bet · H601NU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv på i enlighet med utskottets förslag. Detta förslag överensstämmer i delar med förslagen i motionerna 2018/19:2913 (KD) och 2018/19:2928 (M), som därmed delvis tillstyrks av utskottet. Utskottets förslag som utgår från den utgiftsram fastställde innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för sex av anslagen (anslaget 1:2, 1:5, 1:15, 1:20, 2:3 och 2:7). Vad gäller övriga anslag överensstämmer utskottets förslag med budgetpropositionen . Vidare tillstyrker utskottet de förslag till bemyndiganden som regeringen lagt fram i budgetpropositionen och som behandlas i detta betänkande. Därtill tillstyrker utskottet regeringens förslag om att upphäva lagen om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svensk-norskt industriellt samarbete. Övriga motionsförslag som behandlas i detta betänkande avstyrks av utskottet. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L och MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 utgiftsområde 24 Näringsliv. 11 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24 Upphävande av lagen om beslutanderätt för stiftelse som har bildats att främja svensk-norskt industriellt samarbete 1.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Regeringens lagförslag Tabell 1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 24 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 24 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 24 punkt 7 och motionerna 2018/19:2913 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:2928 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 2018/19:2378 av m.fl. (SD), 2018/19:2633 av m.fl. (C) och 2018/19:2952 av m.fl. (L). 1. för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag besluta om kapitaltillskott på högst till , 2. besluta om medlemskap i och att –2026 besluta om en medlemsavgift på högst , 3. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 , 4. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 5. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter, 6. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 24 punkterna 2–6 och 8. Upphävande av lagen om beslutanderätt för stiftelse som har bildats att främja svensk-norskt industriellt samarbete antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1981:600) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svensk-norskt industriellt samarbete. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 24 punkt 1. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD)*, (MP)*, (M) och (C)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och elva motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och till beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som motionärerna föreslår i sina anslagsmotioner. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 13–14). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare anför regeringen att vissa generella justeringar av anslagen har gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i sina motioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit förslaget i reservation 5 i finansutskottets betänkande och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår näringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Riksdagsordningen anger också att innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag om att ska anta en lag, eller väcker ett sådant förslag genom ett utskottsinitiativ, ska utskottet inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. Detta gäller också för förslag som påverkar statens budget. Om utskottet inte har inhämtat upplysningar eller yttranden, ska utskottet i sitt betänkande redovisa skälen för detta (10 kap. 4 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 24. Slutligen behandlas regeringens lagförslag till att upphäva lagen (1981:600) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svensk-norskt industriellt samarbete. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 har kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen, utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomförde utskottet därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2017/18:NU1, bet. 2017/18:NU2, bet. 2017/18:NU3). Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Mot bakgrund av att propositionen beslutats av en övergångsregering är årets uppföljning mer översiktlig och begränsad till tidigare mer övergripande iakttagelser. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som beslutats av . Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Utgiftsområde 24 Näringsliv är uppdelat i två politikområden: Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Det finns för utgiftsområdet inget generellt mål, utan i stället finns ett mål för vart och ett av de två politikområdena. Vad gäller politikområdet Näringsliv anges i propositionen att med hänvisning till näringsutskottets ställningstagande i betänkandet avseende budgetpropositionen (bet. 2017/18:NU1) redovisas näringspolitiken uppdelad på tre områden för att tydliggöra sambanden mellan mål, insatser, resultat och budgetförslag. De tre områdena är: Förutsättningar för innovation och förnyelse, Entreprenörskap samt Ramvillkor och väl fungerande marknader. Av avsnitt 4.5.1 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder framgår att regeringen gjort en översyn av resultatindikatorerna, som resulterat i att ett antal indikatorer har tagits bort och två nya indikatorer lagts till. Den nya strukturen innebär att först redovisas indikatorer med koppling till det övergripande målet för politikområdet samt ytterligare indikatorer vars syfte är att ge en allmän bild av utvecklingen i näringslivet. Därefter redovisas indikatorerna som syftar till att visa utvecklingen inom de tre områdena som tidigare angetts. I de efterföljande avsnitten 4.5.2 Förutsättningar för innovation och förnyelse, 4.5.3 Entreprenörskap och 4.5.4 Ramvillkor och väl fungerande marknader redogörs inledningsvis för hur insatser inom respektive område förhåller sig till det mål som beslutats av . Sedan beskrivs de utförda insatserna under varje område. Avslutningsvis anges under rubriken 4.5.5 Särskild insats – enklare vägar till jobb de insatser regeringen utfört inom ramen för regeringens arbete med att skapa förutsättningar för enklare jobb i näringslivet. När det gäller politikområdet Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande framförs i avsnitt 5.4 Resultatredovisning att de indikatorer och bedömningsgrunder som används för att följa upp måluppfyllelsen framför allt bygger på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. I de tre efterföljande avsnitten 5.4.1 Exportfrämjande, 5.4.2 Investeringsfrämjande och 5.4.3 Exportfinansiering redogörs för indikatorer och bedömningsgrunder samt resultat för de myndigheter och andra aktörer som har regeringens uppdrag att utföra regeringens insatser på respektive område. Därefter redovisas indikatorerna, resultat för indikatorerna och vissa insatser. Avsnitt 5.4.4 EU:s inre marknad inleds med en redogörelse för de indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för att nå målet om en effektiv inre marknad. I budgetpropositionen konstateras vidare att den slutliga effekten av regeringens insatser på detta område kan dröja . Sedan följer en genomgång av regeringens och dess myndigheters arbete inom inremarknadsområdet. Även avsnitt 5.5 Internationell handelspolitik inleds med en beskrivning av de bedömningsgrunder som ligger till grund för resultatredovisningen. Det framhålls att handelspolitiken handlar om långa och omfattande processer med många inblandade, vilket kan göra det svårt att avgöra vad som är resultatet av svenska insatser. Den efterföljande resultatredovisningen innehåller uppgifter om utvecklingen i det multilaterala regelverket (förhandlingarna inom WTO), förhandlingar om bilaterala och regionala avtal (t.ex. med , och ) samt EU:s autonoma handelssystem. I de efterkommande avsnitten beskrivs bl.a. och Swedacs arbete samt vissa av de insatser som genomförts inom andra utgiftsområden. Inledningsvis vill utskottet betona att budgetpropositionen har beslutats av en övergångsregering och att regeringen därför avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Utskottet har mot denna bakgrund valt att följa upp resultatredovisningen på en mer översiktlig nivå än och att bara lyfta upp några mer övergripande iakttagelser. Utskottet vill likt föregående år framhålla att en klar och tydlig resultat-redovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är därför ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om att utveckla den ekonomiska styrningen. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen, vilket bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . Utskottet konstaterade att strukturen mellan de två politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande skiljde sig åt samt att det inte hade tagits några steg mot en mer enhetlig struktur i jämförelse med året innan. Utskottet noterar att detta är giltigt. Vad gäller politikområdet Näringspolitik noterar utskottet att regeringen ändrat strukturen för resultatredovisningen genom att dela upp den under de tre områdena Förutsättningar för innovation och förnyelse, Entreprenörskap samt Ramvillkor och väl fungerande marknader. Vidare har regeringen genomfört en översyn av politikområdets indikatorer. Utskottet anser att de vidtagna åtgärderna bidrar till ett tydligare samband mellan det mål som beslutat och de indikatorer som följer utvecklingen för politikområdet. Därtill bidrar förändringen till att bättre synliggöra hur regeringen anser att insatserna inom de tre områdena relaterar till politikområdets mål i stort. Utskottet välkomnar dessa åtgärder. vill utskottet betona vikten av att översynen av resultatredovisningen fortgår och att den även framöver bör inkludera avsnitten om slutsatser och budgetförslag. Utskottet ser det även som önskvärt att det i resultatredovisningen än tydligare klargörs dels effekter av utförda insatser, dels från vilka anslag insatserna finansieras, exempelvis på motsvarande sätt som har gjorts inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Utskottet noterar vad gäller politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande att ett flertal av de iakttagelser utskottet gjorde föregående år till stora delar är giltiga. Detta gäller inte minst för avsnitten Exportfrämjande och Investeringsfrämjande samt Exportfinansiering där utskottet haft synpunkter på de redovisade indikatorernas detaljnivå och avsaknaden av dels en motivering till hur indikatorerna förhåller sig till målen för politikområdet, dels en tydlig redovisning av hur utförda insatser och åtgärder bidrar till att uppnå dessa mål. Utskottet vill därför hänvisa till förra årets budgetbetänkande för en närmare redogörelse av dessa iakttagelser (bet. 2017/18:NU1). vill utskottet som ett positivt exempel framhålla den jämförande studie Business gjort mellan företag som använt rådets tjänster och andra företag. Anslag inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med utskottets förslag som framgår av bilaga 4. Utskottets förslag till anslag överensstämmer delvis med de förslag som finns i motionerna 2018/19:2928 (M) och 2018/19:2913 (KD). Vidare godkänner de förslag till bemyndiganden som läggs fram i propositionen. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2021. biföll reservation 5 i finansutskottets betänkande om ramarna, vilket bl.a. innebar att genom att delvis bifalla motionerna 2018/19:2934 (M) och 2018/19:2991 (KD) fastställde ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 . Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. Regeringens och motionärernas förslag till ramar samt beräkningar för perioden –2021 framgår av tabell 1. Tabell 1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2019 (föreslagen utgiftsram) 2020 (utgiftsberäkning) 2021 (utgiftsberäkning) * = Ingen uppgift angiven. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Bakgrunden till dessa redogörs närmare för i finansplanen (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.1). I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2018/19:2928 (M), 2018/19:2378 (SD), 2018/19:2633 (C), 2018/19:2913 (KD) och 2018/19:2952 (L). Enligt förslaget i propositionen kompletteras fyra av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer bemyndiganden om kapitaltillskott till , medlemskap i , kreditgarantier för exportkrediter, kreditgarantier för investeringar och lån i för AB . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas målen för utgiftsområdet och principerna för utformningen av propositionen. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de 28 anslagen inom utgiftsområdet och de föreslagna bemyndigandena. Slutligen refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen samt vissa kompletterande uppgifter. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Inom politikområdet Näringspolitik ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering samt tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av verksamhetsområdena Export- och investeringsfrämjande, Handelspolitik samt EU:s inre marknad. Verksamheten syftar till att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning i genom att bl.a. främja exporten och utländska investeringar i . Det sker också genom att arbeta för att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, och genom att verka för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Utgiftsområde 24 Näringsliv har inget övergripande mål. I stället finns mål för de två politikområden som ingår i utgiftsområdet. Målet för politikområdet Näringspolitik är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1). Målet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1) – högsta möjliga grad av frihandel – en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU – ett förstärkt multilateralt handelssystem inom () – ökande handelsutbyte mellan och världen – ökade utländska investeringar i . Utöver ovanstående mål för politikområdena redovisas även vissa andra mål i propositionen. Principer för utformningen av propositionen Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har generella justeringar gjorts för utgiftsområdena enligt följande: – Anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål har pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. – Anslag som avser regelstyrda transfereringssystem har justerats utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer (t.ex. antal personer som omfattas). – Anslag har justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. – Anslag har justerats med anledning av att beslutat om flyttar av ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. – Anslag har justerats om det har krävts för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. – För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . I det följande avsnittet redogörs för förslagen till anslag . I de fall där förslaget avviker från anslagsnivån budget redovisas skälen för detta i enlighet med vad som anförs i propositionen. För uppgifter om vilka tidigare aviserade insatser som uteblir eller fortsätter trots att de enligt vad som tidigare aviserats skulle ha upphört hänvisas till propositionen. Regeringen föreslår att 7 anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fyra av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. För ett av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om ett kapitaltillskott som leder till utgifter . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem får användas för Verket för innovationssystems förvaltningsutgifter. Regeringen förslår att anvisar till anslaget, vilket är en ökning med jämfört med föregående år beroende på pris- och löneomräkning. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Regeringen förslår att anvisar till anslaget, vilket innebär en minskning på jämför med 2018. Vidare begär regeringen ett bemyndigande att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. Enligt regeringen behövs bemyndigandet för att de åtgärder som beslutas och bedrivs ska kunna genomföras långsiktigt.