· H501MJU12 · 2018-03-01 19:37:19 — När man testar gör man också en avgränsning mellan produkter där det delvis finns medvetet fusk och produkter där det finns rester av oönskade ämnen på grund av att man har haft dålig städning i lokalerna där man har tillverkat produkten. När man så har fastställt vilka produkter som innehåller halter av reglerade ämnen - till exempel bly, kadmium och ftalater - inleder man en diskussion med branschen och med de företag som är ansvariga. Här får man säga att svenska myndigheter är ganska duktiga, för de blir ofta mer av en stödjande samarbetspartner än enbart en överrock som domderar, vilket är helt rätt. Det vanliga när Kemikalieinspektionen har gjort sin marknadskontroll är att företag eller återförsäljare själva drar in produkterna. Sedan finns det fall där det handlar om rena lagöverträdelser, och där har myndigheten också resurser att inleda rättsprocesser. Det här är också något som med rätta uppmärksammas i medierna. Man vill ju inte ha gift i produkter som man använder dagligdags. Här får jag säga att Kemikalieinspektionen också tar ett ansvar. Man informerar lugnt och sansat om vilka produkter det handlar om, man informerar om att man jobbar med branschen, man informerar om vilka rättsprocesser man inlett och dessutom, vilket är viktigt, är man tydlig med vilka halter som är farliga och inte. Om jag exempelvis skulle säga att det finns arsenik i ris skulle nog de flesta bli ganska rädda - med rätta, för arsenik är ett väldigt ämne. Men när larmet om arsenik i ris gick senast var det sådana mikroskopiskt låga nivåer att det knappt var mätbart. Nivåerna var lägre än dem vi har i vårt blod naturligt. Vi hade mer arsenik naturligt i kroppen än de nivåer som gav upphov till krigsrubrikerna. Det vetenskapliga förhållningssättet, som varken är skön eller svartmålande, mår vi väldigt bra av. Det ger en gemensam grund, inte bara för oss i samhället utan också för oss i den här kammaren, för diskussioner om vilken riktning politiken ska ta. Vi har läst många larmrubriker som sedan visat sig vara baserade på tveksamma studier från tveksamma forskare i fjärran länder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kemikaliepolitik Sådant tycker jag att vi folkvalda har ett ansvar att bemöta. En oro som saknar grund i vetenskapliga bedömningar är förlamande och kontraproduktiv. Därför hoppas jag att alla partier i den här kammaren tar strid mot sådana alternativa fakta i den valrörelse som närmar sig. Vi vet faktiskt bättre än att bara läsa rubriker, och mitt löfte till er, från hela mitt parti, är att stå emot sådana krigsrubriker. Jag har fått den otacksamma uppgiften att vara sist ut i en debatt , och jag ska försöka hålla mig kort och även informativ. Vi är här för att debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande om kemikaliepolitik, och jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. När man pratar om kemikalier kan det ibland te sig lite skrämmande. Man tänker kanske på provrör med dödskallar på, så som det framställs i litteratur och på tv. När man har kemi i skolan är det alltid skyddshandskar och skyddsglasögon på. Det är bra. Man ska vara varsam. Men det är faktiskt så att det mesta i vår vardag är kemi. Se bara på detta att laga mat. När man lägger salt i pastavattnet höjer man kokpunkten. Det är kemi. som denna är det mer att man häller ut salt på isen för att slippa halka. Man får en lägre smältpunkt. När vi rullar deo under armen är det aluminiumklorid som dödar bakterier och tar bort lukt. När vi tvålar in händerna sänks vattnets ytspänning, och det gör att fetter blandar ihop sig och kan sköljas bort. Det är kemi. Att blanda samman ämnen så att de får andra egenskaper än varje ämne vart för sig har vi hållit på med . Salt på mat höjer smaken. Att randbarka en tall så att det bildas fetved, kådrikt virke, har gjorts länge för att få stabilt, bra och hållbart material, det vill säga ett naturligt impregnerat virke. Med ökad kunskap och ökade resurser har vi förstås tagit detta mycket längre. I stället för att randbarka ett träd och vänta innan det tas ned kan vi ta vilket träd som helst och tryckimpregnera det och få fram något som är rötbeständigt. Tekniken var förstås revolutionerande när den kom, men vet vi alla att det inte var så bra med all kreosot som läckte ut i markerna och så vidare. Det var samma sak med flamskyddsmedel, som tas upp i betänkandet. Det var jättebra att man kunde göra möbler som inte brann, men det var inte så bra när det var hormonstörande ämnen i dem. Det mesta har tagits fram i gott syfte, men konsekvenserna har ibland visat sig vara ödesdigra. Vi talar nu om en giftfri vardag, vilket betyder att det är norm att vi befinner oss bland gifter. Det kan gälla golv inne på dagis, plastleksaker, pennor och kvitton. Allt innehåller ämnen som vi får mer och mer kännedom om och helt enkelt antingen måste förbjuda eller fasa ut. vet vi inte ens om ämnena påverkar varandra. Vi har sagt det tidigare i samband med debatter om kemikaliebetänkanden, nämligen att 1 + 1 inte alltid blir 2. 1 + 1 kan bli både 4, 10 och 1 000 beroende på vilka ämnen det är fråga om, när vi har utsatts för dem och under vilken del av vår livstid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kemikaliepolitik Olika ämnen och kemikalier påverkar inte bara oss utan påverkar förstås också andra levande varelser. Vi har talat om läkemedel. Något som gör att jag som människa inte får ont i huvudet påverkar givetvis andra levande varelser också, dock på samma sätt. Diklofenak, som gör att vi kan gå till jobbet fast vi har ont i ryggen, är dödligt för fåglar. När vi talar om bekämpningsmedel, som tog upp alldeles , kan jag nämna glyfosat. Efter många och långa EU-förhandlingar blev det en förlängning på enbart , och privat användande av glyfosat blir förbjudet . Och den professionella användningen är reglerad. Ja, det kan bli problem till att börja med innan ersättningsämnen har tagits fram. Men glyfosat är skadligt för vattenlevande organismer och påverkar den biologiska mångfalden negativt. Det är helt enkelt inte bra för miljön. Ämnet motverkar faktiskt det vi vill göra. Vi vill odla och få grödor, och då måste det också finnas pollinerare. Men pollinerare och den biologiska mångfalden påverkas. Det behövs ett humuslager fullt med nematoder och andra små djur, men de påverkas negativt. Vi biter oss själva i svansen - men vi trodde att vi var smarta. I går släppte Efsa, Safety Authority, en rapport om neonikotinoider. Det är bekämpningsmedel som används för att minska insektsangrepp på framför allt majs. Det är ett av de vanligaste och mest använda medlen. har det sagts att det är ofarligt eftersom man har tittat på om det påverkar människor. har man tittat på hur medlet påverkar bin, honungsbin och humlor. Rapporten är entydig: Det dödar bin. De tappar minnet och kan inte reproducera sig, och det blir en minskad mängd pollinerare. kom en undersökning från . Den visade att - på vissa ställen ännu mer - av insekterna har försvunnit. Vi ser en insektsdöd. Detta är allvarligt. Redan sa: utan pollinerare så finns ingen mat. Det finns få grödor som klarar sig utan pollinerare. Att förbjuda och minska användning av bekämpningsmedel är inte ett slag mot jordbruket utan är kanske det som behövs för att jordbruket ska kunna fortsätta. Vi ska inte bita oss i svansen. Mycket av detta är saker vi kan göra på hemmaplan. Vi ska förbjuda där det går, påverka där vi kan och gå före där vi kan. Flera har varit inne på att dessa frågor inte stannar inom nationens gränser utan att vi måste driva dem i EU, och det har både den här regeringen och den förra regeringen varit tydliga med. har ett bra track record i dessa frågor. Detta gäller även globalt. kommer 150 000 paket, så kallade Kinapaket, med olika innehåll till . Paketen är beställda, men ingen ansvarar för vad de innehåller. Paketen kan i värsta fall innehålla ämnen som är förbjudna i EU eftersom de är skadliga för hälsa och miljö, till exempel bly eller mjukgörare. Vi behöver globala ramar - också för återvinning. Därför är det spännande och bra att med miljöminister står värd för ett internationellt strategimöte . Mötet ska titta på det globala samarbetet på kemikalieområdet, den så kallade Saicmstrategin. Den sträcker sig till 2020. Därefter vet man inte vad som ska hända. Det kommer att vara ett högnivåmöte i . vill forma en koalition med ambitiösa länder för att få till stånd ett globalt ramverk för kemikalier och avfall. Man vill se ett Parisavtal för kemikalier och avfall, som det nu finns för klimatet. ska innehålla en enkel och långsiktig version med mål om minskad risk för farliga kemikalier. har redan tagit på sig ledartröjan genom att bjuda in till mötet och se på hur arbetet kan ta sin fortsättning efter 2020. Det här är att ta frågan på allvar och göra det vi kan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kemikaliepolitik Det är intressant att ändå använder Efsa som källa i en mening om neonikotinoider men inte när det handlar om glyfosat. Både Efsa och Echa har sagt att glyfosat inte leder till det som säger. Ändå vill hon fasa ut det. Glyfosat är det aktiva ämnet i det mest använda växtskyddsmedlet i och är avgörande för att vi ska kunna idka jordbruk på våra breddgrader, enligt LRF. Ändå vill fasa ut det. Jag har uppfattat det så att och hela regeringen står bakom livsmedelsstrategin, och den säger att livsmedelsproduktionen ska ökas i . Ändå verkar man vilja fasa ut det mest använda växtskyddsmedlet. Låt oss titta på frågan om ett fossilfritt jordbruk. Ett plöjningsfritt jordbruk är avhängigt att det finns fungerande växtskyddsmedel. Här som på andra områden finns en risk att om det ena förbjuds får man ett värre alternativ. Det är lite som att stänga ned kärnkraften i , och sedan får man kolkraft i stället. Eller man förbjuder glyfosat, och sedan får man klororganiska föreningar i stället. Varför vill så desperat vara fast i bilden av glyfosat, som egentligen bara bekräftas av en erkänd studie och som har överbevisats av alla europeiska expertmyndigheter? Vad är det som är så viktigt med glyfosat, förutom att det låter farligt? Tack för frågan, ! Jag tror att vi blandar ihop begreppen lite grann. Efsa har kommit fram till att glyfosat inte är cancerframkallande utan säger att det är hjälpämnet talgamin som är cancerframkallande. Därför har man bytt hjälpämne. Däremot har Efsa inte sagt något annat än att det är farligt för den biologiska mångfalden. Det är skadligt för vattenlevande organismer - det står på förpackningen. Det ska också ut i naturen, så Efsa har i det fallet tittat på hur det slår mot människor men inte hur det slår mot naturen. Det som skett med neonikotinoider är att man har tittat på hur de slår mot pollinerare som bin, honungsbin och humlor och då sett att de är farliga. Man har alltså inte tittat på det tidigare. Efsa har inte tittat på hur skadliga de ämnena är för den biologiska mångfalden. Vad jag vet har aldrig ett förbud mot ett sådant här ämne lett till att man använder någonting som är farligare, utan det har alltid lett till en substitution mot någonting bättre. Men om har något annat exempel så varsågod. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kemikaliepolitik Ett tydligt exempel är väl bisfenol A, som man ersatte med bisfenol S och bisfenol F, som har ungefär samma eller värre effekter. Man kan säga att det fanns när inte använde växtskyddsmedel, och då var saker mer naturliga. Ja, men då levde man också bara till den digra åldern av död i barnsäng. Det är klart att vi behöver nya saker om vi vill utvecklas och komma framåt, och vad gäller glyfosat är det som sagt det aktiva ämnet i det mest använda växtskyddsmedlet i . Jag har debatterat det här med både och i den här kammaren, och de är fast i synen att det finns alternativa metoder som kommer att lösa de här problemen längre fram. Så kanske det är, men det är ingen som kan redogöra för hur dessa alternativa metoder går till. Där är man lite svaret skyldig - om man vill fasa ut alla växtskyddsmedel, vad vill man ersätta dem med? Jag kan inte se framför mig att vi kan öka livsmedelsproduktionen - vilket är ett mål som den här regeringen har satt upp - om vi inte ger vårt jordbruk rimliga förutsättningar att konkurrera med våra nordiska grannländer. Det blir väldigt konstigt om vi ska lägga ned jordbruk i vårt land och sedan importera mat från andra länder. Svensk mat är ansvarsfullt producerad mat - även om man använder lite glyfosat. Återigen tycker jag att blandar ihop begreppen. Beslutet att fasa ut glyfosat gäller ju för hela EU, vilket gör att det kommer att vara samma konkurrensvillkor för svenska jordbruk som för utländska. I har man fattat beslut om att göra det och gå före. Om vi inte har biologisk mångfald, om vi inte har pollinerare, kommer vi heller inte att kunna öka vår livsmedelsproduktion. Vi ska kanske inte vara helt utan växtskyddsmedel, men vi måste ha rätt sorts växtskyddsmedel - växtskyddsmedel som faktiskt harmonierar med naturen och inte slår ut den och motarbetar oss. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)