bet · H501TU10 · 2018-03-19 00:00:00 — och (båda C) pekar i motion 2017/18:1488 på det transportpolitiska målet om att det ska finnas grundläggande tillgänglighet till goda transporter i hela landet. Staten upphandlar via icke kommersiellt bärkraftig flygtrafik från vissa orter då långa avstånd och låg kvalitet på tåg- och väginfrastruktur i vissa delar av landet innebär att flyget är en förutsättning för att utveckla näringsliv, attraktiva samhällen och livsmiljöer. Motionärerna pekar på att det statliga stödet för denna typ av trafik minskat , och de anser att de upphandlade transporterna i norr visat sig fungera dåligt. För att fortsättningsvis kunna garantera säkerhet, flygstandard och turtrafik utan större förseningar behöver regeringen se över den summa som tilldelas för grundläggande tillgänglighet för transporter i hela landet. Motionärerna efterfrågar därmed en översyn av möjligheten till ökat stöd för statlig flygtrafik. Per Klarberg m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2017/18:1587 att för den del av befolkningen som bor i glesbygd är flyginfrastrukturen en nödvändighet då väg och järnvägar inte räcker till. Regionala flygplatser är viktiga av många orsaker, inte bara för att frakta gods och passagerare utan även för bl.a. ambulansflyg och räddningstjänst. För att säkerställa de regionala flygplatserna efterfrågar motionärerna att möjligheten att utjämna de finansiella villkoren för de regionala och statliga flygplatserna utreds (yrkande 1). (C) framför i motion 2017/18:2428 att det finns en stor samsyn om att hamnar i bakvattnet när det gäller infrastruktursatsningar trots att tillhör de största export- och besöksnäringslänen i . Motionären pekar på att Mora-Siljans flygplats är en regional flygplats för norra och västra som har stor betydelse för näringslivet. Om flyget skulle försvinna från skulle det inte bara slå hårt mot jobben och näringslivet, utan det skulle också försämra globala konkurrenskraft. Motionären konstaterar att flyglinjen –upphandlas och att flygplanen mellanlandar i eftersom det står i upphandlingsunderlag att de får mellanlanda. Enligt motionären har nu signalerat att man tänker ompröva den möjligheten. Enligt motionären vore en enkel och bra lösning om det i stället blev trafikplikt på hela flyglinjen ––. Motionären anser sammanfattningsvis att regeringen ska arbeta för att säkerställa jobb och företagande i norra och västra genom att belägga flyglinjen –med trafikplikt. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2017/18:3462 att de regionala flygplatserna bidrar till mindre städers konkurrenskraft som andra flygplatser gynnas genom att de får intäkter från resande till och från regionala flygplatser. Motionärerna anser därför att det behövs en översyn de regionala flygplatsernas överlevnad (yrkande 14 i denna del). m.fl. (KD) anför i motion 2017/18:3741 att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra orter runt om i och ute i världen ska fungera. De mindre icke-statliga flygplatserna finns i hela landet och ägs främst av kommuner med stöd av landsting och regioner. De regionala flygplatserna har inte möjlighet till samma höga omsättning och därmed svårare att gå med vinst. Mot bakgrund av de återkommande förslag som på olika sätt hotar de regionala flygplatsernas existens måste insatser göras från statlig nivå för att jämställa villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. Motionärerna anser därför att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över (yrkande 9). m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2017/18:3758 på att stora avstånd innebär att det behövs ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt ta sig till andra destinationer inom landet, och vidare ut i världen. Motionärerna pekar på att eftersom granskar en rad regionala flygplatser som får statsstöd råder det osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Motionärerna anser att Swedavias vinstdelningsmodell bör ses över i syfte att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. Motionärerna framhåller därmed behovet av att verka för en god, hållbar och konkurrenskraftig luftfart i hela landet som möjliggör att en god mobilitet säkerställs (yrkande 4). Motionärerna efterfrågar även att Swedavias uppdrag ändras i syfte att de ska ta ett större nationellt ansvar för fler flygplatser (yrkande 5). m.fl. (KD) pekar i kommittémotion 2017/18:3766 på att den svenska staten har valt att genom Swedavia behålla och bolagisera de stora flygplatserna som har högre omsättning och därmed lönsamhet, medan de mindre icke-statliga flygplatserna främst ägs av kommunerna med stöd av landsting och regioner. Motionärerna konstaterar att de icke-statliga flygplatserna har svårt att skapa egna konkurrensfördelar och att detta innebär att stora delar av riskerar att gå miste om den tillväxt som flyget bidrar till. Motionärerna anser att finansieringen av de små flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar (yrkande 53 i denna del). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2017/18:3833 på att de statliga såväl som de regionala och privata flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till tillväxt och turism i hela landet. Genom det statligt ägda bolaget ansvarar staten för driften av tio flygplatser runt om i . Enligt motionärerna måste Swedavias flygplatser ständigt utvecklas för att öka tillgängligheten i hela landet och för att möta det ökade resandet. Motionärerna anser att regeringen via sitt ägande i Swedavia bör se till att så sker. Ofta är det svårt för de regionala flygplatserna att uppnå lönsamhet i verksamheten, och motionärerna anser att det därför behövs ett ekonomiskt stöd för att säkra tillgängligheten i hela landet. Eftersom de regionala flygplatserna ofta driver trafik till Swedavias flygplatser bör Swedavia enligt motionärerna kompensera de regionala flygplatserna med driftsstöd. Motionärerna anser att flyget med en sådan modell skulle kunna finansiera sig självt utan att påverka statsbudgeten som flygets framtid i hela säkras. Regeringen bör enligt motionärerna se över huruvida en sådan modell är lämplig att införa och hur detta eventuellt ska gå till. Motionärerna efterfrågar därmed att tillgängligheten till flyg bör värnas i hela landet genom att hela eller delar av de regionala flygplatsernas icke-ekonomiska verksamheter bekostas av Swedavia (yrkande 22). Insatser i form av stöd till regionala flygplatser Utskottet har behandlat frågor om finansiering av de icke-statliga flygplatserna . Utskottet har då påtalat att den ekonomiska situationen är bekymmersam för många regionala flygplatser. Utskottet har även pekat på att det mot bakgrund av att granskar en rad regionala flygplatser som får statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. I den svenska flygstrategi som regeringen beslutade om konstaterar regeringen att det bedrivs linjetrafik vid 28 icke-statliga flygplatser i och att den stora majoriteten av dessa redovisar återkommande driftsunderskott. Vidare pekar regeringen på att staten därför bidrar med ekonomiskt stöd för drift till vissa icke-statliga flygplatser. Enligt regeringen har det statliga driftsstödet uppgått till totalt ca . I strategin framhålls de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. I strategin framhålls även att långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behovet av offentliga stöd till flygplatser. Utskottet konstaterar att det till de fokusområden och prioriteringar som anges i den svenska flygstrategin ingår att det bör göras en översyn av de svenska flygplatserna med utgångspunkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Europeiska kommissionen antog inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – General ) reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär exempelvis att driftsstöd kan ges till flygplatser som har färre än 200 000 resenärer . De nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Enligt uppgift från innebär detta att samtliga berörda regionala flygplatser förutom de i , och uppfyller EU-reglerna och de krav som ställs för att stöd inte ska anses som statsstöd. De tre sistnämnda flygplatserna har dock anmält till kommissionen att man har fått stöd och har efter granskning fått godkänt för detta från kommissionen. Utskottet vill peka på att regeringen i budgetpropositionen framhåller att de statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv (prop. 2017/18:1 utg.omr. Detta innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Vidare anges att stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter och att långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering. I förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 lämnas förslag på ersättning till icke-statliga flygplatser. Enligt förslaget ska det betalas ut driftsstöd till kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlats av staten. Vidare anges att utöver detta disponerar medel för att täcka kostnader för vissa flygtrafiktjänster samt för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. För planeringsperioden har avsatts för driftsbidragen. föreslår att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser upphör och i stället flyttas in som en egen anslagspost inom anslaget för utveckling av statens transportinfrastruktur. förslag till nationell plan var därefter ute på remiss mellan 2017. Enligt uppgift från pågår beredning av ärendet. Insatser i form av upphandling av flygtrafik När det gäller regler för upphandling av flygtrafik vill utskottet inledningsvis peka på att det i och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen bl.a. finns regler som anger under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Av förordningen följer att medlemsstaten först måste införa allmän trafikplikt på flyglinjen och att allmän trafikplikt endast ska införas i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minimikapacitet. I förordningen fastställs även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. När det råder allmän trafikplikt på en flyglinje får lufttrafikföretag utöva regelbunden lufttrafik på linjen endast under förutsättning att lufttrafikföretaget uppfyller samtliga krav i den allmänna trafikplikten. Om inget lufttrafikföretag utövar lufttrafik på en flyglinje i enlighet med den allmänna trafikplikten kan medlemsstaten begränsa tillträdet till flyglinjen till ett lufttrafikföretag. Det är således beslutet om allmän trafikplikt som styr vad det är för trafik som ska eller kan åstadkommas, dvs. regelbunden flygtrafik kan inte upphandlas utan att beslut om allmän trafikplikt finns, och regelbunden flygtrafik kan inte heller köpas i en omfattning som går utöver vad som föreskrivs i den allmänna trafikplikten. Utskottet vill i sammanhanget peka på att är den myndighet som har regeringens uppdrag att avhjälpa brister i tillgängligheten genom att vid behov ingå avtal med ersättning till trafikföretag för interregional kollektivtrafik (flyg, tåg, buss) som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. För flygtrafik måste besluta om allmän trafikplikt innan upphandling kan ske. Om en trafik är transportpolitiskt motiverad eller inte, vilken utformning den bör ha, om det finns förutsättningar att bedriva trafiken kommersiellt eller i samverkan med andra aktörer samt vilken eventuell ersättning som är rimlig bedöms efter ett antal olika villkor i olika utredningssteg. I utredningsprocessens olika steg ingår att göra en behovsanalys, en bedömning av om trafiken kan drivas kommersiellt, en bedömning om samverkansinsats, en bedömning av insatsens prioritet relativt andra insatser, en avstämning mot villkor för trafikavtal, en avstämning mot transportpolitiska mål, en avstämning mot regionala mål, framtagande av förslag till insats, remissbehandling samt utformning av slutligt förslag. Den flygtrafik som staten upphandlar på ett antal flyglinjer går huvudsakligen mellan och vissa flygplatser i norra . Utskottet noterar att bidraget till den samhällsköpta flygtrafiken som svarar för under den nuvarande upphandlingsperioden –2019 uppgår till . Inför att det innevarande flygavtalet upphör har utrett behovet av flygtrafik . Utredningen har syftat till att belysa vilka brister det finns i tillgängligheten för berörda kommuner och ta ställning till om dessa brister kan åtgärdas av genom att besluta om allmän trafikplikt och vid behov avtala om flygtrafik eller vidta andra, mer ändamålsenliga åtgärder som kan lösa tillgänglighetsproblemen. Utifrån utredningen föreslår fortsatt allmän trafikplikt för befintliga linjer, och att allmän trafikplikt införs på linjen –. Allmän trafikplikt innebär att slår fast ett minimiutbud av trafik som måste upprätthållas eftersom det ses som viktigt för tillgängligheten. Om ingen åtar sig att driva detta kommersiellt kan trafiken upphandlas. De sträckor som enligt utredningen är aktuella för upphandling –2023 är följande: – –(kommersiell trafik bedrivs ) – –(kommersiell trafik bedrivs ) – –(ny föreslagen linje) – –(särskilt uppdrag som kommer att upphandlas). I utredningen föreslår även ett antal förändringar i utformningen av den allmänna trafikplikten och upphandlingen. Det handlar bl.a. om upplägg, incitament till ökat resande, kvalitetskrav och uppföljning. utredning var föremål för remiss fram till . avser att fatta beslut om kommande allmän trafikplikt . Därefter kommer upphandling av trafiken att påbörjas. I de fall någon operatör anmäler att man tänker flyga kommersiellt på någon linje enligt den allmänna trafikplikten, dvs. utan ersättning, avbryts upphandlingen. Utskottet anser i likhet med vad infrastrukturministern framförde i ett interpellationssvar om regler om trafikplikt att det även fortsättningsvis är som ska sköta uppgiften att analysera vilken interregional kollektivtrafik som bör omfattas av allmän trafikplikt i syfte att minska bristerna i tillgängligheten (ip. 2017/18:25). Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av . När det gäller stöd till regionala flygplatser kan utskottet konstatera att kommissionen antog reviderade regler för stöd till flygplatser inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – General ) samt att bereder förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 där det bl.a. lämnas förslag om ersättning till icke-statliga flygplatser. Utskottet vill även hänvisa till att inför att det innevarande flygavtalet upphör har utrett behovet av flygtrafik och att beredning pågår i frågan. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta några initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2017/18:721 (S), 2017/18:722 (S), 2017/18:1488 (C), 2017/18:1587 (SD) yrkande 1, 2017/18:2428 (C), 2017/18:3462 (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3741 (KD) yrkande 9, 2017/18:3758 (C) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3766 (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:3833 (M) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om och . Utskottet pekar bl.a. på som inrättades för att vara rådgivande i att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv samt utveckla tillgången till andra flygplatser i . Jämför reservation 7 (L) och 8 (KD) samt motivreservation 9 (V). Bakgrund och tidigare behandling enades stadshusmajoriteten i om en ny s.k. plattform för . Enligt överenskommelsen ska staden verka för att området där ligger ställs om till ett stads-utvecklingsområde med bostäder såvida förhandlingarna med den förhandlingsperson som regeringen utsett visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras. har därefter riktat flera tillkännagivanden till regeringen om . beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen utsåg en särskild sam-ordnare för att utreda framtiden för . I samordnarens uppdrag ingick att efter en förväntad begäran från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas till . riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om . I tillkännagivandet angavs att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att ändra det tidigare beslutet om uppdrag till en statlig samordnare för (dnr N2015/09059/PUB). Genom beslutet förkortades utrednings-tiden till , och uppdraget begränsades till en prövning av förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i , medan övriga delar av uppdraget upphörde (S2014/08973/PBB). Den statliga samordnaren redovisade en rapport och konstaterade i den bl.a. att flyget spelar en avgörande roll för längre resor i och för internationella resor och att frågorna om tillgänglighet därför är viktiga. I rapporten redovisade samordnaren vidare att det är viktigt att utveckla kapaciteten och effektiviteten vid och att det är nödvändigt att bygga ut för att stärka flygplatsens konkurrenskraft och roll som ett nationellt viktigt transportnav. Samordnaren uttalade vidare att inte har någon framtid när klarar hela behov av flygkapacitet. Samordnaren ansåg att när det finns ledig kapacitet på också i högtrafik kommer en långsiktigt planerad överflyttning av flygtrafiken från till inte att påverka tillgängligheten negativt. riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om , med innebörden att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). I budgetpropositionen anges att tillkännagivandet om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av är under beredning (prop. 2017/18:1 utg.omr. (M) framför i motion 2017/18:299 att goda kommunikationer skapar förutsättningar för långvarig tillväxt och fler jobb. Inom inrikesflyget är det tydligt att är ett nav för kommunikationerna med övriga landet och med särskilt stor betydelse för . Att frågan om berör hela landet råder det alltså inget tvivel om, men det står också klart att med sitt ö-läge har särskilda förutsättningar och behov. bör därför värnas och utvecklas i stället för att läggas ned. I motionen framhålls särskilda behov av konkurrenskraftig flygtrafik. (M) pekar i motion 2017/18:1340 på att det i den flygstrategi som regeringen har tagit fram bl.a. anges både att det finns fog för att bygga ut ytterligare och att flygplatsen har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin. Motionären konstaterar att regeringen lägger fram förslag om en flygskatt på alla resor i och från trots att detta enbart leder till försämrad svensk konkurrenskraft och marginella förbättringar för miljön. Enligt motionären riskerar det konkurrenskraft. I motionen framhålls därmed behovet av att aktivt arbeta för att stärka konkurrenskraft. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2017/18:3462 att är ett viktigt centralt nav för både nationell trafik och utrikestrafik och att flygplatsens funktion säkerställer jobb och tillväxt i hela landet. Den nationella flygstrategin med exempelvis en ytterligare landningsbana är enligt motionärerna viktig för att utveckla luftfart. Motionärerna vill därmed utveckla (yrkande 14 i denna del). m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2017/18:3766 att växer snabbt och behöver som citynära flygplats. har även stor betydelse för de regionala flygplatsernas och landsbygdens tillgänglighet och överlevnad. Enligt motionärerna skulle konsekvenserna av en nedläggning av påverka hela landet. är därför ingen lokal fråga utan ett nationellt intresse. Flygtrafiken inrikes och utrikes väntas öka , och enligt motionärerna behövs både och då de kompletterar varandra. Motionärerna framhåller mot denna bakgrund behovet av att utveckla (yrkande 50). När det gäller frågan om att utveckla vill utskottet inledningsvis peka på att regeringen redan i den nationella flygstrategin som beslutades aviserade inrättandet av ett Arlandaråd. inrättades med syftet att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. ska vara ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. Till uppgifter hör bl.a. att lämna bidrag till regeringen i framtagandet av en strategisk plan för , en s.k. färdplan. Syftet med färdplanen är att utveckla flygplatsen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Utskottet noterar här att en uttalad inriktning är att ska vara ledande storflygplats. Till de områden som har att diskutera hör bl.a. – miljö, klimat och energi – konkurrenskraft, företagande och näringsliv – regional och lokal utveckling, tillväxt och sysselsättning – tillgänglighet nationellt och internationellt – finansiering, kostnader och samhällsekonomi. Enligt uppgifter som utskottet har tagit del av sammankallas löpande, och en utvärdering kommer att genomföras då färdplanen för senast ska vara klar. Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att infrastrukturministern svarade på en interpellation om åtgärder för att säkerställa roll som nav för luftfarten i norra . Infrastrukturministern uttalade då bl.a. att ska vara ledande storflygplats och att inrättandet av är en viktig del i att långsiktigt stärka roll som nav. Infrastrukturministern pekade på att interkontinentala direktlinjer från är viktigt samt att regeringen arbetar vidare med frågan om att införa s.k. preclearance vid , vilket skulle ge potential för fler direktförbindelser med . Infrastrukturministern framhöll att flygets ökande utsläpp innebär en stor utmaning och att utvecklingen av måste vara hållbar ur miljö- och klimatsynpunkt. När det gäller frågan om att utveckla vill utskottet sammanfattningsvis peka på att regeringen har inrättat ett Arlandaråd med ett uttalat syfte att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta något initiativ och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1340 (M) och 2017/18:3462 (L) yrkande 14 i denna del. När det gäller kan utskottet konstatera att det vid ett flertal tillfällen, (prop. 2016/17:TU10), har understrukit flygplatsens betydelse. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226).