bet · H501TU5 · 2018-01-10 00:00:00 — De tekniska lösningarna bör enligt motionären anpassas så att de så lite som möjligt fördröjer på- och avstigning. Undantag från kravet kan självklart ges för de upplägg som i första hand jagar tid och enbart angör ett mindre antal av de största orterna. Motionären påtalar mot denna bakgrund fördelarna med att cykel får medtas på tåg. och (båda MP) framhåller i motion 2017/18:2115 de klimatvinster som uppnås i de fall där bilresor ersätts av resor med cykel och kollektivtrafik. Motionärerna menar att det i är både begränsat och oförutsägbart om man kan ta med sig cykeln på tåget medan detta i andra EU-länder ofta inte är något problem då många tåg har särskilda vagnar där man kan placera cykeln. Motionärerna framhåller att det ska vara enkelt att kombinera cykel och kollektivtrafik för att främja cyklingen och den klimatsmarta resan. Motionärerna pekar vidare på att det finns en EU-reglering om att järnvägsföretagen ska ge resenärerna möjlighet att ta med sig cykel på tåg. Den regleringen följs enligt motionärerna i andra EU-länder, men inte i och de efterfrågar därför ett lagförslag om att alla järnvägsföretag ska ge resenärerna möjlighet att ta med cykeln på tåget (yrkande 1). m.fl. (V) pekar i kommittémotion 2017/18:2340 på att med ett hela-resan-perspektiv skulle fler kunna välja cykeln som en del av resan till arbete och studier. Motionärerna anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om ändring i kollektivtrafiklagen så att det blir möjligt att ställa krav på både upphandlad och kommersiell trafik så att resenärerna kan medta cykel (yrkande 6). Motionärerna pekar vidare i samma kommittémotion på att inte har några befogenheter att tvinga tågoperatörer att använda sig av tåg som kan medföra cykel och att det krävs en ändring. Motionärerna efterfrågar därför att bör få befogenhet att ställa krav på att tågoperatörer ska använda sig av tåg som kan medföra cykel där behov finns (yrkande 7). (L) framhåller i motion 2017/18:3627 att transportsystemet bör möjliggöra kombinationsresor med cykel. Motionären anser att infartsparkeringar bör göra det möjligt att parkera bilen och fortsätta resan med cykeln och att kollektivtrafik bör medge cykeltransport så att cykeln kan användas under delar av resan. Mot denna bakgrund framhåller motionären behovet av att underlätta kombinationsresor (yrkande 19). (M) pekar i motion 2017/18:3852 (i denna del) på de stora samhällsekonomiska vinster det medför att få fler människor att cykla oftare. Motionären uppmärksammar också en undersökning som organisationen genomfört med hjälp av som visar att av de svarande uppgav att de skulle cykla mer om de hade goda möjligheter att ta med cykeln i kollektivtrafiken. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att lägga fram förslag som redan nu möjliggör för cyklisterna att enklare ta sig fram med avseende på att ställa krav i upphandlingar av kollektivtrafik så att möjlighet att ta med cykeln skapas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det i lagen om kollektivtrafik (2010:1065) stadgas att det är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är ansvariga för kollektivtrafiken, dvs. för utbud, kvalitet och annat som är av betydelse för kollektivtrafikresenärerna. Frågan om möjligheterna att kombinera cykeltrafik med kollektivtrafik har varit uppe till behandling i , (bet. 2016/17:TU16). Utskottet vill liksom tidigare i dessa sammanhang framhålla vikten av att cykeltrafik kan vara en del av hela resan och att detta först och främst förutsätter att det är tillåtet och möjligt att ta med cykeln på olika kollektiva färdmedel som tåg och buss. Utskottet vill dock i sammanhanget uppmärksamma de målkonflikter som ökade krav på kollektivtrafiken kan leda till och att krav på den allmännyttiga trafik som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna organiserar kan bidra till ökade kostnader för kollektivtrafiken och därmed också till en dyrare kollektivtrafik för resenärerna, vilket i sin tur kan inverka negativt på människors vilja att välja kollektivtrafik. Utskottet vill liksom tidigare även peka på att det finns starka skäl att tro att det arbete som pågår med att öka och förbättra kollektivtrafiken också kommer att leda till en ökad investeringsvilja i de fordon som används av kollektivtrafik-företagen och att dessa är anpassade till olika resenärskategorier som bl.a. cykelresenärer. Enligt utskottets mening är det de regionala kollektivtrafikmyndigheterna som är bäst lämpade att göra en avvägning av vilka krav som bör ställas på den offentligt organiserade kollektivtrafiken i länet. Utskottet vill även peka på den nationella cykelstrategin som presenterades där regeringen framhåller att den ser ett behov av ett tydligt integrerat hela-resan-perspektiv vid planering av ökad cykling. Regeringen pekar på att en resenär kan vara cyklist under en del av resan och kollektiv-trafikresenär eller annan typ av resenär under andra delar av resan. Utskottet delar regeringens uppfattning att transportsystemet behöver utvecklas i sam-spel med andra samhällsfunktioner, så att det skapas goda förutsättningar för tillgänglighet samt effektiva resor och transporter där cykel ingår som ett viktigt alternativ. Utskottet välkomnar vidare att regeringen i den nationella cykelstrategin betonar att hela-resan-perspektivet även bygger på att goda parkeringsmöjligheter för cykel finns vid målpunkter och att cykelnätet har god koppling till dessa. I uppdraget till (N 2010:08) ingick att analysera regler inom olika områden för att öka cyklingen och göra den säkrare. Ett av de delområden som sågs över var möjligheterna att ta med cykel på tåg och bussar. I cyklingsutredningens betänkande Ökad och säkrare cykling (SOU 2012:70) lämnades dock inga förslag när det gäller frågan om att underlätta för resenärer att kunna ta med sig cykel i kollektivtrafiken. Däremot föreslogs att regeringen skulle ge i uppdrag att i samråd med Transportstyrelsen ta fram en idékatalog inom området. Enligt vad utskottet erfarit är förslag fortfarande under beredning, men en idékatalog har ännu inte tagits fram. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla att det ser positivt på att en sådan tas fram. Utskottet noterar också avslutningsvis att presenterade förslag till ett antal ändringar i tågpassagerarförordningen (KOM(2017) 548). Ett av de förslag som kommissionen lämnar rör möjligheterna att medföra cykel ombord på tåg. Enligt den nuvarande tågpassagerarförordningen tillåts att cyklar tas med om de är lätthanterliga och om vagnarnas utformning möjliggör det. Det förslag till förordningsändringar som kommissionen förespråkar innebär att dessa inskränkningar föreslås bli borttagna och att det införs en ökad möjlighet att medföra cykel ombord på tåget. Tillstånd att medföra cykel får enligt förslaget vägras eller begränsas av säkerhetsskäl eller operativa skäl, och då endast om resenärerna har informerats om villkoren för en sådan vägran eller begränsning. Kommissionens förslag är nu föremål för behandling i och rådet. Mot bakgrund av att utskottet anser att det är lämpligt att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna gör avvägningar av vilka krav som bör ställas på den offentligt organiserade kollektivtrafiken i länet och inte minst den inriktning som regeringen ger uttryck för i den presenterade nationella cykelstrategin finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan om kombinerade resor med cykel. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1702 (MP), 2017/18:2115 (MP) yrkande 1, 2017/18:2340 (V) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3627 (L) yrkande 19 och 2017/18:3852 (M) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett nationellt hyrcykelsystem. Utskottet pekar på att det finns exempel på regionala testverksamheter med system för cykeluthyrning. Utskottet uppmärksammar vidare att via stöd till ideella organisationer har beviljat stöd till s.k. cyklotek som är ett lånecykelsystem. Jämför reservation 22 (L). (L) framhåller i motion 2017/18:3627 att ett nationellt hyrcykelsystem bör testas och att detta är möjligt att utveckla genom samverkan med kollektivtrafikhuvudmän och andra aktörer. Enligt motionären kräver ett nationellt system samordnade insatser för att cyklar ska finnas tillgängliga vid knutpunkter där betallösningar kan skapas genom smarta appar. Statliga aktörer behöver enligt motionären ingå i samverkan och offentliga upphandlingar av transportlösningar bör ställa krav på medverkan. I motionen efterfrågas ett nationellt hyrcykelsystem (yrkande 23). Det finns inte något nationellt hyrcykelsystem i . Däremot har det i flera länder, såväl som andra europeiska länder, utvecklats andra typer av hyrcykelsystem för att stimulera pendling med kollektivtrafik. Exempel på städer där det finns system för hyrcyklar är , , , , och . Utskottet noterar i sammanhanget att det i det nationella cykelbokslutet som Nationella cykelrådet tagit fram presenteras 14 indikatorer som är kopplade till faktorer som påverkar cyklandet, varav indikator 8 även innefattar frågan om hyrcykelsystem. I cykelbokslutet redovisas bl.a. att de cykeltjänster som är kopplade till kollektivtrafiken har stor betydelse för att hela resan ska fungera på ett smidigt och tryggt sätt. Det framhålls att man lättare kan kombinera cykelresan med kollektivtrafiken om det finns t.ex. lånecykelsystem. Utskottet ser med tillfredsställelse på vad som framhålls i det nationella cykelbokslutet om att det blir alltmer populärt att hyra en cykel från hyrcykelsystem, att systemen växer och utvecklas och att de introduceras i flera städer. Utskottet ser även positivt på den utveckling som redovisas i det nationella cykelbokslutet om att det finns möjlighet att hyra cyklar, både vanliga och el-assisterade, med hjälp av mobiltelefonen vilket möjliggör en mer flexibel användning. Enligt det nationella cykelbokslutet fungerar hyrcykelsystemet bäst i större tätorter. Det nationella cykelbokslutet exemplifierar även med det test som har genomförts i region med ett regionalt system för cykeluthyrning, där cykeln måste lämnas på samma plats som den hämtades på och där cykeln kan hyras , vilket är ett bra alternativ i små och medelstora orter. När det gäller frågan om ett nationellt hyrcykelsystem har såvitt utskottet erfarit varken regeringen eller vidtagit några specifika åtgärder eller analyserat eventuella hinder för ett nationellt hyrcykelsystem. Utskottet kan dock uppmärksamma att via stöd till ideella organisationer har beviljat stöd till s.k. cyklotek som är ett lånecykelsystem. Utskottet finner avslutningsvis att det inte finns anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2017/18:3627 (L) yrkande 23. Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 19 och 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 1 och 2. Cykling har en positiv inverkan på folkhälsan som det minskar utsläppen av växthusgaser och trängsel. Vi anser därför att det är viktigt att fortsätta arbetet med att få fler att välja cykeln. Det finns flera förbättringar att göra för cyklister, bl.a. i stadsmiljö, för att stärka cykelns roll som transportmedel. som vi kan se att trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll ökar antalet skadade i cykelolyckor. Det är inte acceptabelt och det krävs därför ökade insatser för att det ska bli säkrare och för att fler ska våga använda sig av cykeln. Vi anser att regeringen behöver ta fram en konkret handlingsplan under innevarande mandatperiod för hur detta ska kunna ske. Den cykelstrategi som presenterades var inte bara kraftigt försenad utan vi menar att den också led brist på konkreta förslag. Det är dags att cykeln på allvar prioriteras i den nationella transportpolitiken. Vi anser att det behövs konkreta reformer och att regeringen behöver genomföra regelförändringar som på olika sätt kan förenkla cykling och skapa bättre framkomlighet. Detta bör ingå i en handlingsplan för ökad och säker cykling och utformas i dialog med regioner, kommuner och branschen. Vi anser därför att regeringen bör ta fram en konkret handlingsplan under innevarande mandatperiod för att öka cyklandet i hela landet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 19. Jag vill inledningsvis framhålla att samhället behöver anta höga ambitioner för ett ökat cyklande. För att motverka miljö- och klimathot är behovet större än någonsin att åstadkomma en snabb omställning till en ekologiskt hållbar transportsektor. Ett ökat cyklande är en viktig fråga med stor betydelse för den framtida utvecklingen. Jag kan konstatera att det finns stora variationer i landet när det gäller cykelns andel av antalet resor. Det finns stor potential för att få fler att använda cykel eftersom cykeltrafiken endast utgör mellan av det totala antalet personresor i landet. Här vill jag även peka på att om människor i allmänhet skulle cykla lika mycket som man gör i , och skulle antalet cykelresor i landet kunna öka . För att nyttja cykelns många fördelar som transportmedel anser jag att det nationella perspektivet på transportsystemet i dessa frågor behöver stärkas. Det är bra att nu äntligen fått en nationell cykelstrategi men jag saknar en tydlig målsättning om ökad cykling i strategin samt åtgärder för att nå ett sådant mål. Jag anser därför att den nationella cykelstrategin bör innehålla ett nationellt mål om att öka cykelns andel av antalet personresor. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 16.1 och 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3627 av (L) yrkandena 8 och 9. Det är angeläget att lyfta fram cykeln som eget transportmedel eftersom den inte genererar utsläpp som den tar mindre plats än bilen och är bra för folkhälsan. Jag vill framhålla att satsningar på cykelinfrastruktur, som lokala och regionala cykelvägar och säkra cykelparkeringar i anslutning till kollektivtrafik, är samhällsekonomiskt lönsamt. Om cykeln i högre grad lyfts fram som ett eget transportmedel i planeringsarbete innebär det att cykeln också tydligt kan lyftas fram vid resurstilldelningen vid nationella infrastruktursatsningar. Mot denna bakgrund anser jag att cykel ska räknas som ett eget transportmedel jämte bil, båt, flyg och tåg. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3627 av (L) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 16.1. Det går relativt snabbt och är förhållandevis billigt att genomföra åtgärder för att öka andelen cyklister av persontransporterna. Jag anser att det är viktigt med kraftfulla åtgärder för att främja en ökad cykling då förbättrade möjligheter att cykla ökar resmöjligheterna för dem som inte har tillgång till bil. kan bilberoendet minska för dem med tillgång till bil. Dessvärre har cykeln haft en mycket låg prioritet och detta beror delvis på att cykeln inte på ett tillräckligt tydligt sätt har lyfts fram tillräckligt. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med förslag som stärker cykeln som eget transportslag i trafikplaneringen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3627 av (L) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 16.1. Jag vill inledningsvis framhålla att cykling är ett klimatsmart transportsätt som bl.a. medverkar till att minska annan trafikträngsel i städerna och påverkar luftkvaliteten positivt. Jag vill peka på att många cyklister och gångtrafikanter sannolikt skulle uppleva en förbättring om cykeltrafiken i högre utsträckning samlades på en egen vägled för att därmed kunna minska konfliktytorna mellan olika trafikantgrupper. Jag anser även att de olika huvudmännens ansvar måste bli tydligare och att de statliga huvudmännen måste samverka med de kommunala huvudmännen både när det kommer till anläggning av cykelinfrastruktur och drift och underhåll. Mot denna bakgrund anser jag att cykling bör bli ett eget transportslag då det skulle påverka utformningen av cykelinfrastruktur. Jag kan vidare konstatera att det saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler väljer cykeln som transportmedel. Att bygga hållbara livsmiljöer behöver i högre utsträckning möjliggöra för enskilda att välja klimatvänliga transportsätt. En stor andel av bilresorna skulle kunna ersättas med cykel om infrastrukturen i högre utsträckning var anpassad för cykelpendling. Jag anser att investeringar för ett ökat cykelpendlande bör prioriteras minst lika högt som vägburen fordonstrafik. Jag kan konstatera att det är svårt att spåra specificerade satsningar på cykling då det saknas en redovisning av åtgärder liksom uppföljning. Övriga transportslag har tydliga anslag och uppföljning. Jag anser att cyklingen bör få samma status som övriga transportslag. Därmed anser jag att satsningar på cykling ska tydliggöras i budgetanslagen i likhet med övriga transportslag. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46 i denna del, 2017/18:6 av (KD) yrkande 1 och 2017/18:1395 av (S), 2017/18:1591 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:1708 av (MP), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 2, 2017/18:2135 av (S) yrkande 2, 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2017/18:2421 av (MP), 2017/18:2423 av och (båda MP), 2017/18:2652 av m.fl. (MP), 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 3, 6 och 7 samt 2017/18:3627 av (L) yrkandena 2, 5, 6, 13, 15, 18 och 20. Cykeln har en rad fördelar som transportmedel, både sett till hälsofrämjande effekter och minskad trängsel och utsläpp av växthusgaser. Vi anser därför att det bör vidtas förbättringar som underlättar för människor att välja cykeln som transportmedel. Vi anser bl.a. att sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar behöver prioriteras i utbyggnaden av cykelinfrastrukturen då en sådan utbyggnad på allvar kan göra cykeln till ett alternativ till bilen i många städer. Mot denna bakgrund anser vi att cykling bör uppmuntras genom prioriteringar av sammanhängande cykelstråk och snabbcykelvägar. Vi kan även konstatera att en ökad användning av elcykel som transportmedel med största sannolikhet skulle innebära att fler väljer cykeln framför bilen på längre pendlingsavstånd än . anser vi att ett sådant ekonomiskt stöd som regeringen föreslagit till inköp av de vanligaste elfordonen, t.ex. elcyklar, troligtvis inte medför en kostnadseffektiv klimatpolitik då vi kan se att försäljningen av elcyklar ökar kraftigt. Vi menar att satsningarna skulle göra större nytta om de i stället går till att utveckla och förbättra infrastrukturen för dem som vill använda elcykel. Därmed anser vi att användningen av elcyklar bör främjas genom anpassningar i utformningen av infrastruktur. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1591 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2017/18:6 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1395 av (S), 2017/18:1708 av (MP), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 2, 2017/18:2135 av (S) yrkande 2, 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2017/18:2421 av (MP), 2017/18:2423 av och (båda MP), 2017/18:2652 av m.fl. (MP), 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 3, 6 och 7, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 2, 5, 6, 13, 15, 18 och 20 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46 i denna del. Vi vill inledningsvis peka på cykeln som ett utmärkt färdmedel för kortare sträckor som cykling har en positiv inverkan sett både till folkhälsan och miljön. Vi menar därför att det behövs satsningar på framkomlighet och trygga vägar så att det ska vara enkelt att ta sig fram och fler ska välja cykeln som färdmedel. Vi kan se att det görs stora satsningar på infrastruktur och att cykeln inte är något undantag. För att göra det enkelt att kunna följa de satsningar som gör för att främja cykling anser vi dock att detta bör redovisas separat och inte som gå in under andra infrastruktursatsningar. Vi anser därför att bör ges i uppdrag att specificera de satsningar som görs för att främja cyklandet. Vi har även kunnat se att markåtkomst för att bygga cykelvägar kan ställa till problem. Detta gör det mycket viktigt att kommuner i sin detaljplanering tar större hänsyn till ett ökat cyklande. Vi anser därför att det behövs en utredning av hur kommuner och regioner enklare kan få tillgång till mark för att bygga cykelvägar. En positiv utveckling som vi kan se är att det inte är lika självklart att bilpendla till arbetet som det var tidigare. är det dock inte möjligt att välja cykling som färdsätt hela sträckan, något som exempelvis kan bero på långa avstånd eller väderförhållanden. Vi tror att införande av hyrcykelsystem skulle kunna öppna upp för ökad cykling där den som så önskar skulle kunna hyra cykel för en del av sträckan. Vi anser därför att det behövs en utredning av möjligheten att främja ökat cyklande genom reformer för hyrsystem för cyklar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 2, 2017/18:2652 av m.fl. (MP), 2017/18:3624 av (KD) yrkande 7 och 2017/18:3627 av (L) yrkande 20 och 2017/18:6 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1395 av (S), 2017/18:1591 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:1708 av (MP), 2017/18:2135 av (S) yrkande 2, 2017/18:2421 av (MP), 2017/18:2423 av och (båda MP), 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 3 och 6, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 2, 5, 6, 13, 15 och 18 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46 i denna del. Jag vill inledningsvis framhålla att cykling är ett transportsätt som har stor potential att öka och som innebär en utveckling där folkhälsan kan förbättras och transporternas klimatpåverkan kan minska.