bet · H501SkU11 · 2018-03-16 00:00:00 — I kommittémotion 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att regeringen ska se över problematiken med s.k. grå spelnyckelmarknader. Skillnader i momssatserna vid köp av spel i olika länder har skapat marknader för köp av digitala cd-nycklar från andra länder för att komma bort från de nationella momssatserna. Det är viktigt att vidta åtgärder för att spelkonsumenter ska köpa spelen av officiella aktörer för försäljning av spel i , t.ex. att se över lagstiftningen på området eller att införa kulturmoms på spel. I motion 2017/18:2051 av (M) framförs förslag om att införa enhetlig moms för simskolor oavsett ålder på eleverna. I motion 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2 framförs förslag om att momsbefria körkortsutbildningar. I motion 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka mervärdesskatten på dans. I motion 2017/18:2503 av (M) föreslås att regeringen ska utreda om all scenkonst, även biofilmer, bör omfattas av samma sexprocentiga kulturmoms. I motion 2017/18:2856 av och (båda C) framförs att dagens momssystem skapar gränsdragningsproblem, ökar administrationen för småföretag och saknar miljöstyrande effekter på konsumtionen. Möjligheten att införa enhetlig moms bör utredas. I motion 2017/18:2889 av Boriana (M) föreslås att regeringen ser över tillämpningen av reglerna för moms på musiklektioner. För att uppnå konkurrensneutralitet borde all musikundervisning, oavsett utförare, vara momsbefriad. I motion 2017/18:2979 av (M) läggs det fram förslag om att inkludera datorspel och e-böcker i kulturmomsen. I kommittémotion 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att en långsiktig harmonisering av momsen på film, dans och e-böcker ska genomföras. Skatter och moms ska vara rimligt höga, förutsägbara och rättvisa. Detta är inte fallet inom kulturområdet. I motion 2017/18:3076 av (M) föreslås en översyn syftande till att harmonisera momssatserna inom kultur- och friluftssektorn. I motion 2017/18:3364 av (M) yrkande 2 framförs förslag om att möjligheten till en sänkt och mer enhetlig turistmoms bör utredas. I motion 2017/18:3385 av (SD) föreslås att en översyn av mervärdesskatten för kultur ska genomföras. I kommittémotion 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att regeringen bör se över momssatserna i kultursektorn i syfte att harmonisera dessa. I motion 2017/18:3676 av och (båda M) föreslås en harmonisering av mervärdesskattelagstiftningen på ett sådant sätt att en enhetlig momssats kan tillämpas både i fråga om dansbandsunderhållning och en konsert som räknas som kultur. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12 föreslås en översyn av om momssatserna inom besöksnäringen kan harmoniseras. I kommittémotion 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att regeringen ska utreda förutsättningarna för ett likställande av mervärdesskatten på tryckta och digitala medier. I de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Det pågår en ständig diskussion om dessa frågor. Liksom föregående år menar utskottet att även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler. I synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. När det gäller moms på e-böcker så vill utskottet lyfta fram och välkomna att kommissionen presenterade ett förslag som ska ge likvärdiga regler för beskattning av e-böcker, nättidningar och deras tryckta motsvarigheter. Regeringen har välkomnat förslaget, och dess ståndpunkt i frågan så som den framkom vid en överläggning med skatteutskottet är att när det gäller skattesatser på mervärdesskatteområdet ska lika produkter beskattas på samma sätt. Regeringen stöder därför möjligheten att införa en reducerad skattesats för elektroniska publikationer. Regeringen är tveksam till möjligheten för medlemsstaterna att införa en kraftigt reducerad skattesats eller en s.k. nollskattesats. gav sitt stöd till denna ståndpunkt. Utskottet noterar dock det förslag som presenterats av kommissionen och som medger en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. Utskottet noterar också den preliminära ståndpunkt som regeringen presenterat avseende förslaget: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. överlade med regeringen om denna ståndpunkt och gav då sitt stöd till ståndpunkten. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående nu inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om någon förändring av skattesatsstrukturen på mervärdesskatteområdet. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 6 föreslås att regeringen utvärderar effekterna av höjning av momsen för biografer från till . Skattehöjningen innebär enligt motionärerna en kraftig kostnadsökning för en redan ansträngd bransch. Flera biografer på landsbygden riskerar att läggas ned, vilket riskerar att minska tillgängligheten till kultur på landsbygden ytterligare. Regeringen bör utvärdera effekterna av skattehöjningen på branschen, tillgängligheten till biografer och prisutvecklingen. I skatteutskottets yttrande om skattefrågorna i budgetpropositionen 2016/17:SkU1y (s. 84) framhölls att filmavtalet som finansieringsmodell har upphört. Det finns därför inte skäl att bibehålla den reducerade skattesatsen på tillträde till biografföreställningar. I regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder s. 216 skriver under rubriken av filmpolitiken att regeringen avser att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken när konsekvenserna av införandet kan bedömas. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen vad gäller alla aspekter av den nya filmpolitiken och finner inte skäl att nu vidta ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker förslaget i den aktuella motionen. Mervärdesskatt för ideella föreningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mervärdesbeskattning av den ideella sektorn. I motion 2017/18:2322 av (M) yrkande 7 anförs att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven ideell verksamhet försämras. Om reglerna förändras måste ambitionen vara att näringen ska kompenseras. I motion 2017/18:2493 av och (båda M) föreslås en breddning av ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn. Ett sätt att göra detta skulle vara att göra den ingående momsen på vissa ROT-tjänster direkt avdragsgill genom ändrade regler för momsplikt eller genom ett riktat bidrag som motsvarar den ingående momsen i genomförda ROT-arbeten. En sådan åtgärd skulle få samma effekter på informella (svarta) tjänster inom byggnadssektorn som skattereduktionen för reparation och om- och tillbyggnad av privata bostäder haft. Dessutom skulle det medföra ett påtagligt stöd för de ideella föreningar och organisationer som belastas av höga kostnader för att äga och förvalta lokaler och anläggningar. har det genomförts ändringar i inkomstskattelagen som medför att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta begagnade varor som nyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet och som främjar återanvändning och återvinning är skattefri. Av rättsliga vägledning framgår att anser att secondhandförsäljning som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund ska undantas från beskattning om inte försäljningen bedrivs i direkt konkurrens med den kommersiella secondhandbranschen. Om föreningen eller trossamfundet säljer secondhandvaror i sådan omfattning att de är skattskyldiga till inkomstskatt är de också skattskyldiga till mervärdesskatt för försäljningen. Utskottet menade i de två senaste årens betänkanden om allmänna motioner om mervärdesskatt (bet. 2015/16:SkU19 s. 15 och 2016/17:SkU25 s. 15) att det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av de ideella föreningarna kan fortsätta att drivas. Utskottet fann dock inget skäl att föreslå några ytterligare förändringar i regelverket och avstyrkte därmed motionerna. Med samma motivering som föregående år avstyrker utskottet även de aktuella motionerna. Avdragsförbud för stadigvarande bostad Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändrade regler för mervärdes-beskattning av stadigvarande bostad. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). Ingående skatt som gäller en stadigvarande bostad får inte dras av (8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen). Avdragsförbudet har betydelse bl.a. i de fall där en mervärdesskattepliktig verksamhet bedrivs helt eller delvis i en byggnad som anses vara stadigvarande bostad och för jordbruksnäringen där avdrag alltså inte kan medges för mangårdsbyggnad eller personalbostäder. Avdragsförbudet omfattar inte bara inköp till en byggnad, såsom inredning, reparationer och dylikt, utan även sådant som har en anknytning till det stadigvarande boendet. Av ett förhandsbesked från från (dnr 29-15/I) framgår bl.a. följande när det gäller begränsning av avdragsrätten: I 8 kap. 9 § första stycket 1 ML begränsas avdragsrätten enligt huvudregeln i 8 kap. 3 § ML på så sätt att avdrag inte får göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad med vissa undantag. I proposition 1993/94:99 s. 212 framhålls att orsaken till avdragsförbudet är att sådana kostnader ofta är av privat natur. Även av proposition 1989/90:111 s. 127 framgår att avdragsförbudet för ingående mervärdesskatt hänförligt till stadigvarande bostad tillkom för att förhindra att avdrag görs för kostnader som normalt är att anse som privata levnadskostnader. Mervärdesskattedirektivet innehåller inte någon direkt motsvarighet till bestämmelsen i 8 kap. 9 § 1 ML. Det svenska avdragsförbudet vilar i stället på den s.k. standstill-klausulen i artikel 176 (f.d. artikel 17.6 i sjätte direktivet 77/388/EEG). I SOU 1994:88 diskuteras huruvida ML:s avdragsförbud när det gäller stadigvarande bostad är förenligt med EG-rätten och anses att så är fallet (a.a. s. 255). Den närmare innebörden av begreppet stadigvarande bostad i har utvecklats av () i en rad rättsfall. I motion 2017/18:3721 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) föreslås en översyn av varje möjlighet att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till exempelvis flyktingbostäder. En bra början vore att se över avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Utskottet konstaterar att det i många fall kan uppkomma tveksamheter om vad som förstås med en stadigvarande bostad. Som regel avses med detta en fastighet eller en del av en byggnad som är inrättad för boende. Det är byggnadens karaktär som i första hand är avgörande. Att även en användning i vissa fall kan ha betydelse vid bedömningen av om den omfattas av avdragsförbudet eller inte framgår också av avgöranden i och , där det bl.a. framgår att en stuga respektive lägenheter som i sin helhet används i skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet inte omfattas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Uthyrning av en lokal som är en stadigvarande bostad kan dock inte vara skattepliktig eller ge rätt till avdrag. Utskottet noterar det regelverk som gäller för stadigvarande bostad. Utskottet utgår dock från att regeringen från sitt håll och i sin tillämpande verksamhet ser över möjligheterna att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till flyktingbostäder. Utskottet ser mot bakgrund av detta ingen anledning att nu föreslå någon ändring av reglerna om stadigvarande bostad och avstyrker motionen. Uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om en uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 föreslås att ska uppdra åt regeringen att före utgången av 2018 följa upp hur den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen påverkar företagens administrativa börda, i synnerhet i relation till mervärdes-skatteredovisningen, samt genomföra åtgärder för att förhindra orimligt ökat regelkrångel med ökade kostnader för företagen som följd. I regleringsbrevet till framgår att regeringen har gett i uppdrag att se över effekterna av det nya fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen. ska redogöra för vilka effekter de förändringar av fastighetsbegreppet i mervärdesskattelagen som föreslogs i proposition 2016/17:14 har haft på företagens administrativa börda, särskilt i relation till mervärdesskatteredovisningen. Om skulle finna att förändringarna har inneburit orimligt ökade administrativa svårigheter med ökade kostnader för företagen som följd ska , med beaktande av de EU-rättsliga förutsättningarna, analysera möjligheterna att vidta åtgärder för att förhindra detta. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Utskottet ser med anledning av det ovanstående ingen anledning att besluta om ett tillkännagivande till regeringen med det föreslagna innehållet och avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om förändringar av mervärdesskattesystemet. Jämför reservation 8 (M) och 9 (KD). I motion 2017/18:1380 av och (båda S) anförs att kommer att börja ta ut 25 procents moms från stadens båtklubbar. I ett bindande beslut meddelade att momsplikten omfattar alla markarrenden för vinteruppläggning av båtar och hänvisade bl.a. till ett danskt fall i 2005. Konsekvensen av beslut blir troligen att alla kommuner snart kommer att få lov att momsbelägga ideella båtklubbar. Motionärerna anser att denna momsplikt bör avskaffas. I motion 2017/18:3002 av (M) föreslås en översyn av reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten. I kommittémotion 2017/18:3293 av m.fl. (M) föreslås att en utredning tillsätts för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor. Virtuella varor definieras inte som en vara utan som en elektronisk tjänst. Vinstmarginalbeskattning för begagnade varor förutsätter enligt bedömningarna att en fysisk vara har sålts. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över den skatterättsliga aspekten av handel med både nya och begagnade virtuella varor för att kartlägga hur vissa hinder skulle kunna tas bort. I kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att omsättningsgränsen för momsplikt bör sättas till . Omsättning av varor och tjänster samt import är skattepliktiga, om inget annat anges särskilt. Från skatteplikt undantas, med vissa begränsningar, omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av arrenden, hyresrätter, bostadsrätter, tomträtter, servitutsrätter och andra rättigheter till fastigheter. Undantaget omfattar dock inte bl.a. upplåtelse av lokaler och andra platser för parkering, inklusive förtöjning och ankring, av transportmedel. har konstaterat ska därför en kommuns upplåtelser av markområden och hamnanläggningar till båtklubbar omfattas av skatteplikt enligt 3 kap. 3 § första stycket 5 mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. Utskottet ser inga skäl för att föreslå någon annan bedömning när det gäller en kommuns upplåtelse av markområden och hamnanläggningar till båtklubbar. Regeringen har som framgått ovan i detta betänkande tillsatt en utredning med avsikt att se över ML. I direktiven står bl.a. följande. För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Kommissionen har också presenterat ett flertal förslag med syftet att modernisera och förenkla momssystemet. Dessa förslag är nu föremål för förhandlingar inom EU. Utskottet ser därför fram emot kommande förändringar som bl.a. kan leda till en ökad förenkling av mervärdesskattesystemet. Som regeringen också framhållit är det viktigt att reglerna på mervärdesskatteområdet är enkla och tydliga samt att de administrativa kostnaderna för företagen begränsas, som risken för skatteundandragande måste beaktas. Utskottet instämmer i denna bedömning, men i avvaktan på vidare förslag ser utskottet inte skäl att nu föreslå några särskilda åtgärder. gör bedömningen och skriver på sin webbplats att virtuella varor kan vara momspliktiga. Virtuella varor är inte fysiska varor enligt mervärdesskattelagens definition. Försäljning av virtuella varor är i stället en omsättning av en elektronisk tjänst. Den som i ett onlinespel omsätter elektroniska tjänster till andra deltagare bedriver dock i allmänhet inte en ekonomisk verksamhet. För att det ska vara fråga om en ekonomisk verksamhet ska försäljningen av elektroniska tjänster ske fortlöpande. Även om en person skulle sälja tjänster med viss regelbundenhet är det inte tillräckligt för att uppfylla kravet på fortlöpande. Försäljningen sker inte på ett sådant sätt att den har en kontinuitet och frekvens som är jämförbar med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet vanligtvis bedrivs. Syftet med försäljning under ett spel är i stället att på olika sätt interagera med andra personer i spelet, och eventuella försäljningar som en deltagare gör till andra deltagare är endast ett utflöde av spelandet. Denna bedömning gäller oavsett om försäljningen sker i onlinespelet eller utanför onlinespelet. Om någon däremot har en avsikt att sälja elektroniska tjänster med en kontinuitet och frekvens som är jämförbar med hur en motsvarande ekonomisk verksamhet vanligtvis bedrivs, bedriver denne en ekonomisk verksamhet. Den som bedriver en ekonomisk verksamhet och omsätter elektroniska tjänster i ska ta ut en utgående moms på för de elektroniska tjänster som har sålts till kunder inom landet. Eftersom det är fråga om elektroniska tjänster är det viktigt att säljaren vet i vilket land kunderna finns och om kunderna är att anse som beskattningsbara personer eller privatpersoner. Det här är avgörande för om en person ska debitera sina kunder moms eller om denne ska tillämpa reglerna om omvänd skattskyldighet för moms, dvs. att kunderna redovisar den utgående momsen. Det går inte att använda sig av reglerna för vinstmarginalbeskattning (VMB) när virtuella varor säljs eftersom reglerna inte är tillämpliga vid försäljning av elektroniska tjänster (ställningstagande , dnr 131 430652-16/111). Utskottet gör ingen annan bedömning om virtuella varor än . När omsättningsgränsen för mervärdesskatt föreslogs i budgetpropositionen sa regeringen att storleken på omsättningsgränsen borde bestämmas till ett belopp som ger möjlighet för beskattningsbara personer med en mycket begränsad verksamhet att slippa hantera uppbörden av mervärdesskatt. En omsättningsgräns på var enligt regeringens uppfattning tillräcklig för att omfatta beskattningsbara personer som bedriver kommersiell verksamhet som är så begränsad att det finns skäl för att befria dem från uppbörden av mervärdesskatt. Denna gräns är också tillräcklig för att de privatpersoner som säljer överskottet från mikroproduktion av förnybar el ska omfattas. En omsättningsgräns på kan, sa regeringen, förväntas minska den administrativa bördan både för aktörer med liten omsättning eftersom dessa inte behöver redovisa mervärdesskatt, och för som inte behöver administrera verksamheter med liten omsättning som inte beräknas ge några större skatteintäkter. Utskottet gör ingen annan bedömning utan anser att den nivå som gäller är väl avvägd. Utskottet noterar emellertid att omsättningsgränsen för mervärdesskatt är en av de frågor som behandlas i det förslag om beskattning av små företag som kommissionen lagt fram. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden. Skattesatser, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:57 av (KD), 2017/18:159 av (SD), 2017/18:161 av (SD), 2017/18:240 av och (båda C), 2017/18:362 av (L), 2017/18:856 av (S), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1185 av (M), 2017/18:1292 av och (båda M), 2017/18:1319 av (M), 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2051 av (M), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:2503 av (M), 2017/18:2856 av och (båda C), 2017/18:2889 av Boriana (M), 2017/18:2979 av (M), 2017/18:3076 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 2, 2017/18:3385 av (SD), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3676 av och (båda M), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Vi vill att skatter och moms ska vara rimligt höga, förutsägbara och rättvisa. Detta är inte fallet inom kulturområdet. Några exempel på differentierade momssatser är pappersböcker kontra e-böcker samt film, teater och konsert i jämförelse med att spela för dansande publik (den s.k. dansbandsmomsen). Dessa frågor behöver initialt kartläggas med syftet att långsiktigt reformera och harmonisera kultursektorns moms- och skattesatser. Harmonisering ska ske och med hänsyn till statens finanser. Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:57 av (KD), 2017/18:159 av (SD), 2017/18:161 av (SD), 2017/18:240 av och (båda C), 2017/18:362 av (L), 2017/18:856 av (S), 2017/18:1185 av (M), 2017/18:1292 av och (båda M), 2017/18:1319 av (M), 2017/18:2051 av (M), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:2503 av (M), 2017/18:2856 av och (båda C), 2017/18:2889 av Boriana (M), 2017/18:2979 av (M), 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3076 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 2, 2017/18:3385 av (SD), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3676 av och (båda M), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2.