bet · H501UU18 · 2018-05-21 00:00:00 — Till exempel har man genom nått långt i harmoniseringen av bl.a. utbildning och arbetsmarknad. De nordiska länderna samarbetar kontinuerligt, inte enbart genom och , men också inom ramen för andra internationella organisationer och samarbetsforum. På så sätt kan vi agera mer kraftfullt tillsammans. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8. vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer. Samarbetet ska vara effektivt och fokusera på områden där vi tillsammans kan göra en verklig skillnad såsom inom försvars- och säkerhetspolitiken och när det gäller undanröjandet av gränshinder som försvårar den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Hur fort den nordiska integrationen kan genomföras, avgörs av hur villiga de nordiska regeringarna är att undanröja gränshinder. Arbetet i , som upprättades av de nordiska ministrarna 2013, behöver därför intensifieras. Bara så kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekter som följer av en fortsatt integration. och , punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:458 av m.fl. (SD), 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2017/18:1597 av m.fl. (SD), 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 45. och Barentsområdena står inför stora utmaningar. Issmältningen riskerar att få allvarliga konsekvenser för ekosystemet och för ursprungsbefolkningarnas möjlighet att bedriva sina traditionella näringar. ökar möjligheterna att utvinna naturresurser i området, och kortare transportvägar öppnar sig mellan och . Det innebär att både nationer och andra aktörer anser sig ha rätt att ta upp olja och andra naturresurser som var begravda under isarna. Det riskerar att skapa säkerhetspolitiska spänningar i och Barentsregionerna. Med tanke på den tillspetsade ryska retoriken och den ökade militära närvaron i vårt närområde spelar också en säkerhetspolitisk roll. och kommer att vara centrala forum för dialog och konfliktlösning. Med tanke på den senaste tidens säkerhetspolitiska utveckling finns det ett behov av att ta fram en ny svensk Arktisstrategi. Med hänsyn till den utveckling som beskrivs ovan är det avgörande att klimatpolitiken framöver sammanlänkas med ett säkerhetspolitiskt perspektiv. var ordförandeland i . prioriterade frågor som bidrog till en miljömässigt hållbar utveckling av . behöver fortsätta att vara pådrivande i för att säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling för Arktisregionen. Ännu en möjlighet att påverka att säkerhetspolitik och klimat kopplas ihop har öppnat sig i och med att tog plats i . anser att regeringen bör ta tillfället i akt och se till att frågor som rör klimatet och säkerhetspolitiska frågor prioriteras. Klimatförändringarna har och kommer framöver att ha mycket stor påverkan ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv. och , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:458 av m.fl. (SD) och 2017/18:1597 av m.fl. (SD) samt 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 24, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 45. har haft isfria somrar och en längre skeppssäsong, vilket dragit uppmärksamhet till som en viktig framtida farled. Rätten till transporter genom regleras i havsrättskonvention (Unclos). Enligt havsrätten har internationella fartyg rätt att passera genom territorialhav och ekonomiska zoner, s.k. ”transit” och ”oskadlig passage” medan specialregler ger rätt att passera genom sund och skärgårdar under vissa speciella villkor. Enligt dessa grundläggande regler kan inte stoppa någon från att passera genom . har åberopat havsrättskonventionens artikel 234 som ger en utvidgad jurisdiktion över istäckta områden för att en kuststat ska kunna skydda miljön. Men det finns ingen vedertagen internationell definition av ”istäckt område”. anser sig ha rätten att begära avgifter och att stoppa skepp som de inte anser vara sjödugliga. Det finns en uppenbar risk att kommer att använda regelverket för att utöva kontroll över . använder sig relativt få skepp av . Om förhållandet mellan och västländerna försämras, som får större betydelse som skeppsrutt och råvaruutvinningen i blir viktigare, kan allvarliga dispyter uppstå. vill därför att tar initiativ till en traktat som reglerar frågan om kontroll över så att framtida konflikter undviks. Avtalet skulle kunna innehålla en specificering av de områden som anser vara ”istäckta”, hur ett sådant område definieras och vilka krav kan ställa för att fartyg ska få passera. och , punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:458 av m.fl. (SD), 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:1597 av m.fl. (SD), 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 24, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 45. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga, på både människor och djur. För att skydda de känsliga områdena kring anser att reservat behöver etableras för att skydda området från exploatering av olje-, gas- och mineralutvinning, havsfiske och för att skydda invånarna. och , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2016/17:458 av m.fl. (SD), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:1597 av m.fl. (SD), 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 24, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 7. ökar snabbt i betydelse, ur både militär och klimatmässig synvinkel. smälter isen i de arktiska områdena fortare än vad tidigare prognoser förutsett. Detta öppnar upp för nya handelsvägar, men riskerar det att utlösa en stormaktskonkurrens i fråga om kontrollen över dessa nya handelsvägar och de naturresurser som sannolikt finns i . Det finns en risk för ökad militarisering av regionen . har huvuddelen av sina baser för kärnvapenbestyckade ubåtar på . har också valt att bygga ut sin militära närvaro i genom att antingen öppna nya baser eller anlägga nya på bl.a. Nysibiriska öarna, , and Severnaja Zemjya. Till detta kommer att prioriterar kärnvapen inom sin militärreform. bedöms innehålla av världens olje- och gasförekomst. Sammantaget är det tydligt att intresset för det arktiska området inte kommer att minska. Issmältningen i området kommer med stor sannolikhet att få allvarliga klimatkonsekvenser på . Issmältningen innebär att inom något decennium kommer att vara isfritt större delen av året, vilket gör att de ekonomiska aktiviteterna kommer att öka snabbt. Det gäller sjöfart, fiske samt olja- och gasutvinning. När fullt ut kan utnyttjas för sjötransporter kommer transportsträckan från , och norra till förkortas med , vilket innebär stora ekonomiska vinster. För del är viktigt för skydd mot interkontinentala robotar och för att flertalet länder som har anspråk på delar av har någon form av militär aktivitet i området. växande, ekonomiska och militära styrka kommer att innebära att landet behöver engagera sig i globala säkerhetsfrågor. Kinesiska ställningstaganden, t.ex. rörande och skydd av handelsvägar, kommer sannolikt att påverka oss. Av dessa anledningar ser positivt på att den svenska Arktisstrategin betonar vikten av att är och ska förbli ett lågspänningsområde. Men det är viktigt att även fortsättningsvis aktivt arbetar med relationerna inom och bevakar frågor som rör klimat, naturresurser och säkerhetspolitik som sannolikt kommer att tillta i betydelse . Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:90 Regeringens skrivelse 2017/18:90 Nordiskt samarbete 2017. 2017/18:4045 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt stärka det nordisk-baltiska samarbetet och den nordiska närvaron i de baltiska staterna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att marknadsföra som besöks- och turistmål och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stärka den nordiska språkförståelsen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en nordisk kulturkanon i de nordiska skolorna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än ska harmonisera djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat och förstärkt nordiskt samarbete mot terrorism, terrorresor och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att långsiktigt verka för en gemensam nordisk yttre gräns och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa långsiktiga förutsättningar för ett djupare nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4055 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt vägval och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /18:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:2714 av m.fl. (KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även i fortsättningen ska verka för ett fördjupat nordiskt samarbete på det säkerhetspolitiska området och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:458 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:630 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förnya och uppdatera den svenska strategin för den arktiska regionen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.7 och Barents och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ska fortsätta att vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:490 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:962 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska gränshindren för näringslivet mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1029 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betydelse i klimatsammanhang bör lyftas i ökad omfattning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera pådrivande i frågan om miljöövervakning inom ramen för samarbetet i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör medverka till att utveckla metoder för att ta hand om oljespill och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1366 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en nationell strategi för och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1597 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom bör ta initiativ till ett traktat som reglerar frågan om kontroll över och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1793 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ökat nordiskt samarbete över gränserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1834 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om marint reservat på och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1844 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett fördjupat Östersjösamarbete och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2442 av Per Lodenius (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom tillsätta ett särskilt råd med ansvar för Ålandsöverenskommelsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2681 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt samarbete i hbt-frågor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för utökad nordisk samverkan för en framtida landsbygds-/regionalpolitisk utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3073 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtagandet av en nationell Öresundsagenda för att intensifiera arbetet med att skapa ökade förutsättningar för en fortsatt integration inom och undanröja de hinder som försvårar en sådan fortsatt integration och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt samarbete kring nyhetsbevakning på ryska och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet Det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och Barents och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ska fortsätta att vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3566 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget i och ta fram en ny tydlig Arktisstrategi som tar fasta på regionens säkerhetspolitiska betydelse inklusive kampen om resurserna och en fungerande infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3745 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera reservat i och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla det nordiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet 2, 4–7, 9–11 Ärade riksdagskollegor och framför allt ledamöter av den svenska delegationen till ! Låt mig ta tillfället i akt att som förste talare och svensk delegationsledare tacka för ert engagemang, för stor delaktighet och aktivt arbete med de nordiska frågorna . Vi tycker inte lika men som delegationsledare är jag stolt över hur vi alla tillsammans med våra politiska vänner i drivit frågor som är viktiga för var en av oss och dessutom med tydligt medborgarfokus och en vilja att nå nordisk nytta. Delegationen har inte många månader kvar i sin nuvarande utformning och inför ett stundade val känns det väldigt bra att rikta ett brett och varmt tack till alla av er. Jag vill också rikta ett särskilt varmt tack till de ledamöter som inte ställer upp för omval med viceordförande i spetsen. Som traditionen påbjuder hämtas ordföranden från oppositionssidan till den Nordiska rådsdelegationen medan regeringssidan har vice ordföranden. Jag hoppas därför att efter valet kunna överlämna till en ny ordförande som inte företräder Alliansen. Det är dags för en rödgrön ordförande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT För mig är det naturligt att ta min utgångspunkt i ett försämrat säkerhetsläge i vårt närområde. De utmaningar som möter oss i Östersjö- och Arktisregionen behöver gemensamma lösningar. Detta har också avspeglat sig i de frågor som har behandlats i . Under temasessionen i debatterades många frågor kopplade till den ökande oron i omvärlden. Många menade att det var extra viktigt att lyfta fram nordiska värderingar i den oroliga tid som vi nu lever i, och jag delar verkligen den uppfattningen. Den aktuella debatten handlade om och där vi från min partigrupp lyfte att det är viktigt att inte bara se till problemen. Vi måste också se till vad som förenar oss. Tillsammans måste vi värna om en rättsbaserad värld, inte en värld uppdelad i intressesfärer. Vi måste också värna om frihandeln som skapar tillväxt och välfärd. Vi blir inte rika genom att bygga murar och vända oss inåt, vi blir rika av att bygga broar och samarbeta med varandra. Då som finns det all anledning att beklaga att frihandels- och investeringsavtalet mellan och EU, TTIP, inte nådde i mål. dåvarande nordiska samarbetsminister konstaterade under den aktuella debatten också att Natomedlemskap bidragit till förutsägbarhet i norr och skapat underlag för ett bredare samarbete också med . Den som kommer ihåg minisessionen i lär väl också dra sig till minnes det rätt omfattande meningsutbyte om just Nato som bland annat jag hade med ledare . I debatterades och behandlandes också en rad betänkanden. Bland annat den konservativa gruppens medlemsförslag om en granskning av Nord Stream 2. Det handlar om en viktig fråga för . behöver inte mer rysk gas utan mindre. Nord Stream 2 ökar beroendet av rysk gas helt emot principerna i EU:s energiunion om att minska beroendet av en leverantör. Att låta få ytterligare politiska påtryckningsmedel via tillgången till energi är direkt fel. Min partigrupps förslag gick ut på att de nordiska regeringarna kritiskt ska granska de planerade gasledningarna Nord Stream 2 ur miljö-, säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Tyvärr var bland annat Socialdemokraterna emot detta förslag. Det beklagar jag. Den vänstergröna gruppen med bland annat stöttade däremot vårt förslag. Det hedrar dem. Jag tycker också att den rödgröna regeringen har visat senfärdighet och saktfärdighet i denna fråga. står nu inför ett viktigt avgörande då Nord Stream ska prövas utifrån att ledningen också dras på deras territorialvatten. Tydligare hållning från exempelvis den och hade kunnat vara ett viktigt stöd för och en hjälp till i den situation som man nu befinner sig i. Ett 100-årsjubilerande tog emot vid höstsessionen och . är att gratulera till ett storståtligt firande . tas ju också detta vidare genom fokus på de 100-årsfiranden som 2018, alltså , sker i våra viktiga nordiska grannländer , och . De är förvisso inte delar av , men de är del av vår nordisk-baltiska värderingsgemenskap och historiska gemenskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gränshinderfrågorna belystes genom en temadebatt om som världens mest integrerade region med tillit som gemensam styrka och med gränshinder överst på dagordningen. Just tillit som en särskild fördel har lyfts fram inom det nordiska samarbetet. Vad är det som lägger fundament för framgång i ? För egen del tror jag att den tillit som har byggts upp över decennier och sekler är ett oerhört viktigt socialt kapital som inte får slösas bort. I inledningen av debatten om fredsförmedling under sessionen i talade fredspristagaren och tidigare presidenten . Jag tar med mig två delar av hans anförande och deltagande i debatten. Först och främst utmanade oss nordiska parlamentariker att försvara och marknadsföra de nordiska värdena. Själv menade han att han inte skulle ha nått så långt inom fredsförmedling utan dessa nordiska rötter och värderingar. Men framför allt sa att bör vara medlem av alla västliga demokratiska organisationer, och nämnde Nato. egna ord var: "Man hör ibland sägas att Nato och västländerna hotar militärt, men jag måste påpeka för dem att detta inte stämmer, att Nato är en försvarsorganisation och den bästa fredsbevarande organisation som jag har arbetat med, och att försämringen av relationerna mellan väst och som delvis avspeglas i dessa frågor berodde på att mot alla principer för internationell lag och ordning angrep ett självständigt land, ." Detta sa alltså en tidigare socialdemokratisk finsk president. Låt detta ringa i allas våra öron! För oss som inte söker kriget utan vill säkra freden är fredspristagaren slutsatser av större tyngd än hemkokade svenska teorier. Ett av min grupps förslag var uppe för debatt och beslut i . hade vi i stora flyktingströmmar. Att de flyktingar och asylsökande som får uppehållstillstånd sedan också får jobb är oerhört viktigt. Vi vill bland annat att inleder ett informations- och förslagsutbyte när det gäller hur länderna hanterar flyktingar och invandrare på arbetsmarknaden. Vi vill också att resurser avsätts för forskning och analysarbete inom området om hur man får flyktingar att inträda på den nordiska arbetsmarknaden. beslutade att rekommendera att genomföra de av oss framlagda förslagen.