bet · H601FiU2 · 2018-12-18 00:00:00 — För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta till vara besparingsmöjligheter hos myndigheterna föreslår motionärerna reduceringar av pris- och löneomräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkar detta anslagen till , , och med en besparing på för var och en av dem 2019. En besparing på 2019 redovisas också samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 till följd av Liberalernas förslag om reducerad rikthyra för myndigheter som disponerar lokaler i . Motionärerna föreslår avslutningsvis besparingar på 2019 på statens lönekostnader. Besparingen är en konsekvens av reformer som Liberalerna föreslår i fråga om att slopa den särskilda löneskatten för äldre, slopad nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket, slopad nedsättning av energi- och koldioxidskatten på diesel i gruvindustrin samt förslag om att införa en läckageskatt och en omvänd miljöbilsbonus. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. beslutade regeringen om ett uppdrag till Statens servicecenter (SSC) att förbereda lokalisering av delar av verksamheten till (Fi2018/02413/SFÖ). Enligt uppdraget ska SSC redovisa sina bedömningar av de verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenserna av en sådan lokalisering samt redogöra för de förberedande åtgärder som vidtagits. Enligt regeringsbeslutet ska lokaliseringen omfatta minst 50 årsarbetskrafter. SSC redovisade uppdraget (Fi2018/03678/SFÖ). I rapporten konstaterar SSC att personal- och lokalförutsättningarna är goda för etablering av en verksamhet i för myndighetens ekonomirelaterade tjänster och i den omfattning som framgår av regeringsbeslutet. För att SSC ska kunna genomföra en sådan etablering behöver dock stora produktionsvolymer tillkomma genom att ansluta nya myndigheter via ytterligare förordningsreglering. Enligt SSC kommer etableringsfasen att vara längre än den tidsperiod under vilken Radiotjänst avvecklas, varför ersättningen av befintliga arbetstillfällen hos Radiotjänst riskerar att utebli. SSC rekommenderar regeringen att inte fullfölja ett beslut om en etablering i . SSC bedömer etableringskostnaderna till ca för en uppdragsledare som ska ansvara för frågor kopplade till lokaler, utbildning, rekrytering och samordning och åtminstone per individ för ett adekvat utbildningspaket. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen . För att det ska vara möjligt att etablera delar av verksamheten vid Statens servicecenter (SSC) i i syfte att tillföra statliga ersättningsjobb när Radiotjänst läggs ned, anser utskottet att anslaget 1:19 Statens servicecenter ska anvisas utöver den nivå på anslaget som regeringen föreslagit. Inriktningen är att satsningen fortsätter även 2020 och 2021. Förutom vad gäller anslaget 1:19 Statens servicecenter ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag. Därmed tillstyrker utskottet delvis och motioner och delvis regeringens proposition. Utskottets förslag till beslut om anslag finns i bilaga 4. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och om att godkänna investeringsplaner för och . Utskottet tillstyrker också förslag till anslag och låneram. Utskottet avstyrker övriga här aktuella motionsyrkanden. Anslag inom utgiftsområde 2 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsen och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lagt fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än dem vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Anslag inom utgiftsområde 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, och budgetalternativ har avslagits av . De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än dem föreslagit. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:1913. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 2 läggs fram i motion 2018/19:2357. Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ (t.ex. avskaffa bonus–malus, avskaffa den särskilda löneskatten för äldre, avskaffa kemikalieskatten och införa rätt till heltid i offentlig sektor) redovisar vi i utgiftsområdesmotionen för utgiftsområde 2 samlat på ett anslag högre lönekostnader för staten med 2019. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Formellt kan vi inte heller reservera oss till förmån för vårt förslag till anslagsfördelning eftersom det ligger över den nivå som de samlade utgifterna får uppgå till i det andra steget av budgetprocessen. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Anslag inom utgiftsområde 2 (C) (C) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Utgiftsområde 2 omfattar finansmarknadspolitiken och en stor del av den övriga förvaltningspolitiken. eftersträvar en ökad finansiell stabilitet och anser att hushållens och företagens tillgång till finansiella tjänster är viktig. Väl fungerande marknader för riskhantering och allokering av kapital till produktiva investeringar menar vi är ett fundament för ekonomisk tillväxt. arbete med tillsyn och dess mandat att hantera de risker som är förknippade med hushållens skuldsättning är viktiga liksom roll som bl.a. resolutionsmyndighet och skuldförvaltare. Vi anser att granskningen av det offentligas verksamhet är central för en kontinuerlig förbättring av den offentliga sektorns arbete. , , och fyller viktiga funktioner. Tilltron till den statliga förvaltningens effektivitet menar vi i förlängningen påverkar tilltron till den svenska demokratins förmåga att lösa de uppgifter den åläggs. Systemet för pris- och löneomräkning räknar automatiskt upp anslagen till de statliga myndigheterna. Systemet är tänkt att kompensera för ökade lönekostnader, lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader. Systemet innebär alltså att myndigheter som är belägna på orter där hyrorna stiger snabbt kompenseras för detta. Det minskar myndigheternas incitament att kontinuerligt se över sin lokalisering. Värt att notera är också att myndigheternas lokalyta per anställd varierar förhållandevis kraftigt, vilket indikerar att det finns en effektiviseringspotential. För att stärka myndigheternas kostnadskontroll föreslår på lång sikt tre förändringar av systemet. För det första bör uppräkningen av anslagen till följd av lokalkostnader enbart göras med en del av KPI, alternativt med hyresutvecklingen i de rikthyresområden som ligger utanför storstäderna. Det skulle innebära att myndigheter i städer utsätts för ett besparingstryck som ger dem incitament att omlokalisera till orter med lägre lokalkostnader. För det andra föreslår att rikthyrorna i sänks. Det innebär att myndigheter i får mindre anslagsökningar och därmed ges incitament att omlokalisera till områden med lägre hyreskostnader. För det tredje bör den uppräkning som följer av dessa två reformer schablonmässigt sänkas för att ytterligare öka kostnadskontrollen och bidra med finansiering till viktiga jobbskapande reformer. Anslag inom utgiftsområde 2 (L) (L) anför: har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, och Liberalernas budgetalternativ har avslagits av . De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än dem Liberalerna föreslagit. Eftersom Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 2. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 2 läggs fram i motion 2018/19:2979. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats enligt förslagen i utgiftsområdesmotionen. Det innebär att Finanspolitiska rådets anslag ökas för att möjliggöra en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Liberalernas budgetförslag inom utgiftsområde 2 innebär också att vi minskar anslaget till s.k. bidragsfastigheter, då vi anser att arbetet med energieffektivisering genom satsningar på solceller måste kunna bedrivas utan att särskilda anslagsmedel tillförs. Även om vi anser att det är viktigt att stärka konsumentmakten på finansmarknaden anser vi att de anslagshöjningar som fått ta del av för finansiell folkbildning inte varit nödvändiga. Även anslag minskas eftersom uppgiften att vägleda i statsstödsfrågor borde ha kunnat rymmas inom myndighetens ordinarie anslag. För att ge ett ökat effektivitetstryck och ta till vara besparingsmöjligheter hos myndigheterna vill vi se fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkar detta anslagen till , , och . Vi ser också flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning och föreslår en reducerad rikthyra för myndigheter som disponerar lokaler i . Av redovisningstekniska skäl har vi placerat denna besparing inom utgiftsområde 2. Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ (slopad nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket, slopad nedsättning av energi- och koldioxidskatten på diesel i gruvindustrin samt förslag om införande av en läckageskatt och en omvänd miljöbilsbonus) redovisar vi också besparingar inom utgiftsområde 2 på sammanlagt på lönekostnaderna i staten. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden (avsnitt 3.5.3). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven (avsnitt 3.5.3). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 4.4.2). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet (avsnitt 4.4.2). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 6.4.2). 6.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som en riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 10.4.1). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 10.4.1). 8.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som riktlinje för investeringar (avsnitt 10.5.3). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 10.4.3). 10.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 11.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 12.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten (avsnitt 12.4.1). 13.Riksdagen anvisar ett ramanslag för under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:2357 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2623 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2897 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2944 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2979 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Myndigheten för digital förvaltning Sänkt rikthyra för myndigheter i 1 Förslaget till anslaget 1:15 lämnas av . Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans-förvaltning Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Myndigheten för digital förvaltning [1] , , , i vissa trygghetsfrågor, för arbetstagares uppfinningar, och . [2] Offentliga sektorns särskilda nämnd, och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd inklusive . Jag vill yrka bifall till utskottets förslag för utgiftsområde 2. När kammaren för drygt en månad sedan, , beslutade om förändringar i finansieringssystemet för public service innebar det att avtalet med i var tvunget att sägas upp. Radiotjänst har varit en stor och viktig arbetsgivare för och . Det gläder mig oerhört mycket att som riksdagsledamot representerande få vara med om att säkerställa att det tillskapas ersättningsjobb i med anledning av nedläggningen av Radiotjänst. Radiotjänsts medarbetare har levt i ovisshet om framtiden. Den borgerliga budget som kammaren har bifallit gör nu att några av våra statliga myndigheter får anslagsökningar för att etablera verksamheter i . Inom utgiftsområde 2 tillförs Statens servicecenter de medel som de har äskat för att bidra till en del av de ersättningsjobb som ska tillskapas. Medarbetarna på Radiotjänst har sett till att finansieringen av en politiskt oberoende public service fungerat. De har på sitt sätt hjälpt till att upprätthålla ett fritt och öppet demokratiskt samhälle. gläder jag mig åt att dessa medarbetare kan gå på julledighet med vetskap om att vi här i kammaren har fattat ett klokt och bra beslut. I detta anförande instämde (KD). Så här , innan alla ska på julledighet, vet jag att inte alla uppskattar att man går upp och förlänger debatten. Men jag är så illa tvungen. Jag ska inte hålla er kvar mer än . Jag gläder mig åt att är så glad över att vi är enade vad gäller den utredning som har gjorts om Radiotjänst. Vi behöver göra någonting för de personer som berörs av den omstrukturering, nedläggning och annat som sker med Radiotjänst. Jag är väldigt glad över att vill göra någonting åt problemet. Men jag vill ge en lite mer nyanserad bild av hur läget egentligen var och är. Vi vet alla att regeringen har fått lägga fram en övergångsbudget, vilket innebar att man inte fick ta speciellt många nya initiativ och annat. Man var lite handlingsförlamad. Man har fört diskussioner med de borgerliga om att man kanske skulle få fram någonting kring ersättningsjobb och annat i . Borgarna sa nej, vilket innebar att övergångsbudgeten inte hade några sådana förslag. Det är också därför vi kommer att göra någonting åt problemet så fort en ny regering kommer på plats. Finns det då ett arbete som har pågått fram till ? Det som finns är det så kallade Kirunapaketet. Innan och vaknade fanns ett arbete som pågick mellan statsråden, de berörda ledamöter som då satt i kammaren och fackförbundet .