bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — I kommittémotion 2017/18:2814 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om fler insatser från svensk sida för att tillsammans med andra EU-länder trycka på så att hemländerna tar emot och tar hand om sina unga medborgare. I kommittémotion 2016/17:3212 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att pengar ur ska kunna ges direkt till ideella organisationer som arbetar med romer i och . Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3828 av m.fl. (KD) yrkande 2. Enligt 2 kap. 1 § SoL svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har enligt 4 kap. 1 § SoL rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Vidare har den enskilde om det finns godtagbara skäl rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande. Det anges att den enskilde genom biståndet ska tillförsäkras en skälig levnadsnivå och att biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Av 3 kap. 1 § SoL framgår att socialnämnden har till uppgift att bl.a. genom uppsökande verksamhet och på annat sätt främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden och svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. ska enligt 3 kap. 4 § SoL i den uppsökande verksamheten upplysa om och erbjuda grupper och enskilda sin hjälp. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden bl.a. verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden, bedriva uppsökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och unga far illa och uppmärksamma och verka för att barn och unga inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. vägledning för i arbetet med EU/EES-medborgare har på regeringens uppdrag utvecklat stödet för i mötet med EU/EES-medborgare som vistas i utan uppehållsrätt: publicerade en vägledning i syfte att bidra till ett rättssäkert och likvärdigt förhållningssätt och stöd i hela landet, Vägledning för i arbetet med EU/EES-medborgare (2017). Vägledningen innehåller information om EU/EES-medborgares rätt till socialt bistånd, möjligheter och ansvar i mötet med EU/EES-medborgare i utsatta förhållanden och ansvaret för barn och unga. Av vägledning framgår att den fria rörligheten inom EU/EES har inneburit att vid handläggning av ärenden och utformning av insatser måste bedöma på vilken laglig grund den enskilde vistas i . För att ha rätt till socialt bistånd som inte är akut krävs som regel att EU/EES-medborgare kan visa att de har uppehållstillstånd eller uppehållsrätt i landet. Vidare konstateras att likabehandlingsprincip innebär att en EU/EES-medborgare som bedömts ha uppehållsrätt i har rätt till bistånd på samma villkor som svenska medborgare. Principen om likabehandling innebär dock även att kan ställa samma krav på biståndssökande EU/EES-medborgare som på svenska medborgare, exempelvis vad gäller skyldigheten att efter förmåga bidra till sin egen försörjning och vara arbetssökande. Det framgår även att EU/EES-medborgare som bedöms sakna uppehållsrätt i , t.ex. personer som sökt sig till utan att ha realistiska möjligheter att göra sig gällande på den svenska arbetsmarknaden och som måste tigga för att klara sin försörjning, bara har rätt till bistånd för att avhjälpa en akut nödsituation. Om ansökan om bistånd involverar barn ska, i enlighet med och 1 kap. 2 § SoL, principen om barnets bästa beaktas vid bedömningen. Nationellt arbete för samverkan och samordning Regeringen gav i i uppdrag att –2017 utveckla samverkan och samordna det arbete som bedrivs när det gäller medborgare inom EU/EES som vistas tillfälligt i utan uppehållsrätt (S2016/02758/FST). – stärka samverkan och samordningen mellan statliga myndigheter, kommuner, det civila samhället och andra relevanta aktörer som möter målgruppen – utarbeta metodstöd och genomföra kompetensutvecklingsinsatser riktade till de samverkande aktörerna – inrätta en rådgivande servicefunktion riktad till kommuner och andra aktörer i frågor om hur arbetet och samverkan kan bedrivas på ett ändamålsenligt och likformigt sätt. i har tillsatt en samordnare för uppdraget och lanserade webbplatsen . Webbplatsen är en gemensam plattform mellan flera myndigheter och representanter för SKL och innehåller information om relevant lagstiftning och om rättigheter för och stöd till EU-medborgare som befinner sig i . Webbplatsen syftar till att stärka samverkan och bidra till ett rättssäkert och mer likvärdigt arbetssätt i landet. Regeringen beslutade att förlänga uppdraget till i . ska fortsätta att utveckla samverkan och samordna arbetet mellan statliga myndigheter, kommuner och det civila samhället i fråga om utsatta EU/EES-medborgare –2019. En ny del i uppdraget är att även ska främja och underlätta samverkan på lokal nivå mellan och hemländerna genom att upprätta kontaktnät och genom att ge information och rådgivning. Regeringens förhoppning är att denna samverkan kan bidra till alternativa, mer långsiktiga lösningar på hemorten för utsatta EU-medborgare. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare framgår av länsstyrelsernas regleringsbrev att alla länsstyrelser ska medverka i i läns uppdrag om nationell samordning när det gäller utsatta EU/EES-medborgare. Alla länsstyrelser ska bidra med lägesbilder om utsatta EU/EES-medborgare som vistas inom ansvarsområdet. Lägesbilderna ska sammanställas minst två gånger och ska innehålla övergripande uppgifter om förekomst, befintliga samverkansstrukturer i regionen samt målgruppens ursprung. Länsstyrelserna ska även genomföra kompetensutvecklingsinsatser riktade mot relevanta aktörer genom spridning av ett nationellt metodstöd. Insatserna ska göras i samverkan med den nationella samordningen av uppdraget, myndigheter, kommuner, vårdgivare och det civila samhället. Uppdraget ska redovisas av i . I svaret på en skriftlig fråga om människohandel i (fr. 2017/18:416) anförde statsrådet bl.a. följande. När det gäller frågan om tiggeri i allmänhet har regeringen vidtagit ett antal åtgärder med det långsiktiga målet att ingen ska behöva tigga i . Lösningen finns i de utsatta EU-medborgarnas hemländer, där ändringar måste till på strukturell nivå. Regeringen arbetar på flera parallella spår både i , på EU-nivå och i hemländerna. Regeringens åtgärder innebär en ökad samverkan med och , tydligare regler i och ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) framhålls att har samarbetsavtal med och på områdena jämställdhet, barnrätt och social välfärd. Avtalen syftar till att utbyta erfarenheter och goda exempel mellan länderna och underlätta samarbete mellan frivilligorganisationer i respektive land. Enligt regeringen har avtalen lett till ett gott samtalsklimat och stärkt relationer med länderna och fungerar som en plattform för samtal om utsatta EU-medborgare. Målsättningen framöver är att fortsätta att konkretisera samarbete genom arbetsplaner. Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) EU har inrättat en europeisk fond för att ge stöd till de personer som har det sämst ställt (och rådets förordning (EU) nr 223/2014 av om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt). Fonden ska främja den sociala sammanhållningen, förbättra social delaktighet och därmed i slutändan bidra till målet att utrota fattigdomen i unionen genom att bidra till att uppnå 2020-strategins mål att antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning ska minska med minst 20 miljoner, som fonden ska komplettera strukturfonderna. Fonden omfattar ca –2020. har, i likhet med EU:s övriga medlemsländer, utformat ett nationellt program för att förvalta fonden nationellt. Kommissionen godkände operativa program för fonden . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) redovisas att fonden i omfattar ca –2020. Målgruppen för insatserna i är socialt och ekonomiskt utsatta EU/EES-medborgare som vistas tillfälligt i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är förvaltande myndighet för det svenska programmet. Fem projekt har fått medel för perioden –2018, varav två har fokus på preventiv hälsa och tre erbjuder samhällsinformation. Europeiska socialfonden (ESF) är EU:s viktigaste verktyg för att främja sysselsättning och social delaktighet (och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006). Socialfondens strategi och budget förhandlas fram och beslutas av EU:s medlemsländer, och kommissionen. Därefter tas en s.k. partnerskapsöverenskommelse fram mellan medlemslandet och kommissionen. Partnerskapsöverenskommelsen är ett strategiskt dokument som syftar till att effektivisera genomförandet av programmen och som beskriver hur medlemsstaten planerar att använda EU-medel inom fonden –2020. Motionsyrkanden om utsatta EU-medborgare behandlades senast av utskottet i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:177). Bistånd till utsatta EU-medborgare Varje kommun svarar för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. I fråga om bistånd till EU-medborgare som saknar uppehållsrätt konstaterar utskottet att den nuvarande regleringen medger rätt till bistånd för att avhjälpa en akut nödsituation. Utskottet noterar även att har utarbetat en vägledning för arbete med EU/EES-medborgare i syfte att bidra till ett rättssäkert och likvärdigt förhållningssätt och stöd i hela landet. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2426 (SD), 2016/17:3371 (M) yrkande 30 och 2017/18:3178 (M) yrkande 38. Även motion 2017/18:3555 (SD) avstyrks. Nationell samordning och samarbetet på EU-nivå Av redovisningen ovan framgår att i har haft uppdraget att samordna det nationella arbete som bedrivs när det gäller utsatta EU/EES-medborgare. Utskottet konstaterar även att nu fått i uppdrag att fortsätta detta arbete . Uppdraget innebär bl.a. att stärka samordningen mellan myndigheter och kommuner och att utarbeta ett metodstöd på området. Med det anförda anser utskottet att ett initiativ från inte är nödvändigt med anledning av motion 2016/17:3229 (M) yrkande 5. Vidare noterar utskottet att i även ska främja och underlätta samverkan på lokal nivå mellan och hemländerna. Det kan också nämnas att har samarbetsavtal med och , vilket är positivt. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet det arbete som pågår både i , på EU-nivå och i hemländerna. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:2814 (L) yrkande 4, 2017/18:3194 (L) yrkande 12 och 2017/18:3569 (M) yrkande 62. Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:3212 (KD) yrkande 2 och 2017/18:3828 (KD) yrkande 2 om . Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (L) och 7 (KD). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor, 2015/16:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2015/16:SoU5 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga, 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor, 2015/16:SoU8 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020, 2015/16:SoU12 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd, 2015/16:SoU18 Ensamkommande barn, 2016/17:SoU7 Folkhälsofrågor, 2016/17:SoU9 Äldrefrågor, 2016/17:SoU11 Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet, 2016/17:SoU13 Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk och 2017/18:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Utveckling och förbättring av arbete, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 6, 7, 9, 11, 13, 15, 20 och 26 samt 2016/17:1215 av (M) och 2016/17:2741 av (S). Min utgångspunkt är att sociala problem skapas av sociala orättvisor. Sociala problem är kopplade till hur samhället ser ut och åtgärdas därför bäst med lösningar på en samhällelig nivå. I socialtjänstlagen beskrivs de mål som ska arbeta mot. Jag anser att det bör tas fram en handlingsplan som preciserar hur socialtjänstlagens mål om att främja människors ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet ska uppfyllas och bli vägledande i arbete. En handlingsplan för hur ska kunna arbeta mer förebyggande och delta i samhällsplaneringen bör också tas fram. Detsamma gäller hur ska arbeta mer forskningsförankrat. Jag anser att den princip om en helhetssyn som finns i socialtjänstlagen behöver tydliggöras så att den blir mer styrande i arbete. Möjligheten att införa lex , en skyldighet och rättighet för socialarbetaren att uttrycka sin professionella bedömning, bör också utredas enligt min mening. Detta skulle tydliggöra det politiska ansvaret. För att kunna göra en jämlikhetsanalys av anser jag att det bör utredas hur nationell statistik för detta ändamål kan tas fram. Vidare anser jag att det behöver utredas hur människors behov av stöd i myndighetskontakter och i socialrättsliga frågor kan tillgodoses för att förbättra rättssäkerheten, hur trösklarna för att få hjälp genom kan bli lägre genom nya organisationsformer för en första linjens socialtjänst, dvs. stödinsatser utan myndighetsutövning via öppna mottagningar i samverkan med , hur rättssäkerheten för den enskilde och arbete påverkas av att privata konsulter tas in för utredning huruvida det s.k. arbetsvillkoret överensstämmer med socialtjänstlagens intention samt om principen om kommunens yttersta ansvar kan följas. Slutligen anser jag att det bör utredas hur en ökad individuell bedömning kan göras inom arbete med ekonomiskt bistånd. Regeringen bör utreda samtliga dessa frågor och återkomma med förslag. Förbättrad tillsyn och granskning, punkt 2 (M, SD, V) av (M), (M), (SD), (M), (M), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:3001 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 123 och 124. Vi anser att det är viktigt att människor har någonstans att vända sig om de har blivit felbehandlade av myndighetsutövande instanser inom . Det är därför enligt vår mening viktigt att det finns en fungerande tillsyn och uppföljning av . Regeringen bör utreda hur tillsynen och uppföljningen av kan förbättras och återkomma med förslag. Förbättrad tillsyn och granskning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3001 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 123 och 124 samt 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 10. Syftet med tillståndsplikt för verksamhet som kommunen genom avtal har överlämnat till en enskild att utföra är att uppnå hög kvalitet. I de fall verksamheter återgår till regi till följd av att tillståndsplikt inte omfattar de kommunala verksamheterna anser jag att bör ges ett särskilt uppdrag att granska dessa verksamheter särskilt efter övergången, detta för att säkerställa att kommunerna i samband med återgången inte erbjuder boende och medarbetare en verksamhet som inte uppfyller IVO:s krav. Jag konstaterar att de långa handläggningstiderna för att få tillstånd av utgör ett hinder för en privat aktör att starta egen omsorgsverksamhet. Jag anser därför att en översyn bör göras för att överväga möjligheten att införa ett förenklat tillståndsförfarande för de aktörer som redan bedriver annan verksamhet som beviljats tillstånd av . Regeringen bör utreda detta och återkomma med förslag. Tilläggsdirektiv till utredningen socialtjänst, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2935 av och (båda M) och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 18. Vi konstaterar att regeringen har tillsatt utredningen socialtjänst som ska se över socialtjänstlagen i ett brett perspektiv. I direktiven saknas emellertid frågan om hur äldres rättigheter i socialtjänstlagen ska kunna stärkas. Vi anser därför att regeringen bör undersöka möjligheten att ge utredningen tilläggsdirektiv i denna fråga. Tilläggsdirektiv till utredningen socialtjänst, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 18 samt 2017/18:2935 av och (båda M). Jag konstaterar att regeringen har tillsatt utredningen socialtjänst som ska se över socialtjänstlagen i ett brett perspektiv. Jag menar att översynen bör vara parlamentarisk och att kravet på att förslagen inte får medföra några kostnader bör tas bort. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheten att ge utredningen tilläggsdirektiv så att frågan om ekonomiskt bistånd kommer att ingå i översynen av socialtjänstlagen. Regeringen bör utreda dessa frågor och återkomma till . Regeringen bör utreda detta och återkomma med förslag. Digitalisering av , punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 81–83 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 17. Vi anser att en del av verksamheter har möjlighet att mer metodiskt använda sig av digitaliseringens utveckling. I detta sammanhang vill vi hänvisa till ett projekt som är ett samarbete mellan bl.a. och . Syftet med projektet är att undersöka och analysera möjligheterna för en delvis digitaliserad socialtjänst. Detta är ett exempel på möjligheterna att våga pröva nya former inom där man kan möta människor som är vana vid att ha många av sina kontakter delvis via sociala medier. Digitaliseringens virtuella kommunikation kan emellertid enligt vår mening aldrig ersätta det mänskliga mötet. Däremot kan exempelvis en ökad digitalisering bl.a. leda till att många klienter kan kommunicera med sin socialsekreterare i realtid och själva vara den som bokar tider, väljer lämpligt digitalt forum och tar del av dokumentation. Den som behöver hjälp och stöd kan därmed bli mer aktiv i sin egen vård och behandling. Vi föreslår att regeringen ger Myndigheten för delaktighet, och i uppdrag att ta fram en sammanhållen digital struktur i . Vi föreslår vidare att det sätts upp nationella mål för digitalisering av i hela landet. Slutligen anser vi att bör få i uppdrag att genomföra utvecklingsprojekt för att mäta effekterna av att införa digital teknik inom . Regeringen bör ta fram förslag om detta och återkomma till . Digitalisering av , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 17, 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 81 och 83 samt 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 82. Medarbetarna i och sociala verksamheter lägger över hälften av sin arbetstid på dokumentation och administrativt arbete. It-stöd och it-system ska underlätta arbetet. Personalen i behöver därför enligt min mening tillgång till modern teknik som underlättar arbetet och gör det så effektivt som möjligt. Jag anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera och ge förslag på hur arbetsverktyg och teknik kan förbättras, samt ansvar för att sprida förslagen bland kommunerna. Regeringen bör ta fram förslag om detta och återkomma till . Ökad samverkan mellan socialtjänst, skola, polis, vård och ideell sektor, punkt 6 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 14. Vi anser att det i praktiken är otydligt vem som bär ansvaret för vad när det gäller barn och unga och myndighetsutövning. Samverkan mellan skola, hälso- och sjukvård och socialtjänst är långt ifrån alltid väl utvecklad och fungerande. Det behövs därför enligt vår mening en ökad samverkan och samarbete mellan skola, socialtjänst, polis och hälso- och sjukvården i syfte att inget barns ärende och sak ska falla mellan stolarna på grund av att olika myndigheter har olika ansvar och skyldigheter. Vi vill också att det skapas en tydligare och bättre arbetsfördelning mellan politik och profession inom . Det kan i sin tur bidra till att skapa förutsättningar för höjd kvalitet genom en tydligare ansvarsfördelning. Regeringen bör ta fram förslag om detta och återkomma till . Uppdrag om samverkan, punkt 7 (SD, C, V) av (C), (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 72 och 73. Vi anser att alla hinder för kommuner att samarbeta över kommungränserna om den sociala barn- och ungdomsvården bör undanröjas. Inte minst för små kommuner är det helt avgörande för att kunna säkra kompetens och uppnå hög kvalitet. Regeringen bör utreda detta och återkomma till . Uppdrag om samverkan, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 72 och 73 samt 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 4. För att mer samarbete ska kunna bedrivas mellan socialtjänst, skola, vård, psykiatri, polis och ideell sektor menar vi att det krävs ett annat förhållningssätt än . Vi föreslår därför att ska få i uppdrag att utveckla metoder för mer strukturerat och metodiskt samarbete mellan och andra aktörer i offentliga samhällsfunktioner. stöd ska stärka mindre kommuners möjligheter att hålla hög professionell kompetens inom . Det är centralt att analysera och använda de goda exempel som finns på ökad samverkan och samarbete mellan mindre kommuner och mellan /regionen och kommunen.