bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — På försvarsområdet har även bl.a. förslaget till en europeisk försvarsfond diskuterats i nämnden. har uttryckt att utskottet inte delar motionärernas bedömning att det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet präglas av överstatlighet och inte heller bedömningen att inflytande över beslut om ett svenskt deltagande i internationella militära insatser är begränsat. Militära och försvarsmässiga beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet, och varje medlemsstat har därmed vetorätt i dessa frågor. Om det rör sig om ett bidrag med svenska väpnade styrkor utomlands krävs det ett riksdagsbeslut. Liksom vid behandlingen av tidigare motionsyrkanden vill utskottet framhålla att ett svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser också handlar om att främja nationella säkerhet och svenska intressen. Utskottet instämmer med regeringen i att ska fortsätta att aktivt verka inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Därmed stöder utskottet även regeringens ambition att ska delta i och bidra till Pesco i enlighet med de kriterier och åtaganden som de deltagande länderna enas om. anser likt att en konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsindustri, kännetecknad av öppenhet, transparens och likabehandling av samtliga europeiska leverantörer, behövs för att behålla och utveckla försvarsförmåga. Likt tidigare anser utskottet dock att det fortsatta arbetet med industri- och marknadsfrågor inom EU bör beakta försvarsmaterielmarknadens särart och behovet av att tillgodose medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. Försvarsmaktens operativa behov för att nå den förmåga som och regeringen har beslutat om ska vara styrande för den svenska materielförsörjningen. Bibehållandet av såväl undervattens-förmågan som stridsflygförmågan är väsentliga säkerhetsintressen för som kan motivera avsteg från konkurrensupphandling, anser utskottet. Med hänvisning till det anförda anser försvarsutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkande 14. EU är viktigaste utrikespolitiska plattform. utrikes- och säkerhetspolitik bygger på sammanhållning inom EU. säkerhet är beroende av att den europeiska säkerhetsordningen respekteras, och därmed är det i intresse att EU har en aktiv utrikes- och säkerhetspolitik. Målet med EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik är att värna unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU-samarbetet bygger på gemensamma grundläggande värden om frihet, demokrati, jämställdhet, rättsstaten och mänskliga rättigheter. Dessa värden utgör grunden för ett fungerande samarbete och för ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna och gentemot omvärlden. Utskottet har framhållit att EU:s globala strategi, som utgår från en bred syn på säkerhet, bör vara ramen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska agerande och att det är viktigt att denna genomförs. Utskottet anser, i likhet med i betänkande 2016/17:UU10, att EU-samarbetet har en viktig roll i att värna vår gemensamma säkerhet och att det är av central betydelse att försvara och stärka det europeiska samarbetet. Hot och fred avvärjs i gemenskap och samverkan med andra stater och organisationer. slog vid sitt möte fast att behöver ta ett större ansvar för sin egen säkerhet och enades om en ny ambitionsnivå för den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Flera processer pågår för att stärka EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, bl.a. genomförandet av den globala strategin, ett nytt försvarsforskningsprogram, en ny europeisk försvarsfond och ett permanent strukturerat samarbete. godkände det svenska deltagandet i Pesco (rskr. 2017/18:94). Beslutet låg i linje med utskottets ståndpunkt att EU bör stärkas som säkerhetspolitisk aktör. Detta kan ske genom att utveckla unionens förmåga att planera och genomföra civila och militära krishanteringsinsatser och genom att aktivt bidrar till utvecklingen av innehållet i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och fortsätter att bidra till EU:s civila och militära krishanteringsinsatser (bet. 2017/18:UFöU3). som utskottet stöder det pågående arbetet för att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, med betoning på en ökad europeisk förmåga för civil och militär krishantering, kräver dagens komplexa utmaningar en samlad ansats. Det är därför viktigt att EU har förmåga att agera över hela konfliktcykeln, från förebyggande till stabilisering. EU:s styrka som utrikes- och säkerhetspolitisk aktör är just bredden av instrument som finns att tillgå. Utskottet stöder regeringens ansats att jämställdhet och agendan för kvinnor, fred och säkerhet ska integreras som en naturlig del i EU:s externa agerande. har bidragit till EU:s samtliga civila och militära krishanteringsinsatser. Liksom i betänkande 2016/17:UU10 vill utskottet se dessa insatser som ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. Enligt EU:s globala strategi ska det göras en årlig uppföljning över läget när det gäller denna strategi och i uppföljningen ska det påpekas inom vilka områden det behövs ytterligare åtgärder. Den första uppföljningsrapporten publicerades . I de utmanande tider som råder måste EU stå enat och agera gemensamt för en regelbaserad global säkerhetsordning som genomsyras av multilateralism. EU har med aktiv svensk medverkan spelat en viktig roll i FN:s arbete , och unionen har varit drivande i flera förhandlingsprocesser, resolutioner och initiativ. har, bl.a. som säkerhetsrådsmedlem, kontinuerligt verkat för att främja gemensamma EU-prioriteringar såsom FN-reform, upprätthållandet av en regelbaserad världsordning och konfliktförebyggande. När det gäller EU som aktör i FN konstaterar utskottet i likhet med i betänkande 2016/17:UU10 att EU:s status som aktör i FN formaliseras genom resolution 65/276 av . EU har ett starkt engagemang för mänskliga rättigheter och är en global aktör på området. EU:s arbete på området omfattar bl.a. kampen mot dödsstraff och tortyr, liksom skyddet av religions- och övertygelsefrihet. Det innefattar också arbetet mot diskriminering av hbtq-personer, skyddet av människorättsförsvarare och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Vidare handlar det även om barnets rättigheter och barn i väpnade konflikter liksom respekten för den internationella humanitära rätten. Utskottet stöder att regeringen fortsätter att verka för att EU ska vara en stark aktör för de mänskliga rättigheternas allmänna giltighet, för demokrati och för rättsstatens principer globalt, såväl i multilaterala forum som i relationen med tredjeländer. Utskottet välkomnade i utlåtande /18:UU4 att kommissionen lanserar initiativ för att ta utvidgningen framåt. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden. Arbetet för att uppmuntra samtliga länder på västra att ta steg mot ett EU-närmande bör fortsätta. har bidragit till att stärka säkerhet, stabilitet och ekonomiska utveckling, och det är fortfarande ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Principer om konditionalitet och framsteg på egna meriter bör ligga till grund för den fortsatta processen. Övriga motionsyrkanden om Europeiska utrikestjänsten, om en fristående nationell säkerhets- och försvarspolitik och om konsulär beredskap som nationell kompetens har redan behandlats i förra årets betänkande om verksamheten i EU (2016/17:UU10). Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka dessa yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som försvarsutskottet har gjort i sitt yttrande. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:1580 yrkande 4, motion 2017/18:3194 yrkande 15, motion 2017/18:3239 yrkandena 1 och 3, motion 2017/18:3745 yrkande 4 och motion 2017/18:4036 yrkandena 9, 12–15 och 17. EU:s handels- och utvecklingspolitik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s gemensamma handelspolitik samt motionsyrkanden om inriktning, styrning och instrument för EU:s utvecklingsbistånd. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av EU:s gemensamma handelspolitik (s. 53–56) och för EU:s verksamhet som global utvecklingspolitisk aktör (s. 56–59). I motion 2017/18:533 yrkande 5 anför m.fl. (V) att inom EU bör verka för handelsavtal med länder i , och (AVS-länderna) som tar sin utgångspunkt i agenda 2030 och en samstämmig utvecklingspolitik. I motion 2017/18:555 yrkande 12 anför m.fl. (V) att bör verka för en ökad samstämmighet och effektivitet i EU:s utvecklingspolitik. I yrkande 28 samma motion anförs att inom EU bör verka för att stoppa förslaget att biståndsmedel ska kunna användas till militär verksamhet. I motion 2017/18:4036 yrkande 18 anför m.fl. (SD) att EU:s handelsavtal ska följa standard. I yrkande 19 samma motion anförs att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. Vidare anförs i yrkande 20 att exportbidrag som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. Motionärerna motsätter sig i yrkande 21 att ytterligare investeringsfonder som Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) inrättas med hänsyn till att värdet av sådana investeringsfonder är tveksamt. I regeringens skrivelse beskrivs som en stark förespråkare för fri och rättvis handel, för ökad öppenhet och mot protektionism. Miljön, klimatet, löntagarnas intressen och människors hälsa ska värnas i handelspolitiken. har även varit drivande för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i frihandelsavtalen. Utskottet konstaterar att en öppen, rättvis och frihandelsvänlig handelspolitik är en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i EU. Det är av stor vikt att EU fortsätter att stå upp för det multilaterala regelbaserade handelssystemet. Utskottet välkomnar kommissionens övergripande ambition att fortsätta inleda frihandelsförhandlingar med fler länder och understryker vikten av att kommande förslag inte leder till ökad protektionism, vilket skulle skada både EU och . Förhandlingar pågår med tiotalet länder. har 15 förhandlingsrundor hållits med om ett transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap (TTIP), den senaste . Samtalen är nu pausade i avvaktan på besked från administrationen i . Förhandlingarna med har nått slutskedet. har varit en aktiv part i förhandlingarna om frihandelsavtal för EU med både och . Förhandlingar ska inledas med och . Handel är också ett centralt verktyg för fattigdomsbekämpning. lägger därför stor vikt vid det handelsrelaterade utvecklingsbiståndet. mellan EU och de s.k. AVS-länderna (79 länder i , och ), som har tre dimensioner – politik, utveckling och handel – löper ut . ska EU enas om en gemensam linje inför förhandlingarna med AVS-länderna. Utvecklingssamarbetet i kombination med politisk dialog utgör kärnan i genomförandet. Kommissionens förslag är ett utökat politiskt partnerskap som syftar till att knyta AVS-länderna närmare EU:s värderingar och intressen. När det gäller handelsområdet är avsikten att övergå från till separata ömsesidiga frihandelsavtal (Economic Partnership Agreements). Målsättningen med EPA-avtalen är att främja utveckling i AVS-länderna genom handelsliberaliseringar och biståndsinsatser inom kapacitetsutveckling. tillämpas i alla tre AVS-regionerna, men majoriteteten av de framförhandlade avtalen med de afrikanska länderna tillämpas inte . godkände det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och SADC-staterna, å andra sidan, (rskr. 2017/18:50). Många av AVS-länderna saknar handelsteknisk kapacitet för genomförande av avtalen. Det finns möjligheter till EU-bistånd som inte realiserats . har biståndsprogram för att stärka handelsteknisk kapacitet. Utskottet vill betona vikten av ömsesidighet och jämbördighet i dialogen med dessa länder och regioner. I likhet med i betänkande 2016/17:UU10 vill utskottet betona vikten av att handeln med länder utanför bedrivs på öppna och likvärdiga villkor. EU och dess medlemsstater är världens största givare av utvecklingsbistånd och världens största givare av humanitärt bistånd. I det nya policydokument som antogs för EU:s utvecklingssamarbete – Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld. Vår värdighet, Vår framtid – slås också fast att EU och dess medlemsstater ska tillämpa principen om politisk samstämmighet för utveckling och ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet i alla externa och interna policyer som genomförs och som sannolikt kommer att påverka utvecklingsländerna. får genom EU ökade möjligheter till globalt genomslag för grundläggande värderingar och utvecklingspolitiska prioriteringar. drev på för att få igenom betydelsen av en rättighetsbaserad ansats och fokus på de fattigaste länderna och behovet av att hantera utmaningar med klimatförändringar och miljöförstöring. Medlemsstaternas åtagande om att avsätta av BNI till officiellt bistånd och vikten av att respektera OECD-Dacs definition av offentligt utvecklingsbistånd har även klargjorts i dokumentet. Utskottet vill understryka vikten av att EU:s utvecklingspolicy respekterar de kriterier för offentlig utvecklingsfinansiering som man kommit överens om i Dac och principerna om biståndseffektivitet. Enligt Dacs nuvarande regelverk får biståndsmedel inte gå till militära aktörer, förutom när det gäller civil utbildning av militär i mänskliga rättigheter och, i undantagsfall, för merkostnader i samband med leverans av katastrofhjälp. Utskottet understryker vikten av att regeringen fortsätter att värna om att de kriterier om utvecklingssamarbete som kommit överens om respekteras fullt ut. Övriga motionsyrkanden om WTO-standard, exportbidrag och Europeiska fonden för hållbar utveckling har redan behandlats i förra årets betänkande (2016/17:UU10). Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka dessa yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:533 yrkande 5, 2017/18:555 yrkandena 12 och 28 samt motion 2017/18:4036 yrkandena 18–21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om EU:s grannskapspolitik. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD), 12 (SD) och 13 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av östliga partnerskapet (s. 59–60). I motion 2017/18:529 yrkande 4 anför m.fl. (V) att bör verka för att reformera EU:s grannskapspolitik med och för att öka fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter samt att ett sådant reformarbete också måste omfatta Medelhavsunionen. I kommittémotion 2017/18:3009 yrkande 1 anför m.fl. (M, C, L, KD) att ska arbeta fram en ambitiös strategi för hur det östliga partnerskapet ska utvecklas, ta nya initiativ i syfte att bredda och fördjupa samarbetet och vara det mest pådrivande landet i EU för partnerskapet. I samma motion yrkande 2 anförs att det för de länder som genomför politiska och ekonomiska reformer ska finnas ett tydligt EU-medlemskapsperspektiv. Vidare i yrkande 3 anförs att ska ha ett långsiktigt engagemang för fortsatt reformering av länderna inom det östliga partnerskapet. Motionärerna anför i yrkande 4 att EU ska ge dessa partnerländer starkt stöd i deras ansträngningar och i det reformarbete det medför. I yrkande 5 anförs att inom EU bör synliggöra fördelarna med partnerskapet för medborgarna i respektive land samt verka för att involvera och engagera medborgarna i processen. Vidare i yrkande 6 anförs att inom EU tydligare måste synliggöra de problem och möjligheter som finns med partnerskapet och hitta nya lösningar och en väg för att snabbare nå målen med partnerskapet. Motionärerna anför i yrkande 7 att ska verka för möjligheten till differentiering mellan partnerländerna där respektive land ska ha möjlighet att göra framsteg i sin egen takt. I yrkande 8 anförs att det östliga partnerskapet ska grunda sig på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, respekt för skyddet av minoriteter samt principerna om marknadsekonomi och hållbar tillväxt. Vidare anförs i yrkande 9 att samarbetet mellan EU och partnerländerna bör fördjupas inom energisäkerhet. I yrkande 10 anförs att regeringen inom EU ska arbeta för att partnerländerna utvecklar rena, säkra och långsiktigt hållbara energikällor. Motionärerna anför i samma motion yrkande 11 att regeringen inom EU måste ställa högre krav på partnerländerna när det gäller korruptionsbekämpning. Vidare i yrkande 12 anförs att EU starkt och tydligt måste visa sin solidaritet och sitt engagemang för partnerskapet och partnerländerna samt fortsätta att understryka vikten av genomförande av de åtaganden som gjorts, inte minst långtgående reformer i partnerländerna. I motion 2017/18:3745 yrkande 6 anför m.fl. (KD) att bör initiera en ny översyn av EU:s grannskapspolitik. I motion 2017/18:4036 yrkande 22 anförs av m.fl. (SD) att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för att uppta ytterligare medlemsstater. Om associeringsavtal ändå ska tecknas anser att kraven måste skärpas, och de vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås, t.ex. när det gäller arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter, Utskottet har uttryckt, senast i betänkande 2016/17:UU10, att det är en viktig utmaning för EU att bidra till ett fortsatt öppet , vilket inkluderar att bidra till och stödja en positiv utveckling i EU:s grannländer såväl inom det östliga partnerskapet som i den södra . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och stöder en demokratisk utveckling. När det gäller motionsyrkanden om grannskapspolitiken vill utskottet betona, i likhet med vad som anförts i tidigare betänkanden och utlåtanden, att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla partnerskapen med sikte på att fördjupa och bredda dem. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter, samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. stöder de ambitioner som länderna i det östliga partnerskapet har för att närma sig EU och för att genomföra de reformer som är nödvändiga för ett närmande. Utskottet understryker vikten av att driver i EU att östliga partnerskapet ska ligga högt på EU:s dagordning. Utskottet betonar att det i linje med mer-för-mer--principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet framhåller även vikten av att EU och partnerländerna fördjupar samarbetet när det gäller energisäkerhet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:529 yrkande 4, motion 2017/18:3009 yrkandena 1–12, motion 2017/18:3745 yrkande 6 och motion 2017/18:4036 yrkande 22. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s bilaterala och regionala förbindelser, inklusive om sanktioner riktade mot . Jämför reservation 14 (M), 15 (SD), 16 (C), 17 (V), 18 (L) och 19 (M, C, L, KD) samt särskilt yttrande 2 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av EU:s bilaterala och regionala förbindelser (s. 59–76). I motion 2017/18:530 yrkande 1 anför m.fl. (V) att regeringen ska återkomma till med en heltäckande strategi för ett utökat svenskt samarbete och utbyte med . I yrkande 3 samma motion anförs att som medlem i EU bör agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart utnyttjade av naturresurser lyfts inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med latinamerikanska länder. I motion 2017/18:533 yrkande 7 anför m.fl. att regeringen ska återkomma med förslag om att förstärka samarbetet mellan myndigheter, högskolor, kultursektorn och civila samhället i och i . I partimotion 2014/15:1878 yrkande 6 anför m.fl. (FP) att bör verka för att ytterligare skärpa EU:s vapenembargo mot . I motion 2017/18:1578 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att regeringen bör verka för att ytterligare skärpa EU:s sanktioner mot om inte situationen för utsatta grupper förbättras avsevärt. I motion 2017/18:3566 yrkande 3 anför m.fl. (M) att inom EU ska driva på för utvidgade sanktioner mot . I motion 2017/18:3775 yrkande 17 anför m.fl. (C) att sanktionspolitiken mot ska fortsätta så länge inte uppfyllts. I motionerna 2017/18:4043 yrkande 1 av m.fl. (C) och 2017/18:2767 yrkande 1 av och (M, KD) anförs att regeringen ska utreda möjligheterna att införa Magnitskijsanktioner i . Den s.k. Magnitskijlagen stiftades av den amerikanska kongressen 2012 för att straffa ryska företrädare som sågs som ansvariga för den ryske revisorn död i ett fängelse i . Den amerikanska kongressen stiftade därefter 2016 en global Magnitskijlag som innebär att den amerikanska regeringen kan besluta om sanktioner som riktar sig mot utländska företrädare som anses vara inblandade i brott mot de mänskliga rättigheterna. Motionärerna anför att Magnitskijsanktioner är effektiva just för att de tar sikte på enskilda personer och deras ekonomiska förehavanden utomlands. I båda motionernas yrkande 2 anförs att regeringen inom EU ska driva att Magnitskijsanktioner ska införas på europeisk nivå. Vidare anförs i motion 2017/18:4043 yrkande 3 att ska arbeta för att EU driver en enhetlig linje mot . I motion 2017/18:3240 yrkande 9 anför m.fl. (M) att EU ska använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka länder som när det gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. I motion 2016/17:462 av m.fl. (SD) och motionerna 2017/18:1582 och 2082 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska verka för att hjälpa vissa bönder inom UNODC:s skördeutbytesprogram i att lättare kunna sälja sina produkter i . Vidare anför m.fl. (SD) i motion 2017/18:4036 yrkande 23 att regeringen ska arbeta i EU för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden för att sanktionerna mot ska ge största möjliga effekt. I fråga om fredsprocessen i anförs i yrkande 24 att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. Vidare anförs i yrkande 25 att regeringen bör verka i EU för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för kristna och andra utsatta minoriteter i området. Dessutom bör de humanitära insatserna i konfliktområdena öka och en långsiktig konstitutionell lösning utarbetas för att skydda områdets religiösa och kulturella minoriteter. har den fortgående konflikten i , fredsprocessen i , , och haft fortsatt aktualitet i EU-samarbetet. I fråga om fredsprocessen har bosättningspolitik och konsekvenserna av ställningstagande i Jerusalemfrågan medfört diskussioner. har återkommande tagits upp i utrikesrådet efter att landet genomfört otillåtna provsprängningar och robottester. Det har funnits en majoritet för regeringens linje i dessa frågor. EU:s relation till , utvecklingen i landet och uppföljningen av det gemensamma uttalandet om migration har diskuterats i .