bet · H601NU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Åtgärder behövs för att stärka svensk ekonomi, skapa arbetstillfällen och säkerställa grundfunktioner i samhället. har genom sitt beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv har fastställts till 7 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller utgiftsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. Vad gäller näringspolitiken anser utskottet att det är viktigt att komma ihåg att jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. Utskottet anser därför att det måste bli enklare och mer attraktivt att driva företag i . Ett framgångsrikt land är starkt beroende av ett fungerande utbildningssystem och en näringspolitik som främjar företagande. För att åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och goda möjligheter till arbete måste näringspolitiken stimulera till enskildas initiativ och företagande. Entreprenörer ska ha förutsättningar att vilja och våga satsa på sina idéer. Vidare anser utskottet att ett gott företagsklimat bl.a. förutsätter tillgång till rätt kompetens, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbörda minskar. Regeringen har under den gångna mandatperioden fört en politik som går i motsatt riktning. Skatterna har höjts med , vilket slår mot jobb, tillväxt och sparande. Regelbördan har ökat, och nyföretagandet i är det lägsta . utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att ska kunna konkurrera på den globala marknaden anser utskottet att villkoren behöver stärkas för företagsamhet och entreprenörskap. behöver ett livskraftigt näringsliv som kan skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt, både socialt och ekonomiskt, och som därutöver tar hänsyn till klimatet och miljön. I det följande tar utskottet ställning till de olika anslagen inom utgiftsområdet och de övriga anslagsanknutna förslagen som läggs fram i propositionen och motionerna som behandlas i detta avsnitt. Utskottet föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Ökningen i förhållande till regeringens förslag motiveras med att utskottet justerar för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen för dels den forskningspolitiska propositionen (+110 miljoner kronor), dels satsningen på elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel (+40 miljoner kronor). Utskottet föreslår vidare att anvisar till anslaget 1:5 Näringslivsutveckling. Utskottet föreslår att anslaget ökar med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för satsningen på en elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Med samma motivering föreslår utskottet också att anslaget ökas med för arbete med . När det gäller anslaget 1:11 bedömer utskottet till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen att anslaget inte behöver justeras för att kunna inrymma utökade arbete med . När det gäller anslaget 1:15 Upprustning och drift av föreslår utskottet att anvisar till anslaget. Ökningen (+5 miljoner kronor) i förhållande till regeringens förslag behövs för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Vidare föreslår utskottet att anvisar till anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Det innebär att anslaget minskar med i förhållande till regeringens förslag. Därtill föreslår utskottet att anvisar till anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för Business för 2020 till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Detta syftar till att säkra medverkan i . Det innebär att anslaget ökar med i förhållande till regeringens förslag. Slutligen föreslår utskottet att anvisar till anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning. Ökningen i förhållande till regeringens förslag behövs för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Det innebär att anslaget ökar med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet noterar att de föreslagna anslagsändringarna som redogjorts för ovan är ändringar som aviserades redan i budgetpropositionen 2018 att genomföras 2019. Utskottet finner därmed inte skäl för att inhämta ytterligare upplysningar och yttranden om dessa förslag. Utöver det som utskottet nu framfört om anslagen gäller det som anförs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottets föreslår sammanfattningsvis att anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 i enlighet med tabellen i bilaga 4. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet delvis motionerna 2018/19:2913 (KD) och 2018/19:2928 (M) i berörda delar. Vidare tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag om anslag och bemyndiganden samt avstyrker förslagen i motionerna 2018/19:2378 (SD), 2018/19:2633 (C) och 2018/19:2952 (L). Upphävande av lagen om beslutanderätt för stiftelse som har bildats att främja svensk-norskt industriellt samarbete Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till att upphäva lagen om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja av svensk-norskt industriellt samarbete. Regeringen föreslår att beslutar att lagen (1981:600) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svenskt-norskt industriellt samarbete ska upphöra att gälla vid utgången av 2018. En översyn som har gjort visar att lagen har förlorat sin betydelse och bör upphävas. Synpunkter på förslaget att upphäva lagen har inhämtats från . Lagrådets yttrande har inte inhämtats. Lagen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att överlämna till stiftelse, som har bildats för att främja svenskt-norskt industriellt samarbete, att pröva frågor om stöd inom stiftelsens verksamhetsområde. Svensk-norsk industrifond var en sådan stiftelse. Fonden bildades på uppdrag av regeringarna i respektive land för att främja industriutbyte och samarbete mellan länderna. Fondens ändamål var att delta med finansiering för att främja industriellt samarbete mellan svenska och norska företag, som innefattade ett ur kommersiell eller teknisk synvinkel högt risktagande och som på relativt kort sikt bedömdes kunna ge företagsekonomisk lönsamhet. Förordningen (1990:45) om finansiering genom Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete reglerade fondens verksamhet. Fonden avvecklades 2004 och tillgångarna överläts då till den svenska och den . Förordningen upphörde att gälla . Utskottet anser att av de skäl som angetts i propositionen bör anta det framlagda lagförslaget om att upphäva lagen (1981:600) om beslutanderätt för stiftelse som har bildats för att främja svensk-norskt industriellt samarbete. Propositionen tillstyrks följaktligen i denna del. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd, och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsen och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har i det första steget av budgetprocessen ställt sig bakom och förslag till bl.a. utgiftsramar och därmed avslagit motsvarande förslag från . Därför väljer vi att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. är i grunden ett marknadsliberalt och handelsinriktat parti. Att skapa ett gott näringslivsklimat för att såväl nya som gamla företag ska kunna verka och växa och att anor som en innovationsdriven nation ska fortleva är högt prioriterat för oss. Det är entreprenörer som skapar de nya affärsmöjligheterna och som lägger grunden för nya innovativa företag i . Vi vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag. Vi anser att det är angeläget att företag får verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. På så vis kan framtidens välstånd byggas. samlade förslag för statens budget finns i partimotion 2018/19:1913. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. I motion 2018/19:2378 lägger vi fram förslag om anslag för utgiftsområde 24, och som framgår av motionen delar vi varken regeringens eller utskottets bedömning när det gäller flera av de anslag som behandlas här. Det förslag som vi lagt fram och som avvisats av innebär sammanfattningsvis följande anslagsförändringar i förhållande till regeringens förslag för utgiftsområde 24. Det är vår uppfattning att anslagen 1:1 Verket för innovationssystem och 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde ha minskats med 37 respektive 2019 i förhållande till regeringens förslag. Effektiviteten i stöd till små och medelstora innovationsdrivna företag kan ifrågasättas, vilket bl.a. visats av Tillväxtanalys. Vi anser att anslaget 1:4 borde ha ökats med 2019 i förhållande till regeringens förslag för en satsning på att öka kunskapen om och möjligheterna med sociala företag. Vidare borde anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ha minskats med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Därtill borde anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser ha ökats med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Vi vill se en ambitionshöjning för Visit arbete riktad till inhemska besökare och anser därför att anslaget 1:7 Turistfrämjande borde ha tilldelats mer än vad regeringen föreslagit. Anslagen 1:8 geologiska undersökning och 1:9 Geovetenskaplig forskning borde ha ökats med 11 respektive 2019 i förhållande till regeringens förslag eftersom vi anser att gruvdrift och mineralhantering är ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. Därutöver borde anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. ha ökats med , och anslaget 1:14 Konkurrensforskning borde ha ökats med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde i förhållande till regeringens förslag ökats med 2019. Vi ser ett behov av att säkerställa både en utökning och förbättring av befintliga verksamhet samt av fler lokala kontor ute i landet. Vi ville också att det skulle införas två nya anslag. för exponentiella teknologier borde ha tillförts 2019 för att inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift skulle ha varit att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. Därtill borde anslaget Starta-eget-bidrag för yrkesverksamma tilldelats 2019. Vi vill införa ett nytt system där yrkesverksamma, under vissa förutsättningar, ska ha rätt att ta tjänstledigt från sitt arbete för att försöka förverkliga en företagsidé och då ges ekonomiska förutsättningar som motsvarar nivån för arbetslöshetskassan. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: har genom sitt beslut fastställt de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv . Eftersom gett budgetpolitiken en annan inriktning än den förordat avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. gick till val på ett mycket ambitiöst reformprogram för att föra framåt. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering som har lämnat en övergångsbudget till . Denna budget har tagits fram utifrån ett antal principer, och bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver. hade inte heller motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. har därför i sin budgetmotion 2018/19:2610 lämnat förslag om förstärkningar inom sådana områden och förslag om att påbörja ett arbete för att komma tillrätta med ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. har även lämnat förslag om ändring i inkomstskatter som måste beslutas . De flesta övriga reformer som behöver menar vi kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. För är det självklart att behandla budgetprocessen seriöst. Ansvar för de offentliga finanserna och att vårda budgetprocessen är viktiga utgångspunkter för vårt arbete. För att kunna genomföra de stora reformer som vi menar behöver krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering är fokus. budgetmotion innehåller inga skarpa anslagspåverkande förslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I den nämnda motionen och i vår motion för det aktuella utgiftsområdet (mot. 2018/19:2633) beskrivs dock inriktningen för den långsiktiga politik som vi ämnar verka för. Vi vill i detta sammanhang även lyfta fram motion 2018/19:2694 (C) om politik för fler jobb, företag och stärkt konkurrenskraft i hela landet. I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar oavsett var i landet man bor. Grunden till utveckling i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företagen som skapar jobb. När nya jobb skapas läggs grunden för ett minskat utanförskap och mer skatteintäkter som kan användas till vård av äldre och barnens skolgång. En förutsättning för att det ska bli fler jobb är att det är enkelt att starta och driva företag. Detta gäller för alla företagsformer, från det enskilda företaget till kooperationen. Vi lovar att envist fortsätta arbetet för ett bättre klimat för jobbskaparna, för hållbar tillväxt i hela landet och för varje människas rätt att skapa ett bättre liv åt sig själv och sin familj. Det kräver att trösklarna till företagande sänks, regelkrånglet minskar, kompetensförsörjningen säkras och företagsskatterna är på en internationellt konkurrenskraftig nivå. För att få företagandet och tillväxten att öka behöver även öppenheten och handeln med omvärlden öka, och EU har här en central roll för att aktivt arbeta för fler frihandelsavtal. Anslag inom utgiftsområde 24, punkt 1 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 24. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 24 läggs fram i motion 2018/19:2952 (L). Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar den gemensamma välfärden. Jag menar att ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. Globaliseringen främjar tillväxt, öppenhet och handel som är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför anser jag att ska verka för att fortsätta riva handelshinder som man värnar konsumentskyddet och miljön. ska enligt min mening fortsätta vara pådrivande för ambitiösa handels- och investeringsavtal mellan EU och andra länder i hela världen. Varje ratificerat frihandelsavtal som sluts menar jag gynnar de svenska företagen och är viktigt för svenska handelsförbindelser. Globalisering och digitalisering påverkar alla, inklusive företagen. Utvecklingen utgör en utmaning, men kan innebära en potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder.