bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Bland annat betonas vikten av att EU:s energipolitik genomförs och att driver på i olika internationella sammanhang för att en nödvändig energiomställning i hållbar riktning kommer till stånd. Utskottet delar i allt väsentligt motionärernas uppfattning, men anser att regeringen också är av samma uppfattning och att den därför tar ett betydande ansvar för att säkerställa att frågor om hållbar energiproduktion och energianvändning finns högt på den internationella agendan. Detta manifesterades bl.a. så sent som då var en av arrangörerna bakom ett energipolitiskt högnivåmöte i (Clean Energy Ministerial, CEM9). Här vill utskottet även framhålla att på många sätt kan ses som ett föregångsland på det energipolitiska området. Mot den bakgrunden är det också utskottets övertygelse att regeringen agerar så kraftfullt som det bara är möjligt för att få genomslag för svenska prioriteringar i EU:s energipolitiska arbete inklusive det arbete som bedrivs inom ramen för energiunionen. Detta gagnar inte bara EU och dess medlemsstater utan ökar även förutsättningarna för att nå övergripande energi- och klimatpolitiska målsättningar. Försörjningstrygghet och energipolitikens säkerhetspolitiska dimensioner är faktorer som alltid måste vara en del av detta arbete, vilket också inkluderar EU:s förhållningssätt till agerande på det energipolitiska området. Utskottet anser inte att det mot denna bakgrund finns skäl för att uttala sig i linje med vad som sägs i motion 2017/18:3194 (L) om att måste delta aktivt i arbetet med att genomföra energiunionen, bl.a. för att minska beroendet av rysk gas. Utskottet ser inte heller något behov av att tillstyrka motion 2017/18:3748 (KD) i de delar som gäller mer allmänt hållna uttalanden om genomförandet av energiunionen och de förslag som den omfattar eller om behovet av att minska beroendet av energi från tredjeländer. Motionen avstyrks också i den del där det begärs ett tillkännagivande om att aktivt ska arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål. Utskottet är inte heller berett att stödja förslagen i motion 2017/18:1141 (V) om att verka för tuffare energipolitiska mål på EU-nivå. Utskottet kan visserligen sympatisera med uppfattningen att ska agera kraftfullt i klimat- och energipolitiska förhandlingar men menar att det kan vara svårt att få gehör för den linje som förespråkas i motionen både i och på EU-nivå. Det kan dessutom vara förhandlingstaktiskt kontraproduktivt att inta en alltför radikal position i dessa sammanhang, vilket inte gagnar kampen mot klimathotet. Motionen avstyrks i de aktuella delarna. När det gäller frågan om subventioner till olika energislag, som tas upp i motion 2017/18:3748 (KD), har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna. Subventioner ska i första hand riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Ett riksdagsuttalande om att alla subventioner till olika energislag ska ses över med denna inriktning anser utskottet dock kan undvaras. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Avslutningsvis avstyrker utskottet samma motion i den del som gäller att avskaffa kravet på att kommunerna ska tillhandahålla energirådgivning och i stället föra över denna verksamhet till . Utskottet avstyrkte motsvarande yrkande och anser inte att något nytt har tillkommit i frågan som motiverar ett annat ställningstagande. Sammantaget är utskottets uppfattning således att bör avslå motionerna 2017/18:899 (SD), 2017/18:900 (SD), 2017/18:931 (SD), 2017/18:1141 (V), 2017/18:3194 (L), 2017/18:3404 (M) och 2017/18:3748 (KD) i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gäller förnybar energi. Dessa handlar bl.a. om elcertifikatssystemet, solenergi, vindkraft och vattenkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till den målsättning om förnybar elproduktion som regeringen föreslår i propositionen och till en mängd olika åtgärder som har vidtagits eller aviserats i syfte att främja produktion och användning av förnybar energi. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C), 10 (V), 11 (L) och 12 (KD). I kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) framhålls vikten av att det skapas bättre förutsättningar och långsiktiga regler för förnybara bränslen och därmed en större andel sådana bränslen. Detta krävs bl.a. för att branschen ska våga investera långsiktigt i anläggningar för produktion av biobränslen. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande med den innebörden (yrkande 6). I motion 2017/18:1996 av och (båda M) slås det inledningsvis fast att har en mycket klimatvänlig elproduktion i form av vattenkraft, kärnkraft och förnybara energislag som vindkraft och biobränslen. Motionärerna är därför tveksamma till höga planeringsmål för vindkraften, när snarare behöver mer stabil än oregelbunden elproduktion. De betraktar det också som underligt att det inte finns några exakta siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta skattebetalarna eller vad den har kostat . Enligt motionärerna saknas det en helhetssyn på vindkraftsutbyggnadens samhällsnytta och de efterfrågar ett tillkännagivande av om möjligheten att utvärdera samhällsnyttan och kostnaderna för vindkraftsutbyggnaden i (yrkande 1). Vidare vill de ha ett riksdagsuttalande om möjligheten att redovisa kostnaderna för den vindkraftsutbyggnad som har gjorts och totalkostnaden när det är färdigutbyggt (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) sägs det att den allt större andelen väderberoende och därmed icke planerbar kraftproduktion medför att en stor del av elproduktionen inte infaller när efterfrågan är som störst. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter när elenergin efterfrågas mer bör förutsättningarna utredas för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften (yrkande 2). Vidare konstaterar motionärerna att det finns en stor potential i kraftstationer där effektiviteten kan ökas ytterligare, utan att behöva öka vattenflödet, som det finns nästan lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. poängterar motionärerna att det är angeläget att naturintressena balanseras väl med kraftproduktionsintresset. Motionärerna ser därför skäl att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften för att denna potential ska kunna förverkligas. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 3). För beslutade om ett planeringsmål om vindkraftsel . Motionärerna konstaterar att man ungefär måste tredubbla dagens vindkraftsproduktion för att uppnå planeringsmålet. Att reglera de produktionssvängningar som vindkraft medför innebär kostsamma utmaningar. Gas- och kolgenererad reglerkraft kan behöva importeras för att kunna hantera de fluktuationer som blir en konsekvens av en kraftig utbyggnad av vindkraften. Vidare framhåller motionärerna att vindkraften ur ett livscykelperspektiv långt ifrån är koldioxidfri. Vindkraft har också svårt att täcka effektbehovet under kalla vinterdagar. Sammantaget anser motionärerna att det finns stor problem med planeringsmålet om /år vindkraftsel, varför de anser att målet bör upphävas (yrkande 11). I motionen framhålls det också att ett väsentligt problem när det gäller solceller är den oregelbundna produktionen eftersom solceller av naturliga skäl är beroende av solljus. Solceller producerar mycket lite el , när behovet av el är störst. Enligt motionärerna innebär detta att solceller inte kan ersätta någonting annat i energisystemet då vi ändå måste ha kapacitet att möta efterfrågan på effekt de dagar då efterfrågan är som högst, dvs. när det är som mörkast och kallast. Följden blir att man tvingas investera i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Motionärerna konstaterar att solceller kan komma till sin rätt under andra förhållanden, i andra delar av världen, där elen exempelvis används för kylning. De anser att satsningar på forskning om solkraft i därför ska vara exportorienterad för marknader där potentialen för solkraften är mycket större och där den på ett mer naturligt sätt kan utgöra en stor del av energisystemen (yrkande 19). I energiöverenskommelsen föreslås att det ska utredas hur de befintliga regelverken och den befintliga skattelagstiftningen kan förenklas och anpassas. Detta förslag mottas positivt i motion 2017/18:4147 av m.fl. (SD) i den del som gäller regelförenklingar för småskalig produktion. Motionärerna är dock avvisande till ytterligare marknadssnedvridande subventioner i form av skattelättnader. Man uttrycker exempelvis tveksamhet inför den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som man menar uteslutande syftar till att främja solceller. Solelproduktion är enligt motionärerna emellertid problematisk av flera skäl och då inte minst som en följd av att solceller producerar mest då efterfrågan på el är minst. Motionärerna begär ett tillkännagivande om småskalig produktion (yrkande 8). Mer närproducerad el ökar flexibiliteten, gör kraftsystemet mindre sårbart och kan ge sänkta kostnader inte minst på landsbygden, sägs det i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. De begär ett tillkännagivande om att incitamenten och möjligheterna för att producera solel bör stärkas (yrkande 37). För att öka den närproducerade elproduktionen vill motionärerna slopa skatten för egenanvändning av solel och göra det möjligt att få göra skatteavdrag för lägenhetsboende som är andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. I motion 2017/18:1675 av (MP) konstateras det att har ett mål om förnybar elproduktion 2040 efter att fem partier enades i energiöverenskommelsen 2016. Motionären anser att solenergi i alla dess former tillhör framtidens teknik och har en viktig roll i ett förnybart energisystem. I takt med att tekniken utvecklas och priserna sjunker kan alltmer av energin komma direkt från solen. Med rätt stöd kan solenergi bidra i klimatarbetet, skapa jobb och leda till att energi är helt förnybar. På regeringens uppdrag har tagit fram ett förslag på en nationell solelstrategi. Motionären framhåller att solvärme kan täcka en stor del av behovet av både varmvatten och värme, och motionären anser därför att det bör tas fram en strategi för solfångare motsvarande den för solceller (yrkande 1). Enligt motionären bör det även undersökas vilka möjligheter, hinder och förslag som finns på styrmedel för ökad andel solvärme såväl i småhus som i fjärrvärmesystemen (yrkande 2). Klimatfrågan är vår tids ödesfråga och det är därför viktigt att ligger i framkant när det gäller förnybar elproduktion. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2017/18:3393 av m.fl. (V). Vidare konstaterar motionärerna att det trots en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. Förutom de uppenbara klimatvinsterna ger havsbaserad vindkraft jobb, och den skulle också minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. har tidigare förespråkat ett ekonomiskt driftstöd till havsbaserad vindkraft där ersättningsnivån bestäms genom anbud, under förutsättning att syftet är en storskalig utbyggnad. Myndigheten har dock gjort en omsvängning och menar i den nya rapporten vindkraft (ER 2017:03) man att det inte längre finns anledning till ett särskilt stöd för havsbaserad vindkraft vid sidan av elcertifikatssystemet. Detta menar motionärerna är en olycklig slutsats och de anser att regeringen bör återkomma med ett förslag på utformning av driftsstöd till havsbaserad vindkraft (yrkande 4). Olika kraftbolag kan samsas om samma älv, framhålls det också i motionen. Därför är det viktigt att man från politiskt håll ser till att hela älvsystemets kapacitet tas till vara med utgångspunkt från samhällsnyttan. Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska framföra att regeringen därför aktivt bör agera så att vattenkraftbolagens reinvesteringar samkörs i investeringsplaner så att hela den maximala nyttan tas till vara (yrkande 10). Energi från solen finns i närmast oändliga mängder och solen är också den enda energikälla som ger jorden ett verkligt tillskott av energi, anförs det därefter i motionen. Motionärerna konstaterar att vissa kommuner har genomfört solkartläggningar. Genom sådana kartläggningar analyseras potentialen för solceller på taken, vilket gör det lättare för fastighetsägare att fatta beslut om investeringar. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en informationsplattform för investering i solenergi och göra en solkartläggning (yrkande 12). Vidare konstaterar motionärerna att det inte finns något klart planeringsmål för solceller i , och har heller inte fått något särskilt uppdrag att ta fram ett sådant i sin strategi. Motionärerna vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin i . Med planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Utöver Energimyndighetens solstrategi anser de att det ska inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme (yrkande 13). Sedan elcertifikatssystemet infördes har utbyggnaden av förnybara energikällor tagit fart. I den energipolitiska överenskommelsen slås det fast att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Det anser motionärerna också vara positivt. De menar dock att det är olyckligt att det slås fast att det inte ska göras någon ytterligare ambitionshöjning . Motionärerna anser att det kommer att behöva göras mer för att öka utbyggnaden av den förnybara energin och för att nå regeringens ambition om att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Enligt motionärerna bör regeringen se över hur ytterligare stimulanser kan ges för att öka tillgången till förnybar el (yrkande 14). De begär också ett tillkännagivande om att regeringen bör föreslå en högre ambitionsnivå för elcertifikatssystemet inför energiöverenskommelsens första planerade kontrollstation 2018 (yrkande 16). Motionärerna anser vidare att den elintensiva industrin bör ta ett större ansvar för elcertifikatssystemet framöver. Den s.k. elintensiva industrin är undantagen från kvotplikt för den el som används i tillverkningsprocessen. Undantaget innebär att den elintensiva industrin inte behöver betala kostnaden för elcertifikat – en kostnad som övriga elanvändare betalar. Undantaget motiveras med att man vill värna den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft. Motionärerna anser dock inte att det är rimligt att den elintensiva industrin drar nytta av elcertifikatssystemet genom lägre elpriser som man inte behöver vara med och betala fullt ut. Mot den bakgrunden anser de att den elintensiva industrin i större utsträckning än bör vara med och finansiera elcertifikatssystemet. En sådan utveckling vore bra både för utbyggnaden av den förnybara energin och för den elintensiva industrin som behöver mer energi i takt med att kärnkraften avvecklas. är det viktigt att den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft inte hotas. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med en utredning av hur den elintensiva industrin bättre kan bidra till kvotplikten (yrkande 17). Förutom förnybara energikällor omfattar elcertifikatssystemet även torv. Motionärerna anser dock att torven bör fasas ut ur systemet. De motiverar detta med att torv enligt såväl EU som Kyotoprotokollet betraktas som ett fossilt bränsle. Vidare framhåller de att såväl brytning som förbränning av torv ger en klimatpåverkan i nivå med fossila bränslen. Torvbrytning påverkar dessutom ett flertal av miljömål negativt, däribland miljömålen Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att nya torvtäkter inte ska öppnas (yrkande 18). Omställningen till förnybar energiproduktion kräver omfattande investeringar i den inhemska elproduktionen, en omfattande elektrifiering av transportsektorn och industrin och genomgripande energieffektiviseringar och energibesparingar. Detta slås fast i kommittémotion 2017/18:4150 av m.fl. (V). Motionärerna vill se en mycket omfattande utbyggnad av förnybara energikällor, bl.a. sol- och vindkraft. Ett outnyttjat område är havsbaserad vindkraft där man har potential att öka produktionen betydligt. En utbyggd havsbaserad vindkraft i skulle dessutom minska belastningen på överföringskapaciteten från de norra till de södra delarna av landet. Motargumenten har främst handlat om risken för att Försvarsmaktens övningsmöjligheter i området skulle kunna försämras. Motionärerna anser att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förhållandena är som bäst och att ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar för övningsverksamhet. I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att öka den havsbaserade vindkraften i (yrkande 3). Genom en mix av kärnkraft, vattenkraft och annan förnybar el är elproduktion i princip helt utsläppsfri, slås det fast i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L). Motionärerna framhåller också att en ökad elektrifiering av samhället inom t.ex. transportsektorn gör att behovet av fossilfri el ökar. Motionärerna vill ge likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag och vill av det skälet avskaffa elcertifikatssystemet. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 14). Enligt motionärerna ger det betydligt större klimatvinster att värna det klimatsmarta svenska energisystemet och satsa på åtgärder inom de sektorer som har höga klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. De anser att det är samhällsekonomiskt betydligt billigare att bestraffa det som ska bort snarare än att subventionera det som ska in. Vattenkraften spelar en mycket viktig roll för svensk energiförsörjning, både nu och konstateras det också i Liberalernas nyssnämnda partimotion. Motionärerna anser att vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag ska lämnas oexploaterade. Vidare anser motionärerna att de fyra nationalälvarna ska fredas från utbyggnad, liksom övriga i lag skyddade vattendrag samt bäckar, åar och andra mindre vattendrag. Motionärerna understryker att åtgärder för att miljöanpassa vattenkraften bör vara långsiktiga och att insatser bör prioriteras där störst potential finns för att med relativt begränsade åtgärder uppnå stor miljönytta. Regelverket för nya tillståndsprövningar för vattenverksamheter ska vara flexibelt så att befintliga småskaliga vattenkraftsproducenter ska kunna lägga sina resurser på effektiva miljöförbättrande åtgärder i stället för på administrativa kostnader för tillståndsprövningen (yrkande 18 i denna del). Solenergi är en viktig klimatsmart del i det svenska energisystemet, sägs det i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att den svenska solenergiforskningen är mycket framstående och att solenergin har en stor utvecklingspotential i . De begär ett tillkännagivande från om vikten av fortsatt forskning på solceller, termisk solel och solbränslen (yrkande 9). Som har redovisats tidigare i betänkandet föreslår regeringen ett nytt mål för produktionen av förnybar el med innebörden att elproduktionen ska vara förnybar 2040. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har det satts upp en rad mål för förnybar energi i . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen, och inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i EU:s s.k. förnybartdirektiv. Under rubriken riktlinjer för energipolitiken har det tidigare i betänkandet redovisats att dessa mål kommer att gälla även fortsättningsvis. infördes elcertifikatssystemet för att främja en ökad elproduktion från förnybara energikällor. Bestämmelser om systemet finns i lagen (2011:1200) om elcertifikat, i förordningen (2011:1480) om elcertifikat och i föreskrifter som har utfärdats av , som är tillsynsmyndighet. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem. Producenter av förnybar el tilldelas under vissa förutsättningar elcertifikat av staten. En efterfrågan på certifikaten skapas genom att det i lagen om elcertifikat finns en skyldighet för bl.a. elleverantörer och vissa andra elanvändare att köpa och annullera elcertifikat i förhållande till sin försäljning respektive användning av el (kvotplikt). På det sättet skapas en marknad för elcertifikat som innebär att förnybar el kan produceras kostnadseffektivt. Storleken på kvotplikten speglar hur mycket förnybar elproduktion som måste finansieras för att målen inom systemet ska nås. Man kan alltså säga att det finns både mål och finansieringsåtaganden inom elcertifikatssystemet. och har en gemensam elcertifikatsmarknad. För att bidra till det nationella målet om förnybar energi till 2020 har ett gemensamt mål om att öka den förnybara elproduktionen med satts upp. Målet regleras i ett ändringsavtal mellan länderna som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ytterligare förnybar elproduktion jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). har därefter beslutat om ett nytt mål till 2030 för den förnybara elproduktionen. Målet är att utöka elcertifikatssystemet med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Som en del i överenskommelsen med ska införa en stoppmekanism i elcertifikatssystemet före . Denna mekanism ska bidra till måluppfyllelsen 2030 och till förutsägbarhet för marknadsaktörerna för perioden efter måluppfyllelsen. har också en stoppmekanism i sin lagstiftning. beslutade regeringen att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet ska genomföras . Enligt regeringen är den viktigaste frågan i kontrollstationen vilka regler som ska gälla för tilldelning av elcertifikat när måluppfyllelsen 2030 närmar sig. Avsikten är att öka systemets stabilitet, inte minst för investerarna. Vidare framgår det av regleringsbrev att regeringen har gett myndigheten i uppdrag att föreslå vilka uppgifter som skulle kunna öka transparensen på marknaden för elcertifikat när det gäller investeringsbeslut för kommande projekt och hur dessa uppgifter ska kunna samlas in, förvaltas, administreras och presenteras på ett tillförlitligt sätt. Uppdraget ska redovisas till . I propositionen konstaterar regeringen att investeringarna i solceller stadigt ökar även om produktionen av solel är marginell jämfört med den totala elproduktionen i (ca 0,15 av 2016). Kostnaden för att investera i solelproduktion har minskat, men produktionskostnaderna är fortfarande bland de högsta för förnybar el. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en ökning av det ekonomiska stödet till solceller med samt en ökning om (prop. 2017/18:1, utg. omr. 21 Energi). I höständringsbudgeten tillfördes ytterligare . Syftet med stödet är bl.a. att användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system ska öka i samt att systemkostnaderna ska sänkas. Genom ett riktat stöd främjas teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben.