bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a § skollagen). Etableringskontrollen har till syfte att kontrollera att den planering som en ny fristående skola har presenterat i sin ansökan genomförs. Skolinspektionen ska granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (26 kap. 19 och 20 §§ skollagen). Ett mindre antal skolor eller verksamheter väljs ut, ofta slumpmässigt. Med hjälp av kvalitetsgranskningarna studerar Skolinspektionen olika delar av skolornas arbete mer ingående. Granskningarna utgår från nationella mål och riktlinjer med stöd av forskningsresultat och beprövad erfarenhet och inriktas mot olika kvalitetsaspekter. Det kan t.ex. gälla undervisningens innehåll och form i ett skolämne som engelska, fysik eller matematik, arbetet med uppföljning och bedömning av elevernas kunskaper eller rektorernas roll som pedagogiska ledare. Målet är en bättre undervisning på de granskade skolorna, med fokus på elevernas kunskapsresultat. Skolinspektionen kan även göra oanmälda kvalitetsgranskningar. Syftet med en oanmäld granskning är att snabbt ge en översiktlig bild av ett granskningsområde i ett stort urval av verksamheter och huvudmän. I stället för ett beslut får alla granskade verksamheter ett meddelande, där myndigheten berättar om det samlade resultatet av inspektionen. Om Skolinspektionen får kännedom om allvarliga missförhållanden i samband med en oanmäld granskning kan det leda till att myndigheten gör en tillsyn i just den verksamheten. Den grundläggande sanktion som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 § skollagen). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande som en enskild huvudman fått för att bedriva en utbildning om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 § skollagen). Skolinspektionen kan också med stöd av 26 kap. 13 § skollagen återkalla godkännandet om det finns kvarstående brister efter en etableringskontroll enligt 26 kap. 9 a § skollagen. Skolinspektionen har enligt 26 kap. 18 § skollagen under vissa förutsättningar möjlighet att utfärda ett tillfälligt verksamhetsförbud . I 26 kap. 27 § skollagen finns en bestämmelse som innebär att ett föreläggande enligt bestämmelserna får förenas med vite. Enligt bestämmelsen ska Skolinspektionen i sin tillsyn förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Lärarresurserna vid en skolenhet ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen (26 kap. 2 § andra stycket skollagen). Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna (26 kap. 10 § andra stycket skollagen). I Skolinspektionens årsredovisning 2017 framgår att tyngdpunkten i tillsynen har varit att granska att huvudmannen tar sitt ansvar för de skolformer inom vilken huvudmannen bedriver verksamhet. Tillsynen har granskat och bedömt om huvudmannen ger sina skol- och verksamhetsformer de förutsättningar som krävs samt om huvudmannen styr och utvecklar sina verksamheter. Enbart de skolenheter med störst risksignaler har fått en prioriterad tillsyn inom denna tillsynscykel. Vid denna tillsyn har fokus varit att granska de arbetsprocesser och faktorer som, enligt forskning, har en direkt betydelse för att elevernas ska lyckas i sitt skolarbete. Inspektionens nuvarande tillsynsmodell bygger på att tillsynen ska vara behovsanpassad. I urvalet avgörs behovet utifrån en riskbedömning av bl.a. kunskapsresultat, resultat på Skolinspektionens enkäter samt ekonomiska signaler. Det betyder att myndigheten fokuserar på att besöka de skolor som bedöms ha störst behov av tillsyn, dvs. de skolor med starkast signaler om att det kan finnas elever som inte får den utbildning de har rätt till. Samtliga huvudmän och skolor ingår i tillsynen och av grund- och gymnasieskolorna får besök genom prioriterad tillsyn. De fristående grund- och gymnasieskolor som inte bedöms som prioriterade får en s.k. bastillsyn som är något mindre omfattande än en prioriterad tillsyn. Samtliga grund- och gymnasiesärskolor får tillsyn. Anledningen till det är att stärka denna elevgrupps rätt till utbildning. Syftet med nuvarande tillsynsmodell är enligt Skolinspektionen att påverka utbildningen för elever på följande tre nivåer: – Svensk skola i sin helhet: Skolinspektionens beslut pekar ut inom vilka områden det generellt sett finns brister. – De huvudmän som granskas. – De skolenheter som granskas. Utredningen organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (U 2017:04) Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola (dir. 2017:37). För att skolutvecklingen ska bedrivas på ett så bra sätt som möjligt och för att skolor och huvudmän ska få ett adekvat stöd i det arbetet anser regeringen att resultatet av tillsyn bör följas av stöd från staten där det är relevant. Om respektive myndighets ansvar inte är tillräckligt tydligt och avgränsat kan detta medföra försämrade möjligheter för de statliga verksamheterna och insatserna att nå ut på ett effektivt sätt. Det finns därmed en risk för att skolor och huvudmän får olika budskap från de statliga myndigheterna och att det blir otydligt vad som förväntas utifrån de nationella målen och riktlinjerna. – analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän och skolor ökar – analysera och föreslå hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn – analysera behovet av statlig granskning av skolväsendet, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för huvudmän och skolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill betona att Skolinspektionens tillsyn har förstärkts på olika sätt sedan 2010 års skollag infördes. En nyhet i skollagen var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också att Skolinspektionen nu har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar elevernas förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att Skolinspektionen kan bestämma att en skola ska stängas direkt och vara stängd tills bristerna har åtgärdats om inspektionen upptäcker mycket allvarliga brister i skolan, genom ett s.k. tillfälligt verksamhetsförbud. Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion: regelbunden tillsyn, riktad tillsyn, förstagångstillsyn, tillsyn efter anmälan samt etableringskontroll. Skolinspektionen arbetar också med kvalitetsgranskningar som avser den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer. Utskottet vill uppmärksamma att den tillsynsmodell som Skolinspektionen arbetar med bygger på att tillsynen ska vara behovsanpassad, vilket betyder att myndigheten fokuserar på att besöka de skolor som bedöms ha störst behov av tillsyn, dvs. de skolor med starkast signaler om att det kan finnas elever som inte får den utbildning de har rätt till. Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän och skolor ökar och hur det kan säkerställas att huvudmännen får möjlighet till stöd i arbetet med åtgärder till följd av brister som uppmärksammats i samband med tillsyn (dir. 2017:37). Utredaren ska även analysera behovet av statlig granskning av skolväsendet, t.ex. utvärdering och kvalitetsgranskning, i syfte att förbättra nyttan för huvudmän och skolor och vid behov föreslå hur en sådan verksamhet ska organiseras. Utskottet välkomnar den särskilda utredare som har fått i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag utan anser i stället att man bör invänta resultatet av utredningen om organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (U 2017:04) och resultatet från den utredare som ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Med det anförda avstyrks motionerna 2017/18:907 (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 (SD) yrkande 5, 2017/18:1423 (M) yrkande 1, 2017/18:2124 (SD) yrkande 1, 2017/18:2339 (V) yrkande 7, 2017/18:2383 (SD) yrkande 1, 2017/18:3601 (KD) yrkandena 17 och 30 och 2017/18:3759 (C) yrkandena 34 och 35. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjärr- och distansundervisning och entreprenad i skolväsendet. Jämför reservation 24 (M) och 25 (C). I kommittémotion 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs att fjärrundervisning ska tillåtas i fler ämnen. Motionärerna framhåller att fjärrundervisning gör det möjligt för små skolor att fortsätta erbjuda undervisning i alla ämnen i stället för att de måste stängs ned. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 10 vill motionärerna att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen, att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor och att möjligheterna med distansundervisning ses över. Motionärerna anser att fjärrundervisning är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad och för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. I motion 2017/18:1788 av (C) yrkande 2 anser motionärerna att man bör göra en översyn av lagstiftningen för att kunna tillåta fjärrundervisning inom fler relevanta ämnen och anordna fjärrundervisning på entreprenad. Även i motion 2017/18:3489 av och (båda C) föreslår motionärerna att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad. Enligt motionärerna finns det ett behov av att se över lagstiftningen om fjärrundervisning för att möjliggöra för huvudmän inom skolväsendet att använda modern teknologi som ett alternativ för att ge alla barn lika tillgång till utbildning, trygghet och studiero. I motion 2017/18:2213 av och (båda S) anser motionärerna att man ska överväga att ge Korrespondensgymnasiet i kommun möjlighet att bedriva riksrekryterande distansundervisning på gymnasienivå utan tidsbegränsningar. Motionärerna framhåller att Korrespondensgymnasiet är den enda vägen till en examen för elever som inte kan studera i en traditionell gymnasieskola. I motion 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 7 vill motionärerna tillåta att kommunala och fristående skolor ska få lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra fristående skolor. Motionärerna framhåller att skollagen är omodern i förhållande till de senaste årens utveckling med fler fristående skolor och skapar problem inom skolväsendet. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 7 begär motionärerna att man ser över möjligheterna att öka samarbetet mellan skolhuvudmän så att lärares kompetens kan delas mellan skolor. Det skulle kunna möjliggöra för skolor att ta in lärare på entreprenad. Bakgrund och gällande rätt Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen [2010:800]). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Fjärrundervisning får anordnas för elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen endast om det saknas en legitimerad och behörig lärare, saknas annan lämplig person när det gäller studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning eller om elevunderlaget är otillräckligt. Regeringen har beslutat om en försöksverksamhet med fjärrundervisning –som gör det möjligt för deltagande huvudmän inom den egna organisationen att bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning). Syftet med försöksverksamheten är att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de som föreskrivs i 5 a kap. 2 § första stycket skolförordningen och 4 a kap. 2 § första stycket gymnasieförordningen. har utvärderat den fjärrundervisning som pågick fram t.o.m. med stöd av förordningen om försöksverksamhet med fjärrundervisning (Fjärrundervisning Andra redovisningen av regeringsuppdrag enligt regleringsbrev 2015, dnr 2015:1246). I rapporten uppger att försöksverksamheten med fjärrundervisning haft liten omfattning. deltog två gymnasieskolor och två grundskolor i försöksverksamheten. konstaterar att försöksverksamheten bl.a. till följd av den ringa omfattningen inte uppfyller sitt syfte att få underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Distansundervisning är inte definierad i skollagen. Distansundervisning innebär, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisningen genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. I redovisning av regeringsuppdraget Distansundervisning för i bosatta elever (/04734/GV) konstateras att syftet med distansundervisning är att öka elevens tillgång till utbildning inom skolväsendet. Enligt förordningen (2011:682) om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun får kommunen, som huvudman, anordna nationella program i gymnasieskolan genom distansundervisning för elever från hela landet. Förordningen är tidsbegränsad och gäller t.o.m. . Utbildningen får dock påbörjas senast . I 23 kap. skollagen finns det en inledande definition av entreprenad. Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan än kommunen, eller den enskilde huvudmannen om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 § skollagen). Definitionen innebär att huvudmannaskapet behålls och att det således är huvudmannen, dvs. kommunen, eller den enskilde huvudmannen, som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen m.m. Entreprenaddefinitionen är neutral i fråga om utförare. Vem som får vara utförare varierar enligt de övriga bestämmelserna om entreprenad i skollagen. För , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gäller som huvudregel att uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen får överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 § skollagen). Exempel på sådan verksamhet är skolskjuts, skolmåltider och elevhälsa (prop. 2009/10:165, s. 510). Uppgifter som avser undervisning är som huvudregel inte tillåtna att överlämna på entreprenad. Undantag har dock gjorts för några specifika angivna ämnen och verksamheter för vilka entreprenad är tillåten genom lagändringar som trädde i kraft (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Det innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Att det är en annan huvudman som får utföra innebär att det är en kommun, ett landsting, staten (dvs. Sameskolstyrelsen genom sameskolan eller Specialpedagogiska skolmyndigheten genom specialskolan) eller en enskild huvudman som får utföra dessa uppgifter. När det gäller enskilda huvudmän får dessa även överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 a § andra stycket skollagen). Den enskilde som utför uppgifterna behöver alltså inte vara en enskild huvudman. Vidare är det tillåtet att inom gymnasieskolan överlämna uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 b § skollagen). Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan får även uppgifter som avser fjärrundervisning överlämnas till staten på entreprenad (23 kap. 4 § skollagen). Sådana avtal får dock endast slutas för undervisning i teckenspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i (5 a kap. 5 § skolförordningen, 4 a kap. 5 § gymnasieförordningen). Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Uppgifterna får dock endast överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen, se 23 kap. 1–4 §§ skollagen (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad har överlämnat sitt slutbetänkande Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44). Utredningen lämnar förslag om att stärka skolhuvudmännens möjlighet att erbjuda elever i hela landet den undervisning de har behov av i syfte att alla elever ska få en likvärdig tillgång till utbildning. Utredningen föreslår bl.a. att fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen och att regler om distansundervisning ska föras in i skollagen. Betänkandet har remitterats av . Utskottet vill påminna om den gällande regleringen som medger att en huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. För att få ett underlag för att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de föreskrivna har regeringen beslutat om en försöksverksamhet –där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen. Utskottet kan konstatera att uppger i myndighetens utvärdering av försöksverksamheten med fjärrundervisning att den haft liten omfattning. Enligt uppfyller inte försöksverksamheten, bl.a. till följd av sin ringa omfattning, sitt syfte att få underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Utskottet vill framhålla de lagändringar som trädde i kraft som medger att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Vidare får även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. När det sedan gäller frågan om en förlängning av försöksverksamheten med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun kan utskottet konstatera att den aktuella förordningen, efter en förlängning, gäller t.o.m. . Utskottet vill uppmärksamma att en ytterligare förlängning av försöksverksamheten är en fråga för regeringen att besluta om. Utskottet anser när det gäller yrkanden om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen, att utvidga entreprenadbestämmelserna i skollagen, möjligheten till distansundervisning och att öka möjligheterna till samarbete mellan skolhuvudmän att det är frågor som kräver noggranna överväganden. Utskottet vill därför påminna om att Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad har överlämnat sitt slutbetänkande Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44). I betänkandet behandlas även frågor om möjligheter till samarbete med stöd kommunallagen (2017:725) och skollagen (2010:800). Betänkandet har remissbehandlats. Utskottet avvaktar regeringens beredning av ärendet. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:1788 (C) yrkande 2, 2017/18:2213 (S), 2017/18:3358 (M) yrkande 3, 2017/18:3451 (M) yrkande 7, 2017/18:3489 (C) och 2017/18:3759 (C) yrkandena 7 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans digitalisering och elevinloggning. Jämför reservation 26 (M), 27 (C) och 28 (V). I kommittémotion 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att det behövs en strategi för skolans digitalisering för att säkerställa att alla elever får samma förutsättningar till en modern kunskapsskola. I motion 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkande 3 vill motionärerna att man ska främja tekniska lösningar för att i möjligaste mån förhindra åtkomsten till pornografi för barn och unga i skolan. Motionärerna framhåller att det finns verkningsfulla skydd för företag och organisationer att säkra sina datorer och nätverk. I yrkande 4 begärs att skolor, oavsett huvudman, ska ha ett verktyg på datorer och nätverk så att pornografiskt material filtreras bort. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslår motionärerna att skolornas behov inför en kommande ökad digitalisering utreds ytterligare. Motionärerna anser att det finns ett behov av ett kunskapslyft hos lärare när barn använder digitala hjälpmedel i skolan. I motion 2017/18:670 av m.fl. (S) anser motionärerna att man inom ramen för it-strategin ska vidta åtgärder som möjliggör framtagande av en gemensam elevinloggning som följer eleven genom hela skolsystemet, dvs. som fungerar oavsett om eleven byter skola, har studieuppehåll eller byter bostadsort. gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero och personlig integritet, samt vid behov föreslå förändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). beslutade regeringen om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan. Syftet är att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekets roll och undervisningen i enskilda ämnen. Sammanfattningsvis är avsikten med ändringarna att införa programmering som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena, att stärka elevernas källkritiska förmåga, att eleverna ska kunna lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med användning av digital teknik, att arbeta med digitala texter, medier och verktyg, att använda och förstå digitala system och tjänster och att utveckla en förståelse för digitaliseringens påverkan på individ och samhälle.