bet · H501JuU15 · 2018-04-19 00:00:00 — Om disciplinnämnden anser att en advokat i sin verksamhet uppsåtligen gjort orätt eller annars förfarit oredligt, kan nämnden besluta att tilldela advokaten en disciplinär påföljd. Påföljderna är erinran, varning (som kan kombineras med en straffavgift på högst ) och uteslutning. har även möjlighet att enbart göra ett uttalande (7 §). En advokat som i andra fall genom att begå brott har visat sig uppenbart olämplig att vara advokat ska uteslutas ur (7 a §). En advokat som har uteslutits ur samfundet eller en person som har fått avslag på en ansökan kan överklaga beslutet till (8 §). Utskottet är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2017/18:877 (SD) yrkande 6 om att förstatliga . Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 21 motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför det särskilda yttrandet (SD, -). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , se bilaga 2. Motionsyrkandena har behandlats i betänkandena /15:JuU8, 2014/15:JuU15, 2015/16:JuU19 och 2016/17:JuU17. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionsyrkandena med hänvisning till detta. Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 18–20 och 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 3.1 och 2017/18:888 av och (SD, -) yrkandena 3–5. Den tekniska utvecklingen medför nya möjligheter som är positiva i många avseenden, men den kan också användas för onda syften. I det sistnämnda fallet kan teknikutvecklingen innebära nya begränsningar för Säker-hetspolisen och polisen när de ska fullgöra sina uppgifter, särskilt vad gäller användningen av hemliga tvångsmedel. Vi anser därför att regeringen ska ta initiativ till en bredare översyn av om nuvarande lagstiftning på tvångs-medelsområdet står i överensstämmelse med dagens tekniska utveckling samt redan känd kommande och förväntad teknikutveckling. Vid behov bör regeringen återkomma med förslag till lagändringar och eventuell ny lagstiftning. Vi anser även att regeringen ska ta initiativ till en bredare översyn av Säkerhetspolisens behov av nya verktyg för att upptäcka och utreda terroristbrott, utöver hemlig dataavläsning som är föremål för utredning och beredning. Vi anser också att regeringen bör ta initiativ till en allmän översyn av lagstiftningen om preventiva tvångsmedel, som tillåter användningen av hemliga tvångsmedel för att förebygga och förhindra allvarliga brott, för att utreda om det finns behov av att göra den användbar i fler fall än . Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m., punkt 1 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 3.1 och 2017/18:888 av och (SD, -) yrkandena 3–5 och 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 18–20. Hemliga tvångsmedel är viktiga redskap under förundersökningar av grova brott som drabbar många enskilda. Hemlig kameraövervakning får emellertid inte kombineras med ljudupptagning. Det har visat sig att hemlig kamera-övervakning har varit till mindre nytta än andra hemliga tvångsmedel. Nyttan av tvångsmedlet skulle öka om ljudinspelning var tillåten. Vid användning av hemliga tvångsmedel kan s.k. överskottsinformation förekomma. Gränsen för när överskottsinformation får användas varierar beroende på vilket tvångsmedel det är fråga om. Det är enligt vår mening inte rimligt att de brottsbekämpande myndigheterna i vissa fall inte får utreda brott som de har fått kännedom om. Det innebär att gärningsmannens perspektiv prioriteras framför brottsoffrets. Vi anser att reglerna om överskotts-information bör ändras så att samma regler gäller för hemlig rumsavlyssning som för övriga tvångsmedel enligt . Vi anser vidare att reglerna om hemliga tvångsmedel är alltför restriktiva. För att kunna bekämpa den grova organiserade brottsligheten krävs att hemliga tvångsmedel kan användas för att utreda brott med lägre straffvärde än vad som gäller . Därför vill vi att hemlig avlyssning av elektronisk kom-munikation och hemlig kameraövervakning ska få användas för utredning av brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller annat brott där straffvärdet kan antas överstiga fängelse. Hemlig rumsavlyssning bör få användas för utredning av brott där det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller annat brott där straffvärdet kan antas överstiga fängelse. lag om preventiva tvångsmedel är i förhållande till rekryterings-lagen och finansieringslagen tillämplig endast i de fall brotten bedöms som grova. Det finns ett behov av att kunna vidta åtgärderna även för brott av normalgraden. Säkerhetspolisen bör därför ha möjlighet att använda pre-ventiva tvångsåtgärder och inhämtning av elektronisk kommunikation även för normalgraden av brott mot rekryteringslagen och finansieringslagen. Regeringen bör omgående komplettera lagstiftningen i enlighet med detta. Vi noterar även att hemlig dataavläsning varit föremål för utredning. Det är en viktig komponent för terrorbekämpningen, och vi uppmanar regeringen att skyndsamt återkomma med ett sådant lagförslag. Regeringen bör återkomma till med lagförslag som tillgodoser vad vi har anfört. Datalagring, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2017/18:2950 av och (båda M). förhandsavgörande i fråga om datalagring har slagit undan de generella förutsättningarna för datalagring och den svenska lagstiftning som bygger på EU:s datalagringsdirektiv. Nationell säkerhet och nationella skyddsintressen, såsom kvalificerad brottslighet som hotar rikets säkerhet, faller dock utanför EU:s kompetensområde. Det området omfattas inte av förhandsavgörande i fråga om datalagring. Frågan är mycket angelägen att hantera skyndsamt. Vi kan konstatera att frågan om datalagring och är föremål för utredning och beredning. Regeringen bör återkomma till med lagförslag som skapar förutsättningar för att lagring och överlämning av trafikdatauppgifter fungerar när det gäller brott som hotar rikets säkerhet. Tillgång till abonnemangsuppgifter, punkt 3 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 6. Det är positivt att de brottsbekämpande myndigheterna har möjlighet att få tillgång till abonnemangsuppgifter när det gäller sådana brott som t.ex. gromning. Vi menar dock att immaterialrättsliga brott som endast bedöms kunna leda till böter inte bör omfattas av skyldigheten att lämna ut abonnemangsuppgifter. Många svenskar begår brott mot upp-hovsrättslagen, i många fall utan att ha kännedom om att gärningen är straffbelagd, och det upplevs som slumpartat vilka som döms för handlingarna. Dessutom riskerar detta att kraftigt öka arbetsbelastningen på ett område som inte bör vara högprioriterat i brottsbekämpningen. När det är fråga om immaterialrättslig brottslighet anser vi därför att operatörer endast bör vara skyldiga att lämna ut uppgifter till de brottsbekämpande myndigheterna om det finns misstanke om ett brott för vilket fängelse är föreskrivet och det enligt myndighetens bedömning kan leda till annan påföljd än böter. Tvångsmedel under förundersökning m.m., punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:2568 av och (båda M) och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 18. Stora mängder information är elektroniskt lagrad. Reglerna om beslag och husrannsakan tar emellertid inte hänsyn till det utan utgår i stället från fysiska objekt och miljöer. har haft i uppdrag att se över reglerna om beslag och husrannsakan, i syfte att skapa ändamålsenliga regler som möjliggör effektiva och rättssäkra brottsutredningar. Utredaren skulle bl.a. analysera i vilka avseenden det finns anledning att anpassa bestämmelserna om beslag och husrannsakan till modern teknik. Det är bra att en utredning har gjort en översyn, men det är viktigt att den fortsatta beredningen leder till att reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt anpassas till modern teknik och dagens förutsättningar. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Tvångsmedel under förundersökning m.m., punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2017/18:2568 av och (båda M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 22. Reglerna för att göra husrannsakan i bostäder är strikta och ska vara det, eftersom husrannsakan är ett tvångsmedel som innebär stora ingrepp i den enskildes privata sfär. Det finns dock anledning att överväga om reglerna om husrannsakan behöver ses över vad gäller vapen och sprängmedel hos personer med koppling till organiserad brottslighet. Det finns en möjlighet i 28 kap. 3 § RB att göra husrannsakan i en lokal som brukar användas gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet, om det finns anledning att anta att ett brott har begåtts för vilket det är föreskrivet fängelse i straffskalan, men denna bestämmelse är inte alltid möjlig att tillämpa. I 20 a § polislagen finns en bestämmelse som ger polisen möjlighet att genomsöka ett fordon i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen, sprängmedel eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa. Denna bestämmelse är dock avgränsad till fordon. Det bör analyseras om det bör införas en möjlighet för polisen att få tillträde om det finns underrättelse- eller spaningsinformation som ger vid handen att det kan finnas vapen i en bostad, där den boende har kopplingar till organiserad brottslighet och tidigare är dömd för våldsbrott, narkotikabrott, vapenbrott eller liknande brott. Det kan i så fall finnas behov för polisen att få tillträde även utan att en förundersökning har inletts. I analysen ska det också ingå en rättssäkerhetsanalys och noggranna överväganden av konsekvenserna för skyddet för den personliga integriteten. Jag föreslår att en utredning tillsätts för att överväga möjligheten till husrannsakan i bostäder vid misstanke om vapenbrott kopplade till organiserad brottslighet. Förundersökningsbegränsning, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 13. De möjligheter som finns att inte inleda eller att på förhand avsluta en brottsutredning måste användas på ett rimligt sätt. Att en så stor andel av alla brottsutredningar läggs ned är fel. Det ska aldrig löna sig att begå brott; brott ska få tydliga konsekvenser och hederliga människor ska få upprättelse. Undantag från den absoluta förundersökningsplikten finns i reglerna om förundersökningsbegränsning. Med förundersökningsbegränsning avses ett beslut om att inte inleda en förundersökning eller att lägga ned en förundersökning. Enligt vår mening har det på många håll snarare uppfattats som en skyldighet att fatta beslut om förundersökningsbegränsning än som en möjlighet. Vi anser att det är viktigt att följa upp det regelverk och dess tillämpning som leder till att brottsutredningar läggs ned i onödan. För att få fler brott utredda behöver en översyn göras av regelverket för förundersökningsbegränsning. Även möjligheterna till direktavskrivning och åtalsunderlåtelse bör bli föremål för utredning. Det bör inom ramen för en sådan översyn bl.a. övervägas om möjligheterna att inte påbörja eller att lägga ner en brottsutredning bör begränsas. Detta gäller framför allt i de fall där det finns ett särskilt intresse av upprättelse för brottsoffret. Det är också viktigt att få upp kvaliteten i brottsutredningarna. Vidareutbildning för förundersökningsledare och brottsplatsundersökare måste därför prioriteras. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Jourdomstolar, punkt 7 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:898 av och (SD, -), 2017/18:2127 av och (båda M) yrkande 4, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 6 och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 7. Vi anser att det bör utredas om enklare brottmål där det är aktuellt att utvisa den tilltalade ska kunna prövas av särskilda snabbdomstolar. Som framgår har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, exempelvis jourdomstolar. Uppdraget ska ha särskilt fokus på unga som begår brott och personer som återkommande begår nya brott. Vi kan konstatera att utredaren lämnat ett förslag till åtgärder som syftar till att skapa en snabbare lagföring av brott. I direktiven nämndes däremot inget om att även mål där det är aktuellt att utvisa den tilltalade på grund av brott ska kunna prövas av jourdomstolen. Vi anser att detta är en brist och att regeringen därför bör vidta åtgärder för att säkerställa att även sådana mål ska kunna hanteras skyndsamt av en jourdomstol. Den nya ordningen bör främst omfatta enklare fall där gärningsmannen erkänner gärningen eller har blivit tagen på bar gärning. Jourdomstolar, punkt 7 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 15, 2017/18:898 av och (SD, -), 2017/18:2127 av och (båda M) yrkande 4 och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 6 och 2017/18:3743 av (KD) yrkande 7. Det är viktigt att barn och familjer, särskilt de som bor i brottsbelastade områden eller befinner sig i en svår situation, får tidig hjälp. måste de ungdomar som ändå begår brott få en snabb och tydlig reaktion från samhället. Vi anser att jourdomstolar bör införas. Jourdomstolar kan vara ett sätt att snabba på rättsväsendets handläggning av relativt okomplicerade brottmål. Dessa domstolar bör vara särskilt inriktade på att avgöra sådana ärenden som berör ungdomar och där förundersökningen snabbt kunnat slutföras. Bevisläget är i vissa fall ofta mycket gott, och i de fall ärendet måste gå till domstol är det viktigt att detta kan ske så snabbt som möjligt. I en jourdomstol bör samma krav på rättsprocessen gälla som vid andra domstolar när det gäller t.ex. bevisprövning samt rätt till offentlig försvarare och målsägandebiträde. Som framgår ovan har regeringen gett en utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, exempelvis jourdomstolar, och att uppdraget ska ha särskilt fokus på unga som begår brott. har ställt sig bakom regeringens förslag om att på försök införa ett nytt delgivningssätt – tillgänglighetsdelgivning. Vi kan konstatera att utredaren även lämnat ett förslag till åtgärder som syftar till att skapa en snabbare lagföring av brott. Utredaren har emellertid inte lämnat något förslag om att införa jourdomstolar. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Effektivare hantering av stöldbrott i butik m.m., punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:1527 av (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att det behövs en effektivare hantering av stöldbrott i butiker och varuhus. Enkla stöldbrott bör t.ex. kunna hanteras i butiken utan fysisk närvaro av polis. Det är i och för sig bra att man inom polisen genomfört ett pilotprojekt och att man parallellt använder sig av medarbetarinitiativet Trygg i butik. Det är också positivt att regeringen har gett en utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, och att uppdraget ska ha särskilt fokus på unga som begår brott och på personer som återkommande begår nya brott. Vi kan konstatera att utredaren lämnat ett förslag till åtgärder som syftar till att skapa en snabbare lagföring av brott. finns det ingenting som hindrar att man påbörjar en ny verksamhet där t.ex. enkla stöldbrott hanteras i butiken utan fysisk närvaro av polis. Vi anser att man bör överväga att återinföra den s.k. snattofonen – anpassad till dagens förutsättningar – åtminstone i de polisregioner där man själva bedömer att man klarar detta. Med snattofonen avses en telefonlinje direkt till polisen. Polisen kan därigenom hålla förhör med den misstänkte via telefon och behöver inte åka till brottsplatsen. Det bör även utredas om det finns andra åtgärder som kan effektivisera och förenkla hanteringen av stöldbrott i butiker och varuhus. Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder som tillgodoser vad vi anfört. Vittnesskydd m.m., punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:1271 av (M) yrkande 1 och 2017/18:1765 av Finn (M). Grunderna för ett fungerande rättssamhälle är att vi alla vågar anmäla och vittna om brott. Polis och åklagare är beroende av vittnen för att kunna utreda och klara upp brott. Det är viktigt att kunskap finns om skyldigheten att vittna och vad denna skyldighet innebär. Den långsiktiga målsättningen måste vara att alla vittnen ska kunna lita på att det skydd samhället kan erbjuda är tillräckligt. Det finns olika åtgärder som kan aktualiseras vid hot mot vittnen. Som hotad kan man få en kontaktperson hos polisen och få sina personuppgifter skyddade. Det kan också handla om tekniskt skydd i form av en larmtelefon med gps-funktion, inspelningsenhet och akustiskt larm. I särskilt allvarliga fall kan åtgärder såsom personskydd och fingerade personuppgifter bli aktuella. Var och en ska kunna känna sig trygg med att vittna. Vi vill därför att arbetet med vittnesskydd förstärks. Skyddsåtgärder bör utvecklas och sättas in i fler fall än . De befintliga skyddsåtgärderna bör utvärderas. Det finns också behov av förbättrad information till vittnen och av att utveckla polisens arbete med risk- och hotbedömningar. Anonyma vittnen, punkt 10 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:884 av och (SD, -) yrkande 3 och 2017/18:1235 av (M), 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi anser att det bör utredas om vittnen i vissa fall ska kunna lämna sina vittnesmål anonymt. Möjligheten att vittna anonymt ska bl.a. omfatta vissa kategorier inom rättsväsendet, t.ex. spanare, i syfte att garantera deras säkerhet och undvika att de blir igenkända när de utför sitt arbete. Anonyma vittnen, punkt 10 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:884 av och (SD, -) yrkande 3 och 2017/18:1235 av (M). Genom att ett vittnes identitet hemlighålls kan fler våga berätta om vad de sett, utan att hotas eller skrämmas till tystnad och utan att löpa samma risk för sin säkerhet efteråt. Att människor tystnar av rädsla för repressalier är ett nederlag för hela samhället. I och är anonyma vittnesmål tillåtna i vissa exceptionella situationer. Denna möjlighet bör prövas även i , t.ex. när det är fråga om allvarliga hot. Helt avgörande är att ett tänkbart system med anonyma vittnesmål uppfyller högt ställda rättssäkerhetskrav. Som utgångspunkt ska anonyma vittnesmål endast få användas i fall där grov organiserad brottslighet är inblandad och vittnet har goda skäl att frukta för sin egen eller sina närståendes säkerhet. Vittnets identitet ska vara känd för rätten. Den åtalades försvarsadvokat ska ha möjlighet att fråga ut vittnet, men vittnets identitet ska hemlighållas för bl.a. den tilltalade. Vi föreslår att en utredning tillsätts för att se över möjligheten till anonyma vittnesmål. Rättsligt giltiga förhör, punkt 11 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 13. I dagens kan en person ljuga sig igenom eller sitta tyst i en hel utredning. Detta kan sedermera bli en fördel om personen i efterhand kan komma med en anpassad berättelse efter att han eller hon tagit del av hela förundersökningsmaterialet. Vi anser att förhör bör kunna läggas fram som bevis i rättegången, speciellt om en misstänkt ändrar sin berättelse. kan åklagaren förvisso läsa upp från förhöret under förundersökningen om en misstänkt ändrar sin berättelse, men det är fortfarande ett annat förfarande än att direkt använda materialet från förhören. Enligt vår uppfattning bör det åtminstone vara möjligt att ändra ordningen för personer som släpps efter t.ex. anhållande och inte minst för vittnesförhör. Nyordningen skulle då medföra att vittnet eventuellt inte behöver höras i rättegången. Bevisläget kan även i många fall också bli starkare exempelvis i mindre ärenden där man i efterhand kan bevisa att den misstänkte ljuger och där personen släppts direkt eller efter någon eller . Månader av tidsspillan kan ibland också undvikas om ett kompletterande förhör behövs eftersom folk ibland undviker kontakt med rättsväsendet eller befinner sig långt bort rent geografiskt. I stället kan åklagaren eventuellt besluta om delgivning direkt och gå till åtal. Rättsligt giltiga förhör skulle kunna leda till kortade tider för s.k. balansärenden. Regeringen bör återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Resning vid ny uppgift om ålder, punkt 14 (M, SD, -) av (M), (M), (M), (SD), (M) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 49. fann i ett beslut att dagens resningsbestämmelser i brottmål inte omfattar situationer där en strängare påföljdsbestämmelse sannolikt skulle ha tillämpats om nya uppgifter om ålder hade lagts fram i det tidigare brottmålet. Resning beviljades därför inte. Fallet avsåg en person som dömts för grov våldtäkt. Domstolen utgick från att den tilltalade var vid brottstillfället.