bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Ändringarna omfattade vidare förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Regeringen presenterade en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet. Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Strategin innehåller tre fokusområden för de åtgärder som sammantaget ska leda till att det övergripande målet för strategin uppnås. Varje fokusområde innefattar ett mål och flera delmål som ska uppnås till 2022. De tre fokusområdena är digital kompetens för alla i skolväsendet, likvärdig tillgång och användning samt forskning och uppföljning kring digitaliseringens möjligheter. Kompetensutveckling om skolans digitalisering Inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/S, U2016/05732/S) har tagit fram kompetensutvecklingsmaterial med inriktning på att leda digitalisering och hur digitala verktyg kan stödja elevernas lärande i undervisningen. Materialet riktar sig till huvudmän, skolledare, förskollärare, lärare och annan pedagogisk personal. Syftet är att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att utveckla digital kompetens samt bidra till effektivisering och utveckling av utbildningen. Pågående uppdrag om att främja digitaliseringen I regleringsbrev har regeringen gett i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. Arbetet ska utgå från de redovisningar som lämnat till regeringen i enlighet med uppdraget att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrev har regeringen vidare gett i uppdrag att arbeta med att främja digitaliseringen inom skolväsendet och med att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och i administration. Arbetet ska utgå från den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet (U2017/04119/S). I arbetet ska även ingå att följa upp målen i strategin och vilket genomslag digitaliseringsstrategin får i verksamheterna. ska föra en dialog med Kommuner och Landsting om arbetet. Uppdraget ska redovisas till () med första tillfälle . beslutade att ta fram en översikt av forskningsrön och andra resultat inom området digitaliseringen i skolan och dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Utskottet publicerade rapporten i skolan – dess påverkan på kvalitet, likvärdighet och resultat i utbildningen. Översikten visar sammanfattningsvis att användningen av digitala verktyg i undervisningen har gett effekter på elevers resultat. Vidare framgår i rapporten att eftersom tillgången till och användningen av digitala verktyg varierar betydligt bland skolor torde det rimligtvis finnas effekter på likvärdigheten. Det finns bl.a. forskning som visar att likvärdigheten påverkas beroende på om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. Det sägs också att kvaliteten i undervisningen och elevers inlärning påverkas av digitala verktyg, att det finns såväl positiva som negativa effekter och att det när gäller kvaliteten i undervisningen är väsentligt om de digitala verktygen används med en genomtänkt pedagogik eller inte. har en standardiserad inloggningslösning för att förenkla konto- och lösenordshanteringen för såväl användarna på skolsidan, som för leverantörer av olika läromedel, tjänster och system. Med kan eleverna använda en enda inloggning, single sign-on, för att komma åt tjänster i skolan samt alla de digitala resurser som skolan abonnerar på online (t.ex. läromedel, referensverk eller schemaläggning). har tagits fram under ledning av Sis, , och drivs av i , IIS. har 217 medlemmar, varav 152 är användarorganisationer (bl.a. kommunala skolhuvudmän och fristående skolor) och 65 är tjänsteleverantörer. Utskottet kan konstatera att målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett alltmer digitaliserat samhälle. Utskottet anser att det därför är glädjande att regeringen har beslutat om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplaner för och gymnasieskolan för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Förändringarna innebär exempelvis att man ska stärka elevernas källkritiska förmåga och att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena. Utskottet vill också lyfta fram att det även har gjorts förtydliganden i läroplanerna i skolans uppdrag för att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både möjligheter och risker som en ökande digitalisering medför. Utskottet anser att det inte finns skäl för att föreslå några ytterligare förändringar i denna fråga. I frågan om att det behövs en strategi för skolans digitalisering kan utskottet konstatera att regeringen presenterade en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet . Regeringens övergripande mål för den nationella digitaliseringsstrategin är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Utskottet anser mot bakgrund av detta att motionsyrkandet om en strategi för skolans digitalisering är tillgodosett. När det gäller frågan om behovet av ett kunskapslyft om digitalisering vill utskottet lyfta fram att tog fram kompetensutvecklingsmaterial med inriktning på att leda digitalisering och hur digitala verktyg kan stödja elevernas lärande i undervisningen. Materialet riktar sig till huvudmän, skolledare, förskollärare, lärare och annan pedagogisk personal. Utskotten finner att även denna fråga är tillgodosedd. När det sedan gäller behovet av en elevinloggning hänvisar utskottet till den standardiserade inloggningslösningen . Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inga skäl att föreslå några ytterligare åtgärder och avstyrker motionerna 2017/18:670 (S), 2017/18:2339 (V) yrkande 14, 2017/18:3358 (M) yrkande 1 och 2017/18:3466 (C) yrkandena 3 och 4. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31 samt 2017/18:519 av (M), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 26, 2017/18:1394 av (S), 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2025 av (M), 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 38 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20. Vi anser att det ska införas nationella kvalitetskrav för skolan. når var fjärde elev inte godkänd nivå i samtliga ämnen i årskurs nio. Fler än 18 000 elever når inte gymnasiebehörighet och det finns skolor där mer än hälften inte når gymnasiebehörighet. Ofta är det skolor i utanförskapsområden som är drabbade. Skolor som har tagit emot många nyanlända elever har svårigheter att ge alla elever tillräckliga kunskaper. Vi kan inte acceptera ett skolsystem som dras isär. Vi vill se ett tydligare nationellt ansvar med nationella kvalitetskrav för att vända utvecklingen på de skolor som har brister. Det behövs därför reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. ska skolor och huvudmän som lyckas med sitt uppdrag inte få ändrade förutsättningar. Det behövs också tydligare kunskapskontroller mellan årskurserna. är övergången från förberedelseklassen till ordinarie klass inte formaliserad. Vi vill därför att det tas fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för att få gå vidare från en klass till en annan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 26 samt 2017/18:519 av (M), 2017/18:1394 av (S), 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2025 av (M), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 38 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20. Frågan om läxhjälp har varit aktuell i samhällsdebatten och vi avvisar förslag om att ta bort läxor som ett naturligt och avgörande inslag i lärandet. De förslag som har förts fram har dock inte varit tillräckliga. Vi anser att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan. Vidare ska elever i lägre årskurser ges möjlighet att få läxhjälp när de vistas på fritidshemmen. En av tankarna bakom fritidshemmen är enligt vår mening att de ska komplettera hemmet och föräldrarna. En sådan reform som vi föreslår kommer självklart innebära att fritidshemmen behöver personalförstärkningar så att inte övrig verksamhet blir lidande. Det kommer ändå enligt vår mening att bli betydligt billigare än att anställa extra lärare om skolan i stället skulle erbjuda läxhjälp. Vi anser också att det är olyckligt att intresset och kunskaperna i matematik och naturvetenskap har fallit drastiskt. Det visar flera internationella kunskapsundersökningar. Mot bakgrund av matematikens och naturvetenskapens oersättliga betydelse för tillgången på goda ingenjörer är detta olyckligt. Vi vill därför att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. Det skulle öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen, men tydliggöra vad eleverna ska ha lärt sig efter varje årskurs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2017/18:519 av (M), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 26, 2017/18:1394 av (S), 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2025 av (M), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 38 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20. Skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor är en central jämställdhetsfråga. och Samhälle (SNS) har i en studie visat att skillnaderna mellan pojkar och flickor kan minska om skolorna håller en hög kvalitet. Det är därför viktigt att fortsätta med den skolpolitik som inleddes i alliansregeringen under Liberalernas ledning med höga förväntningar på eleverna, trygghet i klassrummet och skickliga lärare som ges goda förutsättningar att undervisa. Med mer kunskap om genusfrågor i skolan kan lärare och personal arbeta mer effektivt för att könsrollerna inte ska påverka individen negativt. Lika viktigt är det att pojkarna möter fler goda manliga förebilder i skolan som kan möta pojkarna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 38 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2017/18:519 av (M), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 26, 2017/18:1394 av (S), 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2025 av (M), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31 samt 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8. Det behöver vidtas åtgärder med anledning av att pojkar har sämre prestationer i skolan än flickor. 2016 visar på markanta könsskillnader. Även om resultaten har förbättrats sedan den förra presterar pojkar fortfarande sämre i skolan och ägnar mindre tid åt läxor än jämnåriga flickor. Särskilt dåligt presterar pojkar i läsförståelse, men även i matematik presterar flickor bättre i undersökningen. Vid analysen av i relation till andra studier konstateras att många pojkar inte känner sig hemma i dagens skolkultur. Pojkarnas sämre prestationer är ett jämställdhetsproblem och ett framtida samhällsproblem som behöver åtgärdas. Lösningar i form av en ökad medvetenhet hos lärarkåren, ett bättre individuellt perspektiv för varje elev och smidigare övergångar mellan grundskola, högre utbildning och arbetsliv framhålls i rapporten från . Att skolan är en lugn miljö präglad av ordning måste också betecknas som en grundförutsättning. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har minskat , vilket drabbat undervisningstiden i bl.a. svenska. Antalet undervisningstimmar i den svenska obligatoriska skolan är också lägre än genomsnittet i de europeiska länderna. Svenska elever har i en internationell jämförelse betydligt färre undervisningstimmar jämfört med andra EU-länder. Denna utveckling behöver vändas. Därför behöver elever mer lärarledd tid och svenska och läsning behöver särskilt prioriteras. Det behövs en översyn av vad lärarna faktiskt lägger sin arbetstid på. Utvecklingen under ett flertal år har varit att den faktiska tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. Alliansregeringen inledde en satsning på fler lärare i och mindre klasser i lågstadiet som gör att utrymmet för en bättre inlärning ökar framför allt i de lägre årskurserna. Det kommer fortfarande att behövas mer insatser för att värna en god utveckling av läsförståelsen. Undervisningstiden i ämnet svenska med fokus på läsning bör därför utökas. För de obligatoriska skolformerna (, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan) finns s.k. timplaner enligt vilka eleverna är garanterade en minsta undervisningstid i varje ämne. I timplanerna anges den totala undervisningstid som eleven ska få i ett visst ämne under hela sin tid i skolan. Fördelningen av undervisningstiden är däremot inte närmare reglerad, exempelvis över olika stadier eller årskurser. Alliansregeringen initierade frågan och den nuvarande regeringen har sänt en promemoria på remiss med förslag som innebär att timplan ska stadieindelas. Detta syftar till att underlätta för huvudmännen att garantera att eleverna får den undervisningstid de har rätt till. Den stadieindelade timplanen bedöms även leda till en mer likvärdig skola och underlättar för enskilda elever om de vill byta skola. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi anser att skolans ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna behöver utredas och tydliggöras. Vi kan inte acceptera ett skolsystem som dras isär. Vi vill se ett tydligare nationellt ansvar med nationella kvalitetskrav för att vända utvecklingen på de skolor som har brister. Det behövs därför reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. ska skolor och huvudmän som lyckas med sitt uppdrag inte få ändrade förutsättningar. I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs ett utökat statligt ansvar. Vi anser därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten ska övergå till statligt huvudmannaskap. Detta gäller oavsett vem som är huvudman. Vid behov ska en skola kunna läggas ned. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 av (S), 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att och gymnasieskolan ska få ett statligt huvudmannaskap. För att tackla dagens stora problem inom gymnasieskolan måste staten ta över huvudmannaskapet från kommunerna. Vi har också en stor utmaning i den massiva immigration med nya elever som varken behärskar svenska språket eller har hunnit anamma svensk kultur. För att få en likvärdig skola på och i gymnasiet där både rika och mindre välbeställda kommuner har en skola av acceptabel kvalitet behöver vi ett statligt huvudmannaskap. En annan fråga är lärarnas sjunkande status som av nästan alla debattörer i frågan utmålas som ett stort problem. Enligt vår mening är ett statligt huvudmannaskap den effektivaste enskilda åtgärden för att vända utvecklingen och höja lärarnas status. Vi anser att kommunerna inte har den kompetens som krävs för att styra skolan och här måste staten gå in med en högre professionell kompetens. Vi anser att i ett första steg ska organisationen och huvudmannaskapet för studie- och yrkesvägledningen, it, skolhälsovården och den administrativa personalen övergå till statlig regi. För att klara utmaningarna dagens skola står inför krävs ett fast och professionellt styre från statens myndigheter och politiker. Vi anser att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7. Det bör tillsättas en utredning i syfte att införa ett statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet. Det kommunala huvudmannaskapet med 290 olika sätt att styra skolan har skapat ett byråkratiskt system. Med en tydlig statlig finansiering och resursfördelning som utgår från behoven kan de ekonomiska resurserna prioriteras och fördelas till de insatser som spelar störst roll för elevernas kunskapsutveckling. Med ett nationellt ansvarstagande kan den negativa trenden vändas och skolsystemet ges förutsättningar att bli likvärdigt. Enligt vårt förslag ska det vara en bred parlamentarisk utredning som tillsätts som ska ta fram förslag om hur staten ska överta huvudansvaret för att garantera alla enheter inom skolväsendet likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Skolväsendets olika delar ska hänga ihop, och därför bör man belysa frågan om huvudmannaskap i fråga om skolväsendets samtliga delar. Utredningen bör ta fasta på vilka positiva effekter kommunaliseringen av skolan har fått och som kan behållas. Även konsekvenserna för kommunernas ekonomi måste analyseras, liksom en lång rad frågor som hur arbetsgivaransvaret bäst ska utövas och hur reformen ska genomföras för att alla yrkeskategorier ska vara förberedda. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:829 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7. Kommunaliseringen av skolan är huvudförklaringen till skolans minskade likvärdighet, försämrade kunskapsresultat samt lärarnas försämrade arbetssituation och status. Det bör uppmärksammas att det var Liberalerna som i regeringsställning fick igenom förändringar där staten tog ett allt större ansvar för skolan. Men måste nästa steg tas som innebär att staten tar över hela huvudansvaret för skolan. Staten ska vara arbetsgivare för rektorerna och lärarna och ansvara för uppföljning så att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt med sig. En utredning bör tillsättas som tar fram förslag på formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7. Det behövs ökad flexibilitet med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Ett bekymmer för många familjer på landsbygden är avståndet till barnens skola. Tillämpningen av de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta en friskola med lägre elevantal i glesbygdsområden bör vara generösa så länge som bibehållen kvalitet kan garanteras. Kommunerna bör vidare ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Det ska även vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. ser vikten av att värna tillgången till öppen förskola på landsbygden, som gärna kan drivas i samverkan med det civila samhället.