· H501FiU26 · 2018-03-01 12:00:46 — Ni återkommer alltid till eller föräldrakooperativ som exempel. Jag menar att vi har lyssnat på det som har beslutat om, både i och i behandlingen av den proposition som kommer att läggas på bord. Det är inte föräldrakooperativen och stiftelserna som kommer att drabbas. Det är vinstjakten som incitament som är problemet, och den skapar ett fel i systemet. Jag vill gärna se en mångfald där man lär av varandra. Det gäller kommuner, ideella aktörer och privata intressenter som vill skapa en god utbildning. Problemet är att det inte går att lära sig någonting av . Men en sak som man kan lära sig av är hur man gör en ofantligt stor vinst och flyttar den till skatteparadis. Det vill jag inte att svenska kommuner ska lära sig av detta bolag. Tack så mycket för frågorna! Det var många frågor som jag skulle kunna svara på . Jag ska se om jag dels lyckas komma ihåg dem, dels lyckas besvara dem på ett bra sätt. Generellt sett har vi moderater större fokus på arbetslinjen. Under de två mandatperioder som vi moderater tillsammans med allianspartierna styrde landet visade vi att det går att kombinera sänkta skatter med olika reformer som leder till att skatteintäkterna till kommuner och landsting ökade. Med vår politik ökade alltså resurserna till kommunerna, och det finns ingenting som hindrar det från att fortsätta. Då var det dessutom både finanskris och lågkonjunktur. När det gäller ägandet i olika stora skolor är börsnoterade företag väldigt tydliga med sin ägarandel. Bland de största ägarna finns konsekvent olika fonder. Våra pensionspengar finns till stor del i dessa sektorer. Faktum är att vi alla på ett eller annat sätt är delägare i dessa företag. Jag ser inte det som ett problem, utan jag ser det som en långsiktig investering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Beträffande vinst har jag saknat frågan varför det delvis historiskt har skapats relativt höga vinster i dessa sektorer. Till en början var skolpengen för hög därför att kommunerna själva inte hade kontroll över sina kostnader, men har det justerats ned. Allteftersom kommunerna har sett över sina kostnader - till exempel lokalkostnader - har även kommunerna blivit mer effektiva i att ta vara på de resurser som de har. Då har skolpengen minskat, och vinsterna i dessa företag är ju inte längre lika stora som de var i början. Det är ett rimligt system. Jag är glad för att dessa företag finns, och jag hoppas att de kan fortsätta att verka. Man kan också konstatera att antalet elever på gymnasiesidan har gått ned kraftigt, vilket gör att vinsterna minskar eftersom de har färre elever. Därför finns det inte lika många skolor. Den viktiga skillnaden i hur jag och ser på den här frågan är att för henne är vinsten i sig inte något problem, utan det är en långsiktig investering som går tillbaka till ägaren. Om man flyttar den till ett skatteparadis är inte heller så viktigt. Det jag anser är att vinstjakten som incitament är det som är problematiken. Man får ett system i välfärden som får den att fungera som en marknad. har det mest liberala systemet för skolor i hela världen. hade ett lika privatiserat skolsystem som vi, men man har avskaffat det. är vi ensamma kvar med att vara så här extrema. Det finns inget land som är jämförbart med . Det leder till sådana konstiga effekter som betygsinflation, som att man ger knäckebröd till barn i förskolan och som att man skiter i gamlingar på äldreboenden. Det är så man gör vinst. Man pressar ned kostnaderna och sänker kvaliteten. Sedan för man ut vinsten. Man använder vinsterna på olika sätt, bland annat genom att köpa skolor i . För mig är problemet att det är aktieägarnas utdelning som är incitamentet och som ska stå i fokus. Det är därför som man kapar kostnaderna. Jag har egentligen inget problem med att det finns ideella aktörer i sektorn. Jag har inget problem om man vill skapa ett litet bolag eller ett kooperativ. Det är inte där problemet ligger. Allt måste inte vara offentligt. Men när vinstjakten tar över på det sätt som vi har sett i måste vi göra någonting. Jag tycker att vi ser ett moderat parti och borgerliga partier som är handlingsförlamade. Då får jag känslan av att de är köpta av vinstlobbyn på ett sätt som gör att fina middagar är viktigare än hur det går för våra elever. Jag delar naturligtvis inte alls den bilden. Du pratade om att något som utmärker är att vi har en sektor med privat välfärd. Men jag ser det tvärtom så att utmärker sig därför att vi har privata alternativ som alla har möjlighet att nyttja. Det kan man inte i andra länder, för i så fall behövs det pengar. Det är den stora skillnaden som jag inte tycker har belysts tillräckligt mycket. Skillnaden är inte att vi har olika system, utan skillnaden är att i kan alla - oavsett om de är rika eller fattiga - nyttja privata alternativ. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Vinster behövs, absolut, i de här företagen. De måste kunna spara till olika investeringar över åren. Man kan inte sköta allting . Det var under alliansregeringen som man stoppade möjligheten att på olika sätt föra ut pengar till skatteparadis. Man började teckna avtal, och man ingick i samarbete med och så vidare. Alliansregeringen visade väldigt tydligt att pengarna ska användas där de behövs, nämligen i välfärden. Så är det. Jag vill avsluta med den fråga som jag ställde i mitt anförande. Jag ställde den inte till eftersom han ställde många frågor som jag behövde att besvara. Jag förstår inte problemet. Om privata företag levererar likvärdiga tjänster och produkter till en lägre kostnad, hur kan det vara ett problem? Varför uppskattar man inte detta och ser det som någonting positivt som man ska ta vara på? Möjligheten för kommuner och landsting att lära sig - vilket man delvis gör, då man blir mer och mer effektiv även i offentlig sektor - borde ju vara någonting positivt och inte någonting som ska förhindras. Varför är det ett problem för ? (: har inte rätt till fler repliker, men jag tänker ge honom en möjlighet att besvara frågan om han så önskar.) Jag tackar för det, och jag tar tillfället i akt. Jag försökte svara på frågan genom att säga att det inte är vinsten i sig som är problemet för oss, utan det är vinstjakten som incitament som gör att man får ett fel i systemet. Så länge som vinstjakten är i fokus och så länge rika direktörer säger att de är värda en flaska vin när de har lagt ned en massa skolor, då har man skapat problem i systemet. Om vi avskaffar vinstjakten som incitament tror jag att vi får ett bättre skol- och välfärdssystem. Att få prata kommunala frågor är alltid stimulerande för ett tidigare kommunalråd som jag själv. Jag tycker det är viktigt att det finns kommunpolitiker eller människor som har en erfarenhet i denna riksdag. Mycket av det som beslutas i detta hus blir till slut lokalpolitik som påverkar människor. Jag värnar alltid det kommunala självstyret eftersom det är grunden för det svenska demokratiska samhället och det har en historia som är äldre än den svenska staten. kan jag nog tycka att det finns en alltför stark tro på statlig detaljstyrning och riktade statsbidrag hos flera partier här i . Jag vill bara påminna om vad det står i regeringsformen, som är en av fyra grundlagar. I den första paragrafen står det följande: "All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna." Det är en viktig paragraf att komma ihåg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Det kommunala utjämningssystemet fyller en stor funktion i , men det kritiseras också av vissa som tycker att systemet är orättvist och hämmar tillväxten i kommuner med hög skattekraft. Det finns dock ett antal myter om utjämningssystemet. Den segaste myten är nog den att det är som försörjer och . I reda pengar får faktiskt ut mer än vad och får. Om det är någon riktning som utjämningsmiljarderna tar är det mot och . Omfördelningsprincipen vilar i huvudsak på tre olika ben: demografi, geografi och socioekonomi. Tanken är att kompensera kommuner med större andel äldre i befolkningen, långa avstånd mellan invånarna och hög andel personer med små inkomster eller med bidragsberoende. Det kommunala utjämningssystemet får kritik från många håll. Glesbygden känner sig förfördelad, känner sig brandskattat och pekas ut som den största bidragstagaren av alla. Systemet retar regelbundet gallfeber på folk i den så kallade betalande änden. Andra ser sig som otillräckligt kompenserade, inte minst i norra glesbygder där det muttras en hel del. Det alla är överens om är att boven i dramat är . Vad många inte vet är att har lägre skattekraft än och . Är det kommunala utjämningssystemet verkligen så orimligt? I korthet innebär utjämningssystemet att kommuner med ekonomiskt gynnsamma förutsättningar får dela med sig till kommuner med sämre förutsättningar. Det är sant att cirka en fjärdedel av Malmös kommunala budget kommer från det kommunala utjämningssystemet. Men är det verkligen ett korrekt sätt att se på utjämningen så här? Det rimliga borde väl vara att se på hur omfördelningen ser ut per invånare? Då blir bilden en helt annan. Då är det glesbygdskommuner i som får mest i det kommunala utjämningssystemet av samma skäl som jag nämnde. Ett argument som brukar föras fram är att staten borde utjämna mellan kommunerna och inte kommunerna sinsemellan. Så är det också. Staten står för tio gånger så mycket pengar som kommunerna i inkomstutjämningssystemet. Är det nuvarande systemet bra? Den frågan tänker jag själv svara på. Om det är bra beror på vem man frågar. Jag kan bara konstatera att så länge vi har kommunalt självstyre där kommunerna får sköta och betala för vård, skola och omsorg behövs det ett utjämningssystem. Själva utjämningssystemet består egentligen av fem olika delar. Två delar dominerar: inkomstutjämningen och kostnadsutjämningen. pågår en utredning för att se över kostnadsutjämningsdelen, vilket nämnde. Man ska komma ihåg att den bara utgörs av en tiondel av inkomstutjämningsdelen. Det är alltså en ganska liten del. Utredningen tittar på de strukturella skillnaderna i beräkningsmodellen och ser om de är relevanta och korrekta. Jag sitter själv med i utredningens referensgrupp tillsammans med min kollega i finansutskottet . Förutom att titta på strukturella skillnader försöker utredningen också hitta incitament som gör att det ska löna sig för kommuner att förbättra sig, vilket en del har kritiserat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala frågor Det pågår också en mycket större utredning, . Ordförande i den parlamentariska kommittén är vår kollega i finansutskottet , och även och jag själv ingår i denna. Utredningen har lämnat ifrån sig ett delbetänkande om avtalssamverkan, ett område som vi var överens om. Jag hoppas att delbetänkandet kommer upp på bord . Jag hoppas även att utredningen kommer att kunna leverera ett antal skarpa förslag när den blir klar . I en debatt om kommunala frågor måste man som centerpartist ta upp frågan om de begränsningar av människors valfrihet som regeringspartierna, ivrigt påhejade av , vill införa. Under punkt 2 i betänkandet finns för tredje året på raken återigen en uppmaning till regeringen, i det som kallas tillkännagivande, att återkomma med förslag om hur mångfalden inom välfärdssektorn ska öka. Att regeringen nonchalerar återkommande uppmaningar är inte bra. och Alliansen vill se förslag på åtgärder för att öka valfriheten, mångfalden och kvaliteten inom skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Vill man att människor ska få en verklig valfrihet måste det finnas privata alternativ. Den besatthet som finns över vinster i företag inom välfärdssektorn gör att man inte har den enskilda människans bästa för ögonen. I stället för att fokusera på effektivitet och kvalitet vill regeringen och införa en vinstbegränsning baserad på operativt kapital, vilket gör att företag inom välfärdssektorn som jobbar med människor och som inte äger fastigheter och maskiner i princip får ett vinstförbud. Det innebär att fullt fungerande verksamheter som människor själva har valt för att de tycker de är bra kommer att läggas ned eller gå i konkurs. Vad är problemet om människor väljer en privat driven verksamhet som fungerar bra, har hög kvalitet, har nöjd personal och som dessutom kan göra en vinst på samma summa pengar som den offentligt drivna verksamheten kostar? Det fina med valfrihet är att dålig verksamhet väljs bort oavsett om den är privat eller offentlig. Om det skulle uppstå övervinster, vilket i sig är ett märkligt begrepp, hos en verksamhet som kostar lika mycket som det offentliga borde kanske en rättrogen socialdemokrat fundera på hur den offentligt drivna verksamheten fungerar och vad menade med att varje förslösad skattekrona är en stöld från folket. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.)