bet · H501AU9 · 2018-04-20 00:00:00 — Enligt förslaget skulle lagen om uthyrning av arbetstagare ändras så att det blev förbjudet att hyra ut och hyra in arbetskraft för stadigvarande arbetskraftsbehov. Vidare skulle lagen om anställningsskydd inte kunna åsidosättas genom att företag säger upp personal för att sedan hyra in personal från bemanningsföretag för samma uppgifter. Just de förslagen har framfört . De finns också med i dagens betänkande. närmar sig mandatperioden sitt slut. har regeringen inte lagt fram några lagförslag för att stärka regleringen vid in- och uthyrning av arbetstagare och inte heller gjort några ansatser till att bereda sådana förslag. Och även i det här fallet har regeringspartierna tillsammans med högeroppositionens representanter valt att avslå de motioner som jag nämnde. Jag har ägnat huvuddelen av mitt anförande åt förslag. Men jag tycker också att det är värt att nämna att i det här betänkandet framträder en svensk höger som har siktet tydligt inställt på att göra arbetslivet surt för vanligt folk. Här finns en gedigen meny av försämringar av olika slag. Det är förslag där man, svart på vitt, försöker skapa större otrygghet, mer godtycke och svagare rättigheter för dem som arbetar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt , som avvisar de etableringsjobb som parterna har kommit överens om, vill i stället lagstifta fram sämre och otryggare anställningsformer. vill, som vi hörde, avskaffa turordningsreglerna för företag med färre än 50 anställda, det vill säga nästan alla företag i . Alla de tidigare regeringspartierna vill tillsammans förlänga provanställningsperioden och alltså premiera de arbetsgivare som inte ens efter har kompetensen att avgöra om en anställd hos dem klarar av att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande sätt. vill vidga undantagen från turordningen i LAS från två till fem personer, vilket skulle innebära att det fackliga inflytandet vid uppsägningar dramatiskt skjuts i sank och att arbetsgivarens möjligheter till godtycke ökar. Med alla de här förslagen siktar man på att skapa en situation som liknar att arbetstagaren är provanställd på livstid. Och de olika partierna vill minska arbetstagarnas inflytande i situationer med uppsägningar på olika sätt. Detta tycker jag är viktigt att känna till när det snart är val. Så här ser nämligen kärnan i högerpolitiken ut när det kommer till synen på arbete och på dem som arbetar. Politiken är tillbakablickande och dryper av klassförakt. Sist, men absolut inte minst: Högerpartierna har olika önskemål om att inskränka konflikträtten - detta grundlagsfästa och av internationella konventioner skyddade redskap för arbetstagare att gemensamt slå vakt om värdiga villkor. Dessa motioner föreslås det avslag på i betänkandet . Men dessvärre har regeringen själv öppnat upp för vissa ändringar i konflikträtten, med konflikten i hamn som bakgrund, genom att tillsätta en utredning. Vi får se vad den kommer fram till. Från sida vill jag vara mycket tydlig: Det ska inte tummas på konflikträtten. Oavsett vem som försöker ge sig på den kommer förslagen att möta hårt motstånd från många organiserade arbetstagare som förstår att dagens rättigheter bygger på tidigare vunna strider och att det som har uppnåtts också behöver försvaras och utvecklas. Jag vill inleda med att säga att vi givetvis står bakom samtliga reservationer och särskilda yttranden i betänkandet från Liberalerna och Alliansen. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 21 och 22. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i dess helhet. Precis som föregående talare konstaterade befinner vi oss på toppen av en högkonjunktur, och det går bra för . Det går i alla fall bra för de allra flesta i , men det går inte bra för alla. Vi har en uppdelad arbetsmarknad där det är många som inte lyckas etablera sig, trots att vi har en högkonjunktur. Vår myndighet konstaterar att det är ca 300 000 svenskar som befinner sig i en så kallad utsatt ställning. Det är nyanlända, unga utan gymnasieexamen och människor med funktionsvariationer som lämnas utanför. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Denna arbetslöshet existerar som många arbetsgivare har ett skriande behov av att hitta rätt kompetens. Det råder alltså arbetsbrist och arbetslöshet . Det är alldeles uppenbart att nuvarande administration i inte gör tillräckligt för att skapa möjligheter och dynamik för svenska företag att anställa fler av dessa människor. Om vi i denna högkonjunktur inte lyckas hjälpa dessa grupper in på arbetsmarknaden är risken överhängande att många av dessa människor blir fast i ett livslångt utanförskap och inte välkomnas in i arbetsplatsens gemenskap. Det är därför viktigt att vi vidtar åtgärder. Att ha ett jobb och en egen försörjning ökar enskilda människors frihet och egenmakt. Kvinnors självständighet, både gentemot samhället och gentemot sin partner, ökar med en egen lön. har varje människa givetvis ett ansvar att försörja sig själv. Vi liberaler vägrar att tappa tilltron till individens egen förmåga och drivkraft. Jag är övertygad om att varje människa vill bidra till vår gemensamma välfärd, men efter sin egen förmåga. För att fler av dessa människor ska få reella möjligheter behövs fler reformer. Dörrar som är stängda måste kunna låsas upp och öppnas. När experter och akademiker tittar på den svenska arbetsmarknaden och den svenska ekonomin pekar praktiskt taget alla organ på att det är viktigt att vi sänker trösklarna och de förhållandevis höga ingångslönerna på den svenska arbetsmarknaden. , , , och menar att vi exkluderar människor från att delta på svensk arbetsmarknad om vi inte vidtar åtgärder just på detta område. I ljuset av detta har vi från Liberalerna och Alliansen presenterat ett antal förslag om det som vi kallar inträdesjobb eller lärlingsjobb. På ett övergripande plan måste det bli enklare och billigare att anställa. Det behövs fler enkla jobb och lägre trösklar in till arbetsmarknaden. Tillsammans med våra allianskollegor har vi presenterat ett antal förslag för att arbetsmarknaden ska bli mer dynamisk och även för att ge arbetsgivare incitament att anställa fler personer. Detta gör vi som vi ökar drivkrafterna för att arbetssökande ska få möjlighet till jobb. Dessa förslag finns i vår vårbudget som vi presenterade. Mot bakgrund av att vi har 300 000 svenskar som befinner sig i en utsatt ställning under en rådande högkonjunktur anser jag avslutningsvis att regeringen faktiskt behöver vidta nödvändiga reformer för att fler ska inkluderas i gemenskapen på den svenska arbetsmarknaden. Det är först då som de kan ges möjlighet till jobb, egen försörjning och egenmakt. Om regeringen inte är redo att göra det är det inte långt kvar till regeringsskiftet, och Alliansen står redo att bidra och ta ansvar för så att även dessa människor får möjlighet att vara inkluderade på arbetsmarknaden. Det var ett fascinerande inlägg från , där han hyllade en politik som går i den riktning som fördes tidigare. Han menar att det är en dålig politik som förs när det gäller jobben. Men vi kan konstatera att själva resultaten har varit de motsatta. Det gick inte så väldigt bra under den tidigare regeringsperioden, inte minst när det gällde matchning men inte heller andra faktorer på arbetsmarknaden. Detta har i och för sig varit återkommande under tidigare borgerliga regeringsår. Däremot är det mycket goda resultat på arbetsmarknaden , även om vi naturligtvis är eniga om att mycket kan göras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag noterade att de förslag som framfördes här är relativt klassiska, det vill säga sämre arbetsrätt och lägre löner. Möjligen är det nya att man från Liberalernas sida aktivt vill lagstifta om lägre löner för vissa grupper på ett lite nydanande och liberalt sätt. Jag vill ändå fråga vilka reella exempel Liberalerna har, antingen från svensk historia eller från andra länder, där man ser att försämrad arbetsrätt och ökad otrygghet för dem som är anställda leder till att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Det är kanske ännu viktigare vilka exempel Liberalerna har där man ser att låga löner är det som är en framgångsfaktor för hög sysselsättning och låg arbetslöshet. De fakta som finns att tillgå från dagens reellt existerande samhällen visar det motsatta. Men kanske känner till andra samhällen som jag inte har hört talas om. Jag tackar för frågan. Jag tror inte att jag ägnade alltför mycket av min talartid till att hylla den förra regeringen, utan jag konstaterade att vi är i en högkonjunktur. Jag tycker såklart att den förra regeringen gjorde ett bra jobb. Men man ska alltid vara självkritisk och rannsaka sig själv. Att vara efterklok ligger gemene man väldigt nära. Men jag tycker att den tidigare regeringen gjorde ett bra jobb, men många saker kunde ha gjorts bättre. Den nuvarande regeringen gör många bra saker, men den kan också göra en hel del saker betydligt bättre. Om man tittar på den rådande högkonjunkturen tror jag att man ska vara lite ödmjuk och se att det kanske inte är de tre budgetar som regeringen har lagt fram och fått igenom med hjälp av oss som har bidragit till att vi har en högkonjunktur . Jag tror att vi lever i en global värld som påverkas mycket mer av vad som händer i våra grannländer, i och även utanför än av de beslut som vi fattar här i riksdag. Jag tror att dessa aspekter är mycket mer avgörande för om det framgent ska gå bra för . Våra förslag i betänkandet och vårt förslag om inträdesjobben, eller lärlingsjobben, handlar inte om att sänka några löner. De handlar egentligen om att ha en större rörlighet och en större lönespridning för att människor ska kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Jag ska återkomma till det här i nästa replikskifte, men att det är viktigt att ha en möjlighet att få sitt första jobb och att kunna ta sig in på arbetsmarknaden är inte någonting som bara jag instämmer i. Det är många expertorgan som har refererat till att detta är en utmaning för svensk arbetsmarknad som vi behöver ta tag i här i riksdag om inte arbetsmarknadens parter tänker göra det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Jag vill vara tydlig med att jag inte anser att hög- och lågkonjunkturer enbart skapas av regeringens budgetpolitik. Och jag menar absolut inte att alla svängningar i sysselsättning och arbetslöshet beror på budgetpolitiken. Men det är ett faktum att när det råder global högkonjunktur är det inte alla länder i världen som har högsta sysselsättningsgrad, utan det är som har det. Detta påverkas naturligtvis av den politik som man för. Jag tror att den situation som vi har på svensk arbetsmarknad beror på en massa saker. Den beror på en massa saker som vi har gjort i det här samhället tidigare och som gör att vi har en bra modell för lönebildning på många sätt, en bra modell för facklig organisering och bra företag med hög produktivitet som bidrar till välståndet i det här landet. Problemet med de förslag som Liberalerna och andra högerpartier har är att man vill gå en motsatt väg, bort från de faktorer som har gjort till vad det är. Det är inte ett paradis och inte ett land som i alla avseenden är bäst i världen. Men det är ett land som i detta avseende har gjort många saker rätt. Där ligger problemet - man vill gå bort från detta. Liberalerna vill, även om de inte verkar vilja kännas vid det i öppen debatt, trycka ned lönerna för vissa grupper med hjälp av lagstiftning. Det är den modell de vill ha för utvecklingen av svensk arbetsmarknad. I stället för att satsa på att höja människors produktivitet och kompetens och ha bra och välfungerande jobb vill de alltså aktivt med statens hjälp skapa en sektor där produktiviteten är låg och dit vi kan förvisa människor som för tillfället har svårare att komma in på arbetsmarknaden. Det är dåligt för samhället. Men det jag försökte påpeka var också att inte ens det som ni säger att man får som effekt, det vill säga en högre sysselsättning och en lägre arbetslöshet, visar sig stämma. Det ser vi om vi tittar på andra länder där man gör samma sak. Tack så mycket för replikskiftet, ! Ett par samhällen som jag kan referera till och som jag tycker går ganska bra är och . Det är två länder som står oss väldigt nära. De har en snarlik ekonomisk struktur, och det gäller även arbetsmarknadsmässigt. och har betydligt fler enkla jobb. Människor där kan ta sig in på arbetsmarknaden och göra en löneresa. Jag skulle vilja hävda att detta är två ekonomier som vi skulle kunna lära oss mycket av på många olika sätt. När det kommer till varför vi lägger fram de här förslagen handlar det om att vi vill ta ansvar för . I när arbetsmarknadens parter inte vill ta ansvar för att hjälpa oss med en av våra största utmaningar på arbetsmarknaden, alltså att få in många av de människor som befinner sig i en utsatt ställning, måste vi från riksdag se till att de här människorna kommer i sysselsättning. Det är först så vi kan nå ett jämlikare samhälle: genom att människor får jobb, egenmakt och egenförsörjning. Därför tycker vi att det här är viktigt. Vi har lagt fram förslaget på premissen att ifall inte arbetsmarknadens parter kommer överens kommer vi att gå fram med detta. Om de kommer överens om ett bättre förslag där de tar ansvar är vi redo att lyssna på det. Men detta förslag gäller alltså om inte arbetsmarknadens parter finner en bättre lösning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Vad gäller lösningen i sig har , , , och alla pekat på detta område som problematiskt. Det är alltså helt fel att säga att det är vi som har uppfunnit detta på våra kamrar. Detta är vad experter och många institutioner har föreslagit att vidta åtgärder för. Många debatter har en tendens att kantra över åt ettdera hållet. Det gäller också debatten som rör arbetsrätt och arbetsmarknad. Vissa vill att arbetsrätten ska vara så pass flexibel att arbetsgivare kan anställa och avskeda folk från den ena dagen till den andra - detta för att skapa så stor flexibilitet som möjligt och därigenom få ned arbetslösheten. Det är möjligt att man skulle kunna sänka arbetslösheten en del med en sådan politik, men den skulle naturligtvis vara oacceptabel av rent socialpolitiska skäl eftersom den skulle skapa stor otrygghet för enskilda arbetstagare. På andra sidan finns de som vill ha en väldigt stark arbetsrätt, där det ska vara både svårt och dyrt att göra sig av med personal. Det ger naturligtvis en hög trygghet för dem som redan är anställda. Men det skapar höga trösklar in till arbetsmarknaden, vilket i sin tur skulle öka arbetslösheten och otryggheten för personer som befinner sig i utanförskap. Vi får inte hamna i något av dessa diken. Vi måste kunna kombinera flexibilitet med trygghet. En bra utformad arbetsrättslagstiftning kan ge tillräckligt hög trygghet för enskilda löntagare som den är tillräckligt flexibel för att arbetsgivare ska våga anställa men också ha möjlighet att säga upp personal den dag då det uppstår arbetsbrist eller när en anställd missköter sina åtaganden. Vi måste inse att arbetsgivare och löntagare är kommunicerande kärl. Utan arbetsgivare har vi inga löntagare och utan löntagare inga arbetsgivare. är bra för löntagare, som nöjda och trygga löntagare är bra för företagen. Vi måste därför hitta en modell som ser till att kombinera trygghet och flexibilitet. I har vi historiskt sett tenderat att kantra över åt den sida som förespråkar en mer stelbent arbetsrätt, som i sin tur skapar höga trösklar in till arbetsmarknaden. Därför gjorde Alliansen under sina regeringsår en del förändringar för att underlätta för fler att kunna få en anställning. Dessa förändringar vill vi kristdemokrater bygga vidare på, men utan att tryggheten äventyras. Tillsammans med Alliansen vill vi förlänga möjligheten till provanställningar från . Det skulle vara ett sätt för fler arbetsgivare att våga satsa på en viss person och göra det möjligt för fler att få in en fot på arbetsmarknaden. Därutöver vill vi kristdemokrater göra det möjligt för arbetsplatser, oavsett antalet anställda, att undanta fyra personer från turordningsreglerna. får arbetsgivare med upp till tio anställda göra två undantag, men vi vill alltså utöka detta till fyra och låta det omfatta alla företag, oavsett storlek. En sådan förändring skulle göra det lättare för arbetsgivare att behålla särskild kompetens i en situation då personal behöver sägas upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Någon kanske undrar varför vi behöver göra dessa förändringar när arbetsmarknadens parter genom kollektivavtalen kan förhandla fram olika lösningar. Svaret på frågan är att parterna inte alltid klarar av detta uppdrag. Det är utmärkt när fack och arbetsgivare sluter avtal och finner överenskommelser som båda parter är nöjda med, men när det inte är möjligt måste lagstiftningen vara utformad så att den inte hotar jobben och förhindrar nyanställningar. har en mer flexibel och bättre fungerande arbetsmarknad än för ett antal decennier sedan. Men fortfarande grundar sig arbetsrätten på en lagstiftning och en arbetsmarknad . Min bild är att fack och arbetsgivare generellt sett har ett bättre fungerande samarbete än de hade tidigare. Det är naturligtvis en välkommen utveckling. Svensk arbetsmarknad mår bra av så få konflikter som möjligt och ett klimat mellan parterna där man respekterar varandras intressen och kan nå konsensus. Men bara för att bilden ser bättre ut generellt betyder inte det att det är frid och fröjd överallt. Och just därför behövs en arbetsrättslagstiftning som är modern och anpassad till dagens arbetsmarknad. Att kunna ta till stridsåtgärder är en viktig möjlighet på svensk arbetsmarknad. Det ska dock alltid vara den sista åtgärden, och metoderna måste enligt mening alltid vara proportionerliga. Därför ska konfliktåtgärder inte kunna vidtas innan parterna sökt medling via . Sympatiåtgärder kan vara särskilt problematiska, och anser därför att det ska införas ett proportionalitetskrav innan en sympatiåtgärd kan vidtas. En sådan åtgärd skulle förhoppningsvis leda till färre konflikter på svensk arbetsmarknad. I betänkandet finns också en del yrkanden som rör det familjepolitiska området. För oss kristdemokrater är familjen viktig, och vi vill ha en politik där föräldrar och barn ska kunna få mer tid för varandra. Vi vill därför utöka möjligheten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar utöver den tid som föräldraförsäkringen ger rätt till - detta för att skapa ökade förutsättningar för föräldrar som så önskar att få mer tid för sina barn och lättare få livspusslet att gå ihop. En utökad rätt till tjänstledighet skulle också göra det lättare för pappor att stanna hemma med sina barn när de är små. Vi vill underlätta för familjer att kunna göra sina livsval och ge dem det stöd och den hjälp de behöver för att få vardagen att gå runt ekonomiskt, socialt och tidsmässigt. Jag ställer mig naturligtvis bakom samtliga yrkanden från och de alliansgemensamma yrkandena, men jag yrkar bifall till reservation 11. Tack, , för anförandet! Det var på många sätt en sympatisk utgångspunkt att man inte ska falla i något dike - det är ju dumt att göra det - och det blir intressant att fundera på vad som är dikets ytterkanter. Jag konstaterade i mitt anförande, och det vore bra om kunde reflektera över det, att vi ser en utveckling med en dramatisk ökning av de mest otrygga anställningarna. Om man ska förskjuta det så att man inte hamnar i något dike borde man väja bort från det som har varit oroväckande problematiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt nämnde att hans parti tycker att familjen är viktig. Ett av de stora problemen för dem som är i de mest otrygga anställningarna, där man inte vet från dag till dag hur mycket inkomst man får, uppstår om man önskar bilda familj eller har gjort det, för det försvårar definitivt möjligheterna att ha ett tryggt boende och att få det som någon kallar för livspusslet att gå ihop. När kan man lämna och hämta barnen om man inte vet vilka tider man måste arbeta? Jag hörde ingenting som gick åt det hållet när det handlar om att kunna väja från diket utan snarare tvärtom från sida. Det vore intressant att höra vad han tycker om det. Sedan var det någonting som också föregående talare var inne på, nämligen att det är viktigt att staten ska in om parterna inte kommer överens om nya sätt att sänka trösklarna. Problemet med den argumentationen är att parterna ju har kommit överens, och ni vill ändå trumfa dem. Det vore intressant att höra vad tycker om det. Jag vet inte om menade etableringsjobben här på slutet - jo, jag får nickande bifall till det. Där har parterna kommit överens om en modell, och det tror jag att man har gjort för att det alternativet var bättre än att inte göra någonting alls. Det är klart att det är svårt för parterna att säga nej till en så pass hög skattesubvention som etableringsjobben innebär. Vi tycker att det är fel använda pengar att genomföra den modellen. Vi tycker att den modell som vi föreslår med inträdesjobb är en betydligt bättre modell med skattesubventioner till arbetsgivare, där man får utbildning under arbetstid och där vi justerar ingångslönerna nedåt för att man över huvud taget ska få en fot in på arbetsmarknaden. Den lön man får kommer att vara högre än bidrag och kommer förhoppningsvis att leda till en fast anställning framöver där lönen kommer att gå upp. Det är en betydligt bättre modell än den modell som regeringen har kommit fram till. talar om olika anställningsformer som otrygga. vet vi att är ett populärt land att jobba i. Vi har en arbetskraftsinvandring som är hög, och den vill regeringen tyvärr strypa med stöd av , gissar jag och beklagar jag. är ett land som är populärt att bo och jobba i för att det är ett tryggt land i många stycken och för att vi har en trygg arbetsmarknad. Alliansen gjorde en del förändringar i arbetsrätten. Jag är övertygad om att en del av de förändringarna har gjort att arbetslösheten sjunkit och att sysselsättningen ökat. Många av de människor som har anställningar som kallar otrygga kanske skulle vara arbetslösa i och samhälle. Det är den största otryggheten av alla att inte ha ett jobb att gå till och att inte ha en egen försörjning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt tror jag inte att just arbetskraftsinvandringen i huvudsak drivs av att vi har anställningsformen allmän visstid i . Oavsett vad man tycker om det är det så att de människor som har anställningar som gör att de inte från dag till dag vet hur de ska jobba och sitter och tittar på sin mobiltelefon för att se om det dyker upp meddelanden om timmar som de måste hugga på upplever det som problematiskt. Det är inte bara de som upplever det som problematiskt utan det finns mängder av myndigheter som har kollat på detta och forskning som har gjorts på detta som visar att det är nedbrytande på lång sikt för individen att vara under den typen av ekonomisk och social stress. Det är klart att det också påverkar möjligheten att kunna etablera sig. Jag sa i mitt anförande att det självklart finns behov av icke-fasta anställningar, men problemen uppstår ut och år in har den typen av mycket osäkra anställningar. Då säger att det är bättre än att de inte har något jobb alls, men med det resonemanget går vi ju bakåt i historien och inte framåt. Med det resonemanget skulle vi också kunna säga att det borde vara så att länder där man har väldigt otrygga anställningar visar de bästa resultaten när det gäller arbetslöshet och sysselsättning. Men så är det inte, och den verkligheten behöver förhålla sig till i stället för att förhålla sig till teori. Sedan konstaterar jag att det viktiga med etableringsjobben och att man avvisar dem inte är att man vill sänka trösklarna utan att man vill åt lönesänkningar. Det är det som är skillnaden mellan förslagen, och då föredrar och de andra borgerliga partierna förslaget som ger lönesänkningar. Jag vill ha sagt att Alliansen inte föreslår några lönesänkningar, absolut inte.