bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — När det gäller de överväganden som hade legat till grund för utformningen av bonus–malus-systemet framförde finansminister följande i svaret på skriftlig fråga 2016/17:1463 : Huvudmotivet för att införa ett bonus–malus-system är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp per kilometer. Bonus-malus-systemet kan därmed komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns olje-beroende och klimatpåverkan. Det är viktigt att ett bonus–malus-system, som ska styra mot en fossiloberoende fordonsflotta och i förlängningen minskade koldioxidutsläpp från transportsektorn, inte leder till en nettosubventionering av nybilsköp. Motivet för bonus–malus-systemet är inte att stärka statsfinanserna. Det finns dock uppenbara svårigheter att prognostisera hur mycket det föreslagna systemet stimulerar till köp av mer miljöanpassade fordon. Till exempel har anslagen till den nuvarande supermiljöbilspremien behövt höjas under innevarande budgetår för att efterfrågan på supermiljöbilar överträffat tidigare prognoser. Osäkerheten i bedömningen gör att systemet är utformat så att intäkterna från den förhöjda fordonsskatten (malus) initialt bedöms överstiga kostnaderna för bonusutbetalningarna. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart styrmedel, som är offentligfinansiellt neutralt, bör en utvärdering genomföras i ett tidigt skede efter att bonus–malus-systemet har trätt i kraft. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 Klimatredovisning, bilaga till utgiftsområde 20, redovisar regeringen att utsläppen från inrikes transporter totalt sett behöver minska med ytterligare drygt jämfört med nivå. I det senaste scenariot av utsläppsutvecklingen fortsätter utsläppen från transportsektorn att minska. Regeringen bedömer dock att etappmålet till 2030 är inom räckhåll och att det är möjligt att nå med ytterligare åtgärder. Det senaste scenariot till 2030 omfattar analysen av tre styrmedel – bränslebytet, ett bonus–malus-system och förstärkningen av Klimatklivet – som regeringen infört . Scenariot indikerar ett utsläppsgap på 1–koldioxidekvivalenter till målet för inrikes transporter 2030. Vidare bedömer regeringen att utsläppen minskar i scenariot på grund av en ökad användning av biodrivmedel som ersätter fossila drivmedel, en ökad energieffektivitet för fordon och ökad användning av el. framhåller regeringen att osäkerheten i bedömningen är stor och att utsläppsgapet är beroende av de antaganden som gjorts i scenariot, t.ex. när det gäller olika beräkningsförutsättningar såsom utvecklingen av trafikarbetet, hur snabb elbilsintroduktionen kommer att bli, utfallet av EU-förhandlingar om krav på fordon samt att reduktionsnivån inom bränslebytet ökar till till 2030. De större styrmedelsförändringar i transportsektorn som har beslutats (bonus–malus, bränslebytet, förstärkning av Klimatklivet) bedöms sammantaget kunna minska utsläppen med upp till 4–2030 jämfört med referensscenariot som omfattar styrmedel som var beslutade t.o.m. . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsuppgifter. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning, planer samt delfinansiering av åtgärder för skredsäkring längs . Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden samt även för de administrativa utgifter som insatserna medför. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med 2019 för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Kompensationen till kommunsektorn sker till följd av en ändring i (2010:900) som förstärker klimatanpassningsarbetet i kommunerna. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera samordning av det nationella klimatanpassnings-arbetet för den byggda miljön. Anslaget 1:4 inom utgiftsområde 18 ökas med . Dessa finansieringar genomförs i enlighet med propositionen Nationell strategi för klimatanpassning (prop. 2017/18:163, bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440). I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna också att det tidigare beräknade tillskottet på för klimatanpassning inte genomförs och att anslaget därför inte ökas i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. För att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 5 föreslås att anslaget ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda principer som gällt vid utformningen av regeringens övergångsbudget. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att den tidigare beräknade ökningen uteblir. Det behövs ett bemyndigande för att Havs- och vattenmyndigheten och ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2026. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 6 föreslås att anslaget ökas med totalt . Motionärerna anför flera anledningar till att anslaget bör ökas. Till att börja med vill motionärerna öka LOVA-bidraget med eftersom bidraget har visat sig vara effektiv i fråga om att bl.a. minska över-gödningen. Därtill avsätts till att förstärka det regionala arbetet både i och . Ytterligare avsätts för att stödja investeringar i reningsteknik i syfte att avskilja bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster. Vidare föreslår motionärerna ett stöd på till lokala initiativ och investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten och för att motverka effekter av torka. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . De extra medel som motionärerna vill tillföra kan med fördel användas till pilotprojekt för att komma till rätta med syrefria bottnar i . Enligt motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget ökas med till följd av motionärernas satsning på en blå miljard som är ett omfattande paket av åtgärder för vatten och havsmiljön. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Av dessa medel vill motionärerna att satsas på renare stränder och att satsas på åtgärder mot stranderosion. Vidare föreslås det i motion 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 1 att åtgärder för att återställa intensifieras, bl.a. genom arbete med döda bottnar. Enligt motion 2018/19:2586 av (M) yrkande 1 bör den långsiktiga organiseringen och finansieringen av strandstädningen vid våra kuster ses över. Avfallsmängderna är för omfattande för att en enskild kommun ensam ska ta ansvar för både avfallsinsamlingen och finansieringen av den. I motion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 51 finns det ett stort behov av investeringar i va-infrastruktur för att på så sätt underlätta införandet av avancerad vattenreningsteknik. På så sätt minskas utsläppen av bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster i hav, sjöar och vattendrag. Enligt motion 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkande 1 bör det inrättas ett nationellt forsknings- och kompetens-centrum för kemiska risker i fråga om dricksvatten. Centret bör fokusera på områden där myndigheter och vattenproducenter behöver extra stöd i sina besluts- och utvecklingsprocesser, exempelvis kunskap om faroämnen i miljön, avancerade toxikologiska och kemiska analyser, vattenberednings-teknik, geohydrologi, faroanalys (enligt dricksvattenkungörelsen) och hälso-riskbedömningar. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att tillståndet i omgivande hav, förutom , är övergött eller kraftigt övergött. Vad gäller tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten visar vattenmyndigheternas senaste bedömning att övergödningen är omfattande i stora delar av och längs . Störst problem finns i Norra vattendistrikt där nästan alla kustvatten och hälften av sjöarna och vattendragen är påverkade av övergödning. Den största enskilda källan för fosfortillförseln är jordbruksmark. Andra stora källor är enskilda avlopp och avlopp via reningsverk. Lokalt är dagvatten, bräddning vid reningsverk och på ledningsnät, utsläpp från industrier, fiskodlingar samt internbelastning i sjöar och kustvatten också betydande källor. Åtgärdsarbete mot övergödning bedrivs inom olika sektorer, bl.a. genom svensk havs- och vattenförvaltning och inom landsbygdsprogrammet. Internationellt samarbete är enligt regeringen också viktigt för att nå förbättringar i gemensamma havsområden. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete. Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen ska redovisas . I fråga om syrepumpning av , se redovisning under det föreslagna anslaget Arbete för . Avancerad vattenrening och nationellt för kemiska risker ifråga om dricksvatten har tillkännagett för regeringen det miljö- och jordbruksutskottet anfört om att regeringen bör främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta (bet. 2017/18:MJU11 punkt 7, rskr. 2017/18:171). I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. har haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för att använda avancerad rening för att minska läkemedelsrester i vatten. I sin redovisning av uppdraget identifierade verket de faktorer som har stor betydelse för att prioritera var insatser behöver vidtas. Verket visade också att det finns tillgänglig teknik för att avlägsna i princip alla slags läkemedelsrester i avloppsvatten. tillsatte regeringen en särskild utredare som ska se över kommunernas skyldighet att ordna vattentjänster och bl.a. föreslå ändringar i lagen om allmänna vattentjänster (2006:412) och styrmedel som ökar takten för åtgärder för små avlopp och återvinning av näringsämnen (dir. 2017:54). En utgångspunkt för utredningen är att det ska vara enkelt för den enskilda fastighetsägaren att göra rätt genom korrekt tillgänglig information om lämplig va-lösning utifrån de lokala förutsättningarna. Utredaren har sedan (dir. 2017:129) fått i ytterligare uppdrag att utreda vilka möjligheter som enligt nuvarande regler finns för att vidta åtgärder för anpassning av dagvatten-hanteringen till ett förändrat klimat och föreslå hur va-taxan kan användas för att finansiera sådana anpassningsåtgärder. Utredningen redovisades till regeringen och har remitterats. beslutade regeringen om förordningen (2018:495) om bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester i syfte att främja avancerad vattenrening. inrättades även ett centrum för läkemedel i miljön vid . är det förbjudet att tillhandahålla kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av och som innehåller mikroplaster. Förbudet gäller inte naturligt förekommande polymerer. beslutade regeringen att uppdra åt att inleda arbete med att inrätta ett nationellt dricksvattenråd (N2018/00721/DL). Enligt regeringens beslut ska identifiera vilka uppgifter som rådet ska ha, hur arbetet ska organiseras liksom hur kunskapsutveckling inom ramen för dricksvattenrådet kan bedrivas. Arbetet ska ha som utgångspunkt vad som föreslås i betänkande En trygg vatten-försörjning (SOU 2016:32). ska bestå av generaldirektören för , som också är ordförande. I rådet ska därutöver ingå representanter för flera olika myndigheter, bl.a. Havs- och vattenmyndigheten, geologiska undersökning och Kemikalieinspektionen. I rådet bör även finnas ledamöter som företräder Kommuner och Landsting och kommunerna. Upp-draget ska genomföras i dialog med berörda myndigheter och de övriga aktörer som berörs. ska redovisa arbetet med att inrätta ett nationellt dricksvattenråd till . I betänkande anförs att grundläggande uppgifter för ett , förutom ren kunskapsförvaltning, är att kunna ge den överblick och lämna de hänvisningar som kan behövas för att spegla dricksvattenfrågorna och deras regelverk i vid mening. Aktuella frågor och uppmärksammade hotbilder kan förmedlas på ett samlat och myndighets-övergripande sätt. Förhållanden som uppmärksammas av enskilda myndig-heter kan sättas in i ett större sammanhang och därmed ges spridning till berörda dricksvattenaktörer. De uppmärksammade riskerna med kemiska ämnen och produkter, som bisfenol vid relining av ledningar och perfluorerade ämnen i brandskum (PFOS), utgör exempel på förhållanden som varit kända av myndigheterna men inte kommit till allmän kännedom för dricksvattenproducenter och konsumenter förrän vid senare tillfällen. Vad utskottet erfarit bedrivs forskning inom områdena miljögifter, dricksvatten och vattenresurslära vid både och samt vid SLU. Därtill bedrivs utvecklingsarbete av flera icke-statliga aktörer, t.ex. vid forsknings- och utvecklingsbolaget och branschorganisationen . Pågående forskning om läkemedelsrester i havet redovisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. I fråga om nedskräpning av haven redovisar regeringen budget-proposition (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att förekomsten och tillförseln av marint skräp är ett ökande problem. Största delen av skräpet utgörs av plast. Ett flertal regionala och nationella initiativ har initierats och flera andra genomförs för att minska och motverka tillförseln av marint skräp både när det gäller information, identifiering av källor och åtgärder mot mikroplast samt åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar. Regeringen har bl.a. beslutat om en förordning (2018:58) om bidrag till strandstädning. Syftet med förordningen är att minska mängden avfall på stränderna och att det avfall som samlas in behandlas på ett miljömässigt godtagbart sätt. Bidraget avser städning på havsstränder. Regeringens övriga insatser som gäller plaster inklusive mikroplaster redovisas under det föreslagna nya anslaget Åtgärder mot plast i haven. Vad gäller stranderosion framhöll miljöministern i sitt svar på interpellation 2017/18:2 att mycket görs för att stärka arbetet mot erosion. Bland annat har SGU arbetat med projektet som avslutades arbete. För att ta fram geologisk information om jordarter och erosionsbenägenhet har SGU även genomfört en kartläggning av . Kartläggningen genomfördes tillsammans med berörda kom-muner. Statsrådet framförde också att det är stor risk att stranderosionen förvärras till följd av klimatförändringen. Regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att stärka det långsiktiga arbetet med och samordningen av klimatanpassning. leder ett projekt mot stranderosion i , Life Adapt, som delvis finansieras av Life. Projektet syftar till att testa nya metoder för att motverka kusterosion. De metoder som traditionellt har använts mot stranderosion har ofta visat sig påverka ekosystemen negativt. Det finns därför behov av att utveckla nya metoder så man kan gå ifrån dessa traditionella hårda skydd som även kan bidra till ökad erosion på andra ställen. De nya skydd som ska testas är multifunktionella, dvs. de gynnar ekosystem som de skyddar mot erosion. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden. Det görs genom att ska delta i arbete med att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande samt mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Insatserna ska bidra till att minska växthusgasutsläpp i utvecklings-länder. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för det s.k. bördefördelningsbeslutet (och rådets förordning (EU) 2018/842 av om medlemsstaternas bindande årliga minsk-ningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 samt för övervakning av internationell utsläppshandel). Anslaget får användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får annulleras. De principer som tillämpas vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget ökar med 2019 eftersom verksamheten baseras på ett beställningsbemyndigande och förutsättningar ska ges att bedriva verksamheten i nivå med de beräknade infriade åtagandena. Beräkningar i tidigare propositioner påverkar beräknade anslagsramar. För att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas vad gäller inter-nationellt klimatsamarbete i syfte att bidra till ökad ambition i genomförandet av behöver regeringen ett bemyndigande. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2026. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 7 föreslås att anslaget ökas med . Enligt motionärerna är klimatkrisen akut. De framhåller att enligt flera rapporter är ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken internationella klimatinvesteringar genom exempelvis clean development mechanism (CDM). CDM har varit knutet till Kyotoprotokollet och kommer att ersättas av nya mekanismer knutna till . När dessa finns på plats bör investeringarna övergå till dem. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna framhåller att utsläpp av växthusgaser är globala frågeställningar och att det därför är naturligt att vidta internationella åtgärder. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att motionärerna avvisar regeringens satsning på samarbete kring . innebär att nya samarbetsformer ska utformas och ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer såsom mekanismen för ren utveckling CDM och gemensamt genomförande (joint implementation, JI). De nya mekanismerna kommer att utvecklas inom ramen för klimatkonventionen. I regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för påpekade regeringen att länge har varit engagerat i att utveckla internationella instrument under som leder till verifierade och certifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. har haft ett program för internationella klimat-investeringar som fokuserat på instrumenten under Kyotoprotokollet, de s.k. flexibla mekanismerna, och då framför allt mekanismen för ren utveckling och inledningsvis även på gemensamt genomförande. engagemang har förutom utsläppsminskningar i de uppåt 100 projekt och 10 fonder som deltagit i, även bidragit till att utveckla metodiken och regelverket för instrumenten. lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2017/18:MJU22). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) presenterade regeringen en satsning på till internationella klimatinsatser för att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Satsningen ska finansiera insatser som utvecklar nya internationella samarbetsformer och resultatbaserad klimatfinansiering inom ramen för , och särskilt dess artikel 6. Insatserna inriktas mot metodutveckling där ett särskilt fokus ska läggas på mätning, rapportering och verifiering av klimatnytta och bidraget till hållbar utveckling. Detta ska framför allt ske på sektorsnivå och i första hand riktas mot medelinkomstländer och energirelaterade utsläpp. kan enligt regeringen delta i de internationella samarbetsformerna utan att de utsläppsenheter som insatserna genererar tillgodoräknas för de nationella målen. Insatserna kan även utgöra resultatbaserad klimatfinansiering om utsläppsenheterna annulleras utan att tillgodoräknas för de nationella målen. Utöver de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet och de internationella samarbetsformerna under har bidragit till klimatåtgärder i utvecklingsländer genom det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet. är t.ex. den största givaren per capita till den gröna klimatfonden (GCF). I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget föreslog regeringen att beställningsbemyndigandet som är kopplat till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar utökas med för att även omfatta tidigare åtaganden som löper och som har ingåtts med stöd av ett tidigare beslutat bemyndigande. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr 2017/18:435). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete. Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom Barents euro-arktiska råd, samt inom Östersjöstaternas råd (). Anslaget får också användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (Nefco). Anslaget får slutligen användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . Regeringen anser att det internationella och regionala miljö-, klimat- och kärnsäkerhetssamarbetet fortsatt är av vikt för att nå regeringens prioriteringar inom miljö, klimat och hållbarhet samt bidra till att genomföra internationella åtaganden inom bl.a. miljö- och klimatkonventioner. Insatserna bidrar även till att nå de miljökvalitetsmål som är beroende av insatser utanför gränser. Regeringen föreslår att anslaget fortsatt uppgår till . För att kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom det område som anslaget omfattar behöver regeringen ett bemyndigande.