bet · H501CU31 · 2018-06-08 00:00:00 — Som en del i energiöverenskommelsen , som träffades av bl.a. , , läggs nu fram förslag om ny lagstiftning för vattenkraft och andra vattenverksamheter. Lagförslagen innebär bl.a. att all vattenkraft ska ha moderna tillstånd och att vattenkraften ska värnas. Som framgår av propositionen innebär förslagen att även svensk vattenkraft ska få moderna miljökrav men att prövningarna ska ske på ett sätt som inte blir onödigt administrativt eller ekonomiskt betungande. För att värna vattenkraften och annan infrastruktur utgår lagförslagen från att fullt ut ska använda de möjligheter till undantag och lägre ställda krav som medger. Det nya regelverket bedöms leda till bättre miljö och mer livskraftiga ekosystem längs många vattendrag. Vattenkraften spelar en central roll för att ska uppnå målet om förnybar elproduktion , och genom förslagen kan vattenkraften fortsätta ha en nyckelroll i det svenska elsystemet som verksamheterna anpassas till moderna miljövillkor. Vi gör till att börja med i likhet med majoriteten inte någon annan bedömning än näringsutskottet beträffande propositionen. Härutöver vill vi framhålla följande. Genom lagförslaget om försämringsförbud m.m. införs, som regeringen påpekar, en skyldighet för bl.a. mark- och miljödomstolen att inte tillåta att en verksamhet eller åtgärd påbörjas eller ändras på ett sätt som medför en otillåten försämring av vattenkvaliteten eller som äventyrar att rätt vattenkvalitet kan uppnås. Vidare införs en skyldighet att vid prövning för ett nytt tillstånd och vid omprövning av tillstånd besluta de bestämmelser och villkor som behövs för att verksamheten inte ska medföra en sådan försämring eller ett sådant äventyrande. Lagförslaget innebär dels att en prövningsmyndighet inte får tillåta en verksamhet eller en åtgärd som innebär att vattenkvaliteten försämras i strid med ett försämringsförbud, dels att prövningsmyndigheten inte får tillåta att en verksamhet eller åtgärd äventyrar att rätt kvalitet på vattenmiljön kan uppnås. Regleringen syftar till att ramdirektivets krav i fråga om icke-försämring och om skyldigheten att inte äventyra möjligheterna att uppnå rätt vattenkvalitet får genomslag i de enskilda prövningarna. Förslaget syftar även till att anpassa verksamheterna så att kan uppfylla krav i fråga om vattenmiljön. Avgörande för bedömningen av försämringsförbudet är de kvalitetsfaktorer som framgår av bilaga V till ramdirektivet för vatten. Dessa kvalitetsfaktorer kommer att genomföras i svensk rätt genom föreskrifter. Till skillnad från försämringsförbudet, där bedömningen ska göras med utgångspunkt från den kvalitet som vattenförekomsten redan har, ska bedömningen när det gäller äventyrandet göras i förhållande till den status eller potential som ska uppnås. Uttrycket äventyra markerar att prövningsmyndigheten genom villkor och krav ska se till att verksamheten eller åtgärden inte innebär ett allvarligt hot mot möjligheten att uppnå rätt kvalitet på den aktuella vattenmiljön. Med ”äventyra” avses inte vilket försämrande som helst utan ett risktagande av sådan dignitet att möjligheter att uppfylla ramdirektivet och dess krav hotas så allvarligt att risktagandet måste anses som oacceptabelt. Därmed finns det som framgår av propositionen ett ganska stort utrymme för att tillåta verksamheter eller åtgärder som innebär påfrestningar på arbetet att förbättra vattenmiljön eller som gör det svårare att uppnå rätt kvalitet. Vi vill vidare i detta sammanhang särskilt framhålla vad regeringen anför beträffande kvalitetsfaktorer. I propositionen anges att uttalande i den s.k. Weserdomen, dvs. avgörande i mål C-461/13, innebär följande beträffande tolkningen av begreppet försämring av status enligt ramdirektivet för vatten. Begreppet innebär att en försämring inom den lägsta kvalitetsfaktorn alltid är otillåten. Om det inte rör sig om en sådan försämring, är det en otillåten försämring så snart statusen blir försämrad med en klass. Detta innebär alltså att rörelser inom samma klass är tillåtna så länge det inte rör sig om en försämring inom sämsta kvalitetsklassen. Av lagförslaget om försämringsförbud följer vidare att domstolen ska besluta om de bestämmelser och villkor som behövs för att ett nytt tillstånd eller en omprövning av ett befintligt tillstånd inte medför en försämring av vattenkvaliteten i strid med nämnda förbud eller som innebär ett sådant äventyrande som avses i förslaget. Det sagda innebär att prövningsmyndigheten ska se till att verksamheten förses med tillräckligt långtgående villkor när den prövar frågan om ett nytt tillstånd eller omprövar ett tillstånd. Prövningen kan dessutom i vissa fall resultera i att det saknas förutsättningar för att ge tillstånd till verksamheten. Om det är ett anmälningsärende eller om verksamheten eller åtgärden upptäcks vid en tillsyn av prövningsmyndigheten, handlar prövningen i stället om att myndigheten ska förelägga om att verksamheten ska ha tillräckligt långtgående försiktighetsmått. Av det sagda följer enligt vår mening att avsikten alltså inte är att det ska ske en dubbelprövning. Vi vill understryka att lagförslaget snarare innebär en lösning för att uppnå krav. Som framgår ovan är avsikten inte heller att hindra utbyggnad av verksamheter eller åtgärder. Vidare innebär inte ett försämrande av kvaliteten av vattenmiljön i sig ett sådant äventyrande som avses i förslaget. Syftet med förslaget är att det ska göras en bedömning av den sammantagna effekten och hur den inverkar på möjligheten att nå rätt status eller potential för den aktuella vattenmiljön. Därmed önskar vi framhålla att lagförslaget alltså inte innebär att varje utbyggnad av en vattenverksamhet ska anses vara ett sådant äventyrande som avses i regleringen. När det sedan gäller förslaget om möjligheter att ställa mindre långtgående krav som medges av till förmån för samhällsnyttiga verksamheter bör noteras att det i propositionen anförs följande. Förslaget syftar till att genomföra krav på att säkerställa vattenmiljöns kvalitet. Då ger möjlighet till att i vissa fall göra undantag från försämringsförbudet och skyldigheten att se till att en verksamhet eller en åtgärd inte äventyrar att rätt kvalitet på vattenmiljön uppnås, föreslår regeringen en bestämmelse som innehåller ett bemyndigande för regeringen om att föreskriva om sådana undantag. Som framgår av propositionen får enligt ramdirektivet undantag göras för verksamheter och åtgärder som behövs för att tillgodose ett allmänintresse av större vikt eller som innebär sådana fördelar för människors hälsa och säkerhet eller för hållbar utveckling att fördelarna uppväger nackdelarna. Det som får tillåtas handlar om att ändra en vattenförekomsts fysiska karaktär (djup, höjdläge, sträckning etc.) eller att sänka en vattenförekomsts status från hög till god status. Det utrymme för undantag från förbuden som ger avser sådant som trots negativ inverkan på vattenmiljön är förenligt med övergripande syfte att trygga en användning av mark, vatten och fysisk miljö som är hållbar från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt. Vi har ingen invändning mot förslaget och vill framhålla att det är viktigt att möjligheten att göra undantag faktiskt används. Vi vill betona att även småskalig vattenkraft bör kunna bedömas som samhällsnyttig verksamhet. När det gäller förslagen som rör kontrollstation och vägledning anförs i propositionen att det ska göras en uppföljning som samordnas med den kontrollstation som föreslås i propositionen om energipolitikens inriktning. Uppföljningen ska inledas 18 månader efter det att bestämmelserna om omprövning för moderna miljövillkor trätt i kraft. I propositionen anges att regeringen kommer att ge berörda myndigheter i uppdrag att dels ta fram en vägledning för hur en miljöanpassning av vattenkraften kan ske på ett kostnadseffektivt sätt i förhållande till eftersträvad miljönytta, dels utveckla sitt vägledande material vad gäller bedömningsgrunder, vad som kan anses vara samhällsnyttig verksamhet, för statusklassning och för kraftigt modifierade vatten samt även se över föreskrifter om vattenförekomsternas avgränsning, klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten. Vi instämmer i regeringens bedömning att det finns behov av en uppföljning av förslaget. Vi utgår ifrån att det efter en sådan uppföljning finns utrymme för eventuella ändringar om det vid uppföljningen skulle framkomma behov av det. Enligt vår mening bör det framhållas att en utgångspunkt för det vägledande materialet bör vara att småskalig vattenkraft ska kunna bedömas som samhällsnyttig verksamhet. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag i aktuella delar. Sammanfattningsvis anser vi att bör anta lagförslagen. Vidare anser vi i likhet med majoriteten att de motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt får anses tillgodosedda genom lagförslagen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Även vi anser att tillkännagivande är tillgodosett genom lagförslagen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 6 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 4 och 6 samt 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vattenkraften är en våra största förnybara energikällor och därmed mycket viktig för svensk elproduktion. Vattenkraften påverkar dock den fysiska miljön i svenska vattendrag vad gäller bl.a. vandringsvägar för djur och den biologiska mångfalden. Enligt min mening ska vattenverksamheter därför prövas enligt regler. Jag välkomnar därför förslag som innebär en mer ekologiskt hållbar vattenkraft. Jag konstaterar att den aktuella propositionen endast behandlar ett av de förslag som lämnade i delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69). Enligt min mening bör regeringen föreslå lämpliga åtgärder som utgår från de förslag som lämnade i slutbetänkandet I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Jag delar vidare regeringens uppfattning att det svenska systemet för prövning av verksamheter och åtgärder som påverkar vattenmiljön behöver vara ordnat så att verksamheterna och åtgärderna blir prövade enligt krav. På så sätt säkerställs att verksamheterna och åtgärderna förenas med de villkor som behövs för att uppfylla krav, och därigenom de krav som följer av EU:s ramdirektiv för vatten. Få av de verksamheter som berörs av förslagen har i närtid prövats och försetts med villkor och krav enligt . Som regeringen föreslagit bör det därför införas en skyldighet för utövare av vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel att se till att verksamheten förses med och upprätthåller moderna miljövillkor. Till skillnad från förslaget anser jag att moderna miljövillkor inte bör kunna gälla . I stället bör moderna miljövillkor aldrig vara , och därmed bör en uppdatering ske inom den tidsrymden. En sådan ordning stärker förutsättningarna för att villkor och bestämmelser kommer att vara uppdaterade med hänsyn till skydd för miljö och en anpassningsbar vattenförvaltning. Den branschgemensamma finansieringslösningen har kommit till stånd genom energiöverenskommelsen och sänkt fastighetsskatt för vattenkraftverk, men är i grunden ett frivilligt initiativ av de stora vattenkraftsbolagen. I gengäld har kraftverksbolagen kunnat ställa ett antal motkrav, t.ex. att den totala påverkan på den svenska vattenkraftproduktionen ska kunna begränsas till max av normalårsproduktionen. Jag anser att det är anmärkningsvärt att näringen för finansieringslösningen kan ställa detta krav på målsättning för rättssystemet. Det är orimligt att begränsa hur mycket miljöanpassning som kommer att behövas för att nå våra nationella miljömål och miljökvalitetsnormer. Jag anser att det med nuvarande finansieringsförslag finns ökade risker för att verksamheter som inte är samhällsekonomiskt lönsamma ändå kan fortgå och att miljöanpassningen därmed försvagas. Jag ser även risker med att fonden endast har en löptid . Regeringen bör därför återkomma med förslag på en långsiktig och robust finansieringslösning som överstiger och saknar motkrav från finansiärerna. Jag delar regeringens uppfattning att genomförandet av ramdirektivet måste ge utrymme att tillämpas för att tillåta samhällsnyttiga verksamheter genom undantag från den generella kravnivån. Däremot bör det inte vara en skyldighet för myndigheter att vid klassificering av vattenförekomster och vid beslut om miljökvalitetsnormer fullt ut utnyttja det utrymme för undantag och lägre ställda krav som medger. Det måste finnas utrymme för myndigheter att i viss utsträckning inte utnyttja möjligheterna till undantag. Detta bör regeringen tillse. Jag ställer mig bakom förslaget om att möjligheten att lagligförklara anläggningar som används för vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel och som tillkommit utan tillstånd tas bort. Jag anser dock att möjligheten till lagligförklaring bör tas bort i sin helhet, dvs. för samtliga anläggningar. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga motioner om vattenverksamheter, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2016/17:558 av och (båda M) yrkandena 1–4, 2016/17:3090 av (C), 2016/17:3114 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3201 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:233 av (C), 2017/18:1383 av m.fl. (S), 2017/18:1865 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2700 av (M), 2017/18:3563 av (M) yrkande 4 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 5. Svenska myndigheter har en tendens att tolka gällande regler, t.ex. EU-regler, som rör vattenverksamheter alltför hårt. Ett exempel är tolkningen av och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (vattendirektivet). Tolkningen och tillämpningen av vattendirektivet får enligt vår uppfattning till följd att fördämningar behöver rivas, vilket i sin tur medför att förutsättningarna för verksamheter nedströms kan påverkas av förändrade vattenflöden. Detta innebär risker för skador på närliggande jordbruk, vilket är orimligt. Enligt vår uppfattning behöver alla beslut som rör vattenverksamheter vägas mot den nytta eller skada som besluten kan ha för t.ex. jordbruket. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga motioner om vattenverksamheter, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:558 av och (båda M) yrkandena 1–4, 2016/17:3090 av (C), 2016/17:3114 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3201 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:233 av (C), 2017/18:1383 av m.fl. (S), 2017/18:1865 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2700 av (M), 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2017/18:3563 av (M) yrkande 4. Jag värnar om företagens rätt att driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen som ägarna till dessa små vattenkraftverk har fått det allt kämpigare . Detta beror bl.a. på att myndigheternas arbetssätt inte är harmonierade med varandra. Som exempel kan nämnas länsstyrelserna som har till uppgift att bl.a. främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Inom ramen för detta uppdrag ger länsstyrelserna stöd genom landsbygdsprogrammet till exempelvis vattenkraftverk. kräver länsstyrelserna miljöförbättrande åtgärder som kan leda till att anläggningarna måste läggas ned. Enligt min uppfattning behöver länsstyrelsernas uppgifter samordnas för att på ett bättre sätt främja näringsverksamheter på landsbygden och därmed landsbygdsutveckling. Regeringen bör därför se till att det genomförs en konsekvensanalys som rör uppgifter och att lämpliga åtgärder vidtas för en samordnad verksamhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 18, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:3509 av (C). Enligt är jordbruket ett nationellt intresse, och jordbruksmark ska hushållas med. Det finns ett intresse och ett behov av att bygga i områden med brukningsvärd jordbruksmark. Lagstiftningen är dock mycket restriktiv när det gäller att tillåta bebyggelse på sådan mark, vilket får stora och orimliga konsekvenser. Vi anser att småskaligt byggande på landsbygden bör främjas så att t.ex. den som vill bygga ett hus åt sina barn i nära anslutning till sitt eget hus kan få tillåtelse att göra det. Vi anser dessutom att det inte är rimligt att förbjuda husbyggen på sådan mark, om det står klart att marken är mindre betydelsefull ur livsmedelsproduktionshänseende. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Vad som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 18, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3509 av (C) och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 8. har allvarliga problem med en sjunkande självförsörjning av livsmedel. Detta är en trend som måste brytas. Svensk försvinner successivt till förmån för vägar, köpcentrum och förtätningar. Det är naturligtvis sunt att städer och byar utvecklas, men bebyggd är svår att återställa, och bebyggelse skulle ofta kunna uppföras på annan mark än högklassig . I klassas åkermarken som riksintresse, och i finns en nationell målsättning att spara åkermarken. bör i detta avseende ta efter våra nordiska grannar. Regeringen bör mot denna bakgrund ta fram en strategi för en långsiktigt hållbar användning av och återkomma till med förslag om att särskilt värdefull ska klassas som riksintresse. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:3509 av (C), 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 8. Jordbruket är grunden för en nations överlevnad. Den svenska självförsörjningsgraden har emellertid minskat kraftigt . saknar förmåga att försörja sin befolkning med livsmedel och är beroende av handel med omvärlden. I händelse av krig eller kris behöver vi en god tillgång till livsmedel och därmed god livsmedelsproduktion, vilket förutsätter att vi bevarar jordbruksareal. Enligt vår uppfattning är det därför viktigt att värdefull brukningsvärd jordbruksmark inte tas i anspråk mer än nödvändigt. Användningen av sådan mark ska vara marksnål vid exploatering och nybyggnation. Skyddet av sådan mark behöver stärkas för att främja den långsiktiga livsmedelsproduktionen. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 18, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:3509 av (C) samt 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 8. Åkermarksarealen minskar och ökar exploateringen av jordbruksmark i . Denna utveckling är mycket bekymmersam enligt min mening bl.a. då behöver öka självförsörjningsgraden av livsmedel. har dessutom konstaterat att inte kommer att kunna nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och att förutsättningarna för att långsiktigt bevara jordbruksmarkens produktionsförmåga är otillräckliga. För att minska exploateringen av brukningsvärd jordbruksmark behöver regeringen lämna förslag till en nationell målsättning för bevarandet av sådan mark. Vi behöver även främja åtgärder som stärker den biologiska mångfalden, minska användningen av bekämpningsmedel och arbeta fram nya nationella styrmedel som bidrar till att minska den pågående exploateringen av brukningsvärd jordbruksmark. Vad som ovan anförts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skyddet av vattenområden m.m., punkt 9 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 21, 2016/17:1312 av m.fl. (MP), 2016/17:1560 av (M), 2016/17:2630 av m.fl. (MP), 2017/18:861 av (S) yrkande 1 och 2017/18:2168 av (M) samt 2016/17:637 av (S), 2016/17:983 av (S), 2017/18:861 av (S) yrkande 2, 2017/18:1800 av m.fl. (S) och 2017/18:3369 av m.fl. (MP). Den svenska dricksvattenförsörjningen är ett av de mest kritiska försörjnings-systemen. konstaterar i slutbetänkandet En trygg dricksvattenförsörjning – bakgrund och överväganden (SOU 2016:32) att pågående klimatförändringar har påverkat vattendrag och vattentäkter bl.a. genom ökade föroreningar. Dessa klimatförändringar kan även påverka tillgången och kvaliteten på grundvattnet, vilket kan leda till bl.a. vattenbrist. Vattenbristen var också mycket påtaglig på flera håll i landet . har i slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling – hushållningsbestämmelser (SOU 2015:99) bl.a. föreslagit att de nuvarande allmänna intressena enligt ska bli väsentliga allmänna intressen och kompletteras med klimatanpassningsåtgärder och dricksvattenförsörjningen. Vidare föreslår utredningen att grundvattenförekomst ska bli ett nytt riksintresse. Vi instämmer i utredningens bedömning att grundvattenförekomst bör bli klassat som ett riksintresse i lag. är vidare en av viktigaste reserver av rent vatten och ändå utsatt för en rad miljöhot som gruvbrytning och pågående skjutövningar, vilket kan påverka den långsiktiga tillgången till rent vatten. Vi anser därför, till skillnad från , att även dricksvattenförsörjningen bör vara ett riksintresse. Enligt vår uppfattning bör regeringen återkomma med förslag till nödvändiga lagändringar som överensstämmer med vår uppfattning. Vad som ovan angetts bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stranderosion, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3013 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:1861 av (C) yrkande 1 och 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 15,