annan ort kan vara ouppnåelig. ges villaägare och dem som äger en bostadsrätt möjlighet att använda kostsamma subventioner för att renovera sina bostäder både inom och utanför landets gränser. Detta bidrag, som kallas avdrag, herr talman, gäller oftast inte dem av oss som bor i hyreslägenheter. Det är en ojämlik och orättvis ekonomisk politik, där de som bor i hyresrätt i praktiken via skatten betalar för villaägares möjlighet att kakla om badrummet här hemma eller i sommarhuset i . Det är inte rätt. Det är inte rättvist. Det är inte så vi ska använda skattebetalarnas pengar. vill minska finanssektorns inflytande över våra samhällen. De enorma värden som skapas av vårt arbete ska investeras i samhällsnyttiga saker som innovationer, omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle och förkortad arbetstid. I stället för att bara syfta till så hög avkastning som möjligt ska statligt ägda bolag användas aktivt i omställningsarbetet för att öka jämlikheten och jämställdheten och stärka demokratin. Därför driver vi en politik som gynnar folket och inte stora banker eller riskkapitalister. Vi vill öka människors inflytande över den egna livssituationen och skapa större möjligheter för folkligt inflytande över samhällsutvecklingen. Vi vet att demokratiska samhällen är bättre samhällen. När folkstyret urholkas innebär det inte bara sämre beslut, utan det skadar också tilltron till demokratin. Det behövs en större och jämlikare omfördelningspolitik i det här landet, och är den enda garanten för det. Vi måste öka beskattningen av kapital om vi ska kunna minska de ekonomiska klyftorna. Det måste vi göra, för vi vet alla att samhörigheten och tilliten urholkas i samhällen där klyftorna växer. Skattesystemets utformning är, tillsammans med socialförsäkringarna och välfärdstjänsterna, central för ett lands fördelningspolitiska ambitioner. En studie från Euromod har analyserat skattesystemens omfördelningseffekter inom EU. Rapporten har 1999 och 2008 som jämförelseår och omfattar ländernas direkta skatter. Analysen visar att har gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Redovisning av skatteutgifter Detta är anmärkningsvärt. Det är en utveckling som vi inte vill se i men som sker. Vad är det då som har orsakat denna utveckling? Låt oss gå igenom några av de större förändringarna på skatteområdet. avskaffades såväl arvs- som gåvoskatten, 2007 avskaffades förmögenhetsskatten och 2008 avskaffades fastighetsskatten. Dessa förändringar torde vara en starkt bidragande orsak till att det svenska skattesystemets utjämnande effekter har minskat så markant. är ett av mycket få länder som varken har skatt på arv, gåvor eller förmögenheter eller en fastighetsskatt som är kopplad till taxeringsvärdet. Till dessa förändringar ska bland annat läggas att bolagsskattesatsen har sänkts i flera steg och att skatten på förvärvsinkomster har sänkts med genom de olika jobbskatteavdragen. När vi budgetförhandlar med regeringen är den ekonomiska jämlikheten central. Men det handlar också om en utbyggd och förstärkt välfärd, att kvinnors livsvillkor ska stå i centrum och att det ska göras investeringar för fler människor i arbete. Vi vill även försvara den svenska modellen. Det är en modell som bygger på att parterna sätter lönerna på arbetsmarknaden och sluter avtal. Det är en modell med en skattefinansierad generell välfärd som kräver ett relativt högt skatteuttag. Den innehåller inkomstbaserade försäkringar, till exempel a-kassan och sjukförsäkringen. Vi menar att denna modell inte enbart är värd att försvara utan att vi också ska arbeta för att den ska utvecklas och förbättras.