bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor inom skolväsendet, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, jämställdhet och könsuppdelad undervisning, konfessionella inslag i skolan, kränkande behandling, vissa undervisningsämnen och kunskapsområden, entreprenörskap i skolan samt bedömning. I betänkandet finns 35 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Allmänt om skolans värdegrund Jämställdhet och könsuppdelad undervisning Konfessionella inslag i skolan Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Undervisning i modersmål och minoritetsspråk 1.Allmänt om skolans värdegrund, punkt 1 (M) 2.Allmänt om skolans värdegrund, punkt 1 (SD) 3.Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (M) 4.Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (SD) 5.Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (V) 6.Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (L) 7.Konfessionella inslag i skolan, punkt 3 (SD) 8.Konfessionella inslag i skolan, punkt 3 (V) 9.Kränkande behandling, punkt 4 (M) 10.Kränkande behandling, punkt 4 (SD) 11.Kränkande behandling, punkt 4 (C) 12.Kränkande behandling, punkt 4 (V) 13.Kränkande behandling, punkt 4 (L) 14.Kränkande behandling, punkt 4 (KD) 15.Läromedel och undervisningsmetoder, punkt 5 (V) 16.Läromedel och undervisningsmetoder, punkt 5 (KD) 17.Skolbibliotek, punkt 6 (V) 18.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (SD) 19.Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (KD) 20.Klassikerlista, punkt 8 (SD, KD) 21.Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (SD) 22.Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (V) 23.Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (L) 24.Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 11 (C) 25.Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 11 (L) 26.Entreprenörskap i skolan, punkt 12 (M) 27.Entreprenörskap i skolan, punkt 12 (C) 28.Utvärdering av styrdokument, punkt 13 (M, C, L, KD) 29.Samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv, punkt 14 (SD) 30.Samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv, punkt 14 (C) 31.Bedömning, punkt 15 (M) 32.Bedömning, punkt 15 (SD) 33.Fritidshem, punkt 16 (M) 34.Fritidshem, punkt 16 (SD) 35.Fritidshem, punkt 16 (V) Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmänt om skolans värdegrund 2017/18:566 av (-), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 34 och 35, 2017/18:1127 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:3127 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3376 av (SD) och 2017/18:3841 av (MP). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Jämställdhet och könsuppdelad undervisning 2017/18:439 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121 av (S), 2017/18:2298 av (SD), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11, 2017/18:2468 av (SD), 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) Konfessionella inslag i skolan 2017/18:1054 av m.fl. (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:2353 av och (båda SD), 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 9 och 2017/18:3390 av (SD). Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) Reservation 14 (KD) 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 15 (V) Reservation 16 (KD) 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 17 (V) Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden 2017/18:189 av (SD), 2017/18:486 av (SD), 2017/18:498 av och (båda L), 2017/18:1021 av (M), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 36, 2017/18:2046 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:2062 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2065 av och (båda SD), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2362 av (M), 2017/18:2926 av Boriana (M), 2017/18:3333 av och (båda SD), 2017/18:3470 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2017/18:3783 av och (båda SD). Reservation 18 (SD) Reservation 19 (KD) 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 20 (SD, KD) Undervisning i modersmål och minoritetsspråk 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2017/18:2768 av och (båda MP) och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) Reservation 23 (L) 2017/18:433 av (L) yrkande 1, 2017/18:2066 av (SD), 2017/18:2174 av (S), 2017/18:3382 av (SD) och 2017/18:3744 av (KD) yrkande 4. 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 18, 2017/18:3170 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 24 (C) Reservation 25 (L) 2017/18:177 av (SD), 2017/18:546 av (SD), 2017/18:1042 av m.fl. (M), 2017/18:1432 av och (båda M), 2017/18:2730 av och (båda M), 2017/18:3103 av och (båda M), 2017/18:3200 av (M), 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 26 (M) Reservation 27 (C) 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Reservation 28 (M, C, L, KD) Samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 29 (SD) Reservation 30 (C) 2017/18:660 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 18 samt 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 31 (M) Reservation 32 (SD) 2017/18:849 av (S), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 33 (M) Reservation 34 (SD) Reservation 35 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 104 motionsyrkanden om grundläggande utbildningsfrågor inom skolväsendet från allmänna motionstiden /18. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionerna rör bl.a. frågor om skolans värdegrund, jämställdhet och könsuppdelad undervisning, konfessionella inslag i skolan, kränkande behandling, vissa undervisningsämnen och kunskapsområden, entreprenörskap i skolan samt bedömning. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som behandlar övergripande frågor om utbildningen i skolväsendet i två andra betänkanden: 2017/18:UbU18 Övergripande skolfrågor och 2017/18:UbU19 Lärare och elever. Allmänt om skolans värdegrund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolans värdegrund, om demokratistärkande åtgärder, skolans toleransarbete samt ansvaret för att motverka extremism och radikalisering. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2017/18:3127 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga att främja demokratiska värderingar och motverka extremistiska värderingar. Enligt motionärerna behöver det bl.a. ställas konkreta krav på varje skola, och verktyg ska utarbetas som kan tjäna som stöd och inspiration i arbetet. I yrkande 2 anför motionärerna att det behövs ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga att upptäcka och motverka radikalisering. Motionärerna anför att det t.ex. är viktigt att det finns en tydlig handlingsplan på varje skola som anger vilka åtgärder som ska vidtas samt ett gott samarbete i dessa frågor mellan skolan och andra aktörer. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 10 framförs att skolan ska vara partipolitiskt neutral och att det bör föras in i gällande läroplan och i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid från någon lärare. I yrkande 34 anför motionärerna att skolan ska ge eleverna en naturlig relation till den äldre generationen och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. I yrkande 35 begärs att skolan ska lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. I motion 2017/18:3376 av (SD) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att införa morgonsamling i den svenska skolan, som ett led i en tryggare och bättre skola för ökad trivsel och respekt för varandra. Enligt motionären skulle detta också medföra höjda studieresultat. I motion 2017/18:1127 av (S) anförs att regeringen bör undersöka möjligheterna att öka det långsiktiga toleransarbetet inom skolan. I motion 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 1 lyfter motionärerna fram behovet av ett kunskapslyft för barn för att stärka deras kunskaper om sina egna rättigheter. För att kunna ställa krav och stå upp för sina rättigheter måste man i grunden känna till dem, anför motionärerna. I motion 2017/18:3841 av (MP) begärs att berörda myndigheter bör få i uppdrag att undersöka möjligheten till en generellt demokratistärkande satsning för skolor inom obligatorisk och frivillig skolform. I motionen föreslås en fortbildningssatsning som ska erbjudas samtliga lärare och som ska ge verktyg och kunskaper för att bemöta intolerans, främlingsfientlighet och extremism i klassrummet. I motion 2017/18:566 av (-) framförs att skolan ska syssla med kunskapsförmedling och inte indoktrinering och flum, samt att lärarnas auktoritet ska återupprättas och stödjas av samhället. I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Den inledande delen i läroplanen för (Lgr 11) och i läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11) beskriver värdegrunden som verksamheten ska vila på samt skolans uppdrag. Alla delar av utbildningsväsendet ska vila på samma värden, och de mål som läroplanerna anger för utbildningen ligger mycket nära varandra, oavsett vilken skolform det gäller. Det anges att skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Vidare anges det att sådana tendenser aktivt ska motverkas och att främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. I Lgr 11 och Gy 11 anges det även att det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Medvetenhet om det egna och delaktighet i det gemensamma kulturarvet ger enligt läroplanen en trygg identitet som är viktig att utveckla tillsammans med förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Skolan ska vidare enligt Lgr 11 och Gy 11 vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Särskilt om politisk information i skolan Som framkommit ovan har skolan ett demokratiskt uppdrag som dels regleras i skollagen (2010:800), dels i förordningar med bestämmelser för olika skolformer, dels i ämnes- och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. Det är upp till varje skola att bestämma hur arbetet med skolans demokratiuppdrag ska organiseras, men som en del av skolans uppdrag att för-bereda elever för att delta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls- och arbetslivet är det viktigt att elever i sin utbildning ges möjlighet att ta del av politisk opinionsbildning. Ett delmoment i arbetet kan vara att bjuda in politiska partier till skolan (prop. 2017/18:17 s. 6–7). behandlade regeringens förslag om politisk information i skolan (prop. 2017/18:17, bet. 2017/18:UbU6, rskr. 2017/18:42). beslutade i enlighet med propositionens förslag. Ändringarna innebär att det är rektorn som beslutar om politiska partier ska bjudas in för att medverka i utbildningen. Om politiska partier bjuds in får antalet begränsas till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Rektorn får även bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval, om urvalet görs på en annan objektiv grund. Om ett begränsat antal politiska partier har bjudits in till en skola behöver inte andra politiska partier som har anmält intresse för att medverka i utbildningen ges en sådan möjlighet. Rektorn får dock besluta att eleverna som ett led i utbildningen ska ges möjlighet att på lämpligt sätt ta del av information också från dessa andra politiska partier. Ändringarna är införda i 1 kap. 5 a § skollagen och trädde i kraft . Bakgrund och pågående arbete Allmänt om skolans värdegrund har avslutat och påbörjat ett flertal regeringsuppdrag som behandlar frågor om skolans värdegrund (se t.ex. U2011/567/S, U2011/2649/S). har i uppdrag av regeringen att genomföra insatser i nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S, U2017/00301/S). Med hjälp av insatserna ska huvudmän, förskolor och skolor få goda möjligheter att utveckla undervisningen och den pedagogiska verksamheten. Insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Insatserna ska riktas till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. redovisade och en plan för åren 2016–2019 när det gäller utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. Genomförandeplanen innefattar åtta olika program: systematiskt kvalitetsarbete, digitalisering, kunskaper och värden, betyg och bedömning, nyanländas lärande, skola och arbetsliv och högre studier, elevhälsa samt styrning och ledning. På finns det information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till . Programmet om kunskaper och värden innehåller bl.a. kunskapshöjande insatser om främlingsfientlighet och rasism som genomförs tillsammans med Forum för levande historia och som pågår t.o.m. . Programmet innehåller även insatser om delaktighet, inflytande och likabehandling. Insatserna riktar sig till huvudmän och skolor. har Forum för levande historia regeringens uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2015/319/KA). Uppdraget ska genomföras i samarbete med . Målsättningen är att bl.a. nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. Uppdraget omfattar rasism och liknande former av intolerans såsom afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, homofobi och transfobi och ska genomgående ha ett genusperspektiv. beslutade regeringen att förlänga delar av utbildningsinsatsen (Ku2016/01672/DISK). Insatser mot våldsbejakande extremism m.m. Regeringen tillsatte en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103, 2015:27, 2015:86, 2016:43). Samordningen var en del av en större satsning från regeringen i fråga om antiterrorstrategier, handlingsplaner för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och ett stort antal uppdrag till en rad myndigheter. Åtgärderna syftar bl.a. till att stärka demokratin mot våldsbejakande extremism, motverka personers inträde i våldsbejakande extremistmiljöer och underlätta personers utträde ur sådana miljöer. Den nationella samordnaren hade bl.a. ett särskilt uppdrag att erbjuda och förmedla kunskapsstöd till kommuner och andra lokala aktörer som identifierar problem med våldsbejakande extremism. Vidare hade samordnaren ansvar för att utforma och genomföra utbildningsinsatser riktade till relevanta yrkesgrupper på lokal nivå, bl.a. inom skolan. Samordnaren har också uppdaterat det digitala utbildningsmaterialet Samtalskompassen genom att samla forskning och kunskap om våldsbejakande extremism och om fungerande förebyggande metoder. Samordnaren slutredovisade uppdraget i betänkandet demokratin mot våldsbejakande extremism (SOU 2017:110). Bland slutsatserna kan nämnas att det finns ett mycket stort fortsatt behov av att stödja det lokala arbetet mot våldsbejakande extremism, och att kommunerna behöver handfast stöd bl.a. när det gäller att hantera problem i ett område eller på en skola. Skolan anges vara en central aktör i arbetet mot våldsbejakande extremism. Det ligger i skolans kärnuppdrag att främja demokratin genom att lära ut en demokratisk värdegrund och fostra demokratiska medborgare. Att lära elever källkritik och utbilda i medie- och informationskunskap är exempel på hur skolan kan stärka demokratin. Genom att stärka elevernas källkritiska förmåga och lära dem hur man kan identifiera propaganda, något som och har tagit fram material för, kan propaganda och rekrytering på sociala medier till våldsbejakande extremistmiljöer motverkas. Samordnaren lyfter även fram att det är avgörande för arbetet mot våldsbejakande extremism att socialtjänst, polis, skola och fritidsverksamhet tillsammans med det civila samhället gör en samlad ansats. Vidare fungerar arbetet oftast smidigare i de kommuner som har byggt upp ett nära samarbete mellan dessa aktörer. Lokala fritidsverksamheter är också viktiga för att motverka radikalisering, eftersom det är där många unga finns efter skoltid. I regleringsbrevet fick i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen ska vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmannen gällande enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. ska också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. ska hålla () löpande informerat om uppdraget. Uppdragets första del ska redovisas till () . Övriga delar ska redovisas . Arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism inom EU Inom EU pågår samarbete om bl.a. det förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. antog EU:s utbildningsministrar den s.k. Parisdeklarationen, som är en deklaration om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. Med utgångspunkt i denna deklaration har EU vidtagit åtgärder för att bl.a. utbyta erfarenheter kring frågor om hur radikalisering och våldsbejakande extremism kan förebyggas genom utbildning. antog kommissionen meddelandet Att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsbejakande extremism (KOM (2016) 379). I meddelandet betonade kommissionen bl.a. att arbetet mot våldsbejakande extremism kräver en kombination av åtgärder på flera olika politikområden, vilket betyder att myndigheter och andra aktörer på alla nivåer – lokal, regional, nationell, europeisk och internationell – behöver samverka. bereddes utbildningsutskottet tillfälle att lämna ett yttrande till över kommissionens meddelande om arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism (KOM(2016) 379) i de delar som berörde utskottets beredningsområde. Utskottet lyfte bl.a. fram stödet till lärare för att rusta dem bättre när det gäller att upptäcka tidiga tecken på radikalisering och till att hantera mångfald i klassrummen. Utskottet betonade även vikten av att samarbeta med och inom utbildningsområdet, inte minst när det gäller verktyg för lärarstöd, samt av att ta fram ny kunskap genom forskning om radikalisering (utl. 2016/17:KU12, yttr. 2016/17:UbU3y). antog slutsatser om integrering med mångfald för att ge alla en bra utbildning. I slutsatserna lyfts bl.a. fram att medlemsländerna ska främja utvecklingen av och anpassa åtgärder för att tidigt identifiera och motarbeta radikalisering som kan leda till våldsbejakande extremism samt att uppmuntra nyskapande arbetssätt och samarbeten mellan olika aktörer på lokal nivå, utbildningsinstitutioner, föräldrar och det civila samhället för att öka inkluderingen och därmed bidra till att motverka radikalisering. Sedan 1990 ratificerade FN:s konvention om barnets rättigheter, den s.k. , ska barns bästa vara vägledande för all myndighetsutövning. fick i uppdrag av regeringen att genomföra ett kunskapslyft om riktat mot statliga myndigheter, landsting och kommuner för att öka kunskapen om barnets rättigheter (S2016/07874/FST, S2016/07875/FST, S2011/08293/FST). ska erbjuda stöd i myndigheternas arbete och säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i den dagliga verksamheten. är en av de myndigheter som ingår i .