bet · H501CU9 · 2018-02-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:74 av (SD) yrkande 8. Det finns inte något centralt register över landets bostadsrätter. I stället är det den lokala bostadsrättsföreningens ansvar att föra en förteckning över de lä-genheter som är upplåtna med bostadsrätt. Denna förteckning utgör också grunden för uppgifter om pantsättning av bostadsrätten. Frågan om att införa ett statligt register över bostadsrätter har varit aktuell . Såväl som , , bostadsrättsorganisationen , och har till regeringen fortlöpande framfört önskemål om att ett statligt register över bostadsrätterna ska inrättas. Fördelarna med ett statligt centralt register, förslagsvis administrerat av Lantmäteriet, är framför allt att tillförlitligheten hos uppgifterna om ägare och pantsättningar ökar samt att ägarbyten och pantsättningar kan hanteras betydligt snabbare. Ett sådant register skulle också avsevärt försvåra de bedrägerier som förekommer främst i samband med pantsättning av bostadsrätter. Likheterna mellan en bostadsrätt och en villafastighet är mycket stora när det gäller såväl ägarbyten som pantsättning. Ett register bör därför vara upp-byggt på ungefär samma sätt som dagens inskrivningsregister med lagfart och inteckning. Precis som gäller för villafastigheter bör alla kostnader för att hålla registret betalas av bostadsrättsägarna genom avgifter vid ägarbyten och pant-sättningar. Jag anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för att inrätta ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister i offentlig regi. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ombildning till bostadsrätt, punkt 19 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 8, 15 och 16 samt 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 12, 21 och 22. kan kommuner avyttra sina allmännyttiga lägenheter genom beståndsförsäljning till privata hyreshyresvärdar och genom ombildning till bostadsrätt. Vid ombildning av allmännyttiga lägenheter till bostadsrätter säljs lägenheterna till långt under marknadspris, ofta till bokfört värde, vilket skapar starka incitament för hyresgästen att bidra till ombildningen. Ombildning till bostadsrätt, inte minst i , har kraftigt minskat andelen hyresrätter som behovet av hyresrätter är större än . beslutade t.ex. kommunala Sollentunahem att sälja 2 000 hyreslägenheter. För att komma till rätta med detta föreslår jag ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätt. ska inga ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt ske. Hembudsrätten tvingar fastighetsägaren att vid försäljning först vända sig till bostadsrättsföreningen, om en sådan är bildad i fastigheten. Jag anser att fastighetsägaren själv ska få välja om en fastighet ska säljas till en bostadsrättsförening eller en annan fastighetsägare. Hembudsrätten bör därför avskaffas. Rättssäkerheten vid ombildningsprocessen är bristfällig, och förändringar behöver göras. Det behöver t.ex. införas en begränsning av antalet omröstningar bland de boende för att försöka få till stånd en ombildning inom en avgränsad tidsperiod. Vidare behöver kraven skärpas så att det krävs att tre fjärdedelar av de boende röstar för en ombildning för att den ska kunna genomföras. Det bör även införas en regel om att den som röstar för en ombildning också förbinder sig att delta i köpet. Förstärkningar behöver också göras för att öka förtroendet för att allt går rätt till under processens gång. En opartisk funktion såsom publicus ska delta på föreningsstämmorna för att öka rättssäkerheten. Regeringen bör utarbeta och återkomma till med lagförslag som tillgodoser de förändringar jag förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 9, 2017/18:1595 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:2365 av Boriana (M) samt 2017/18:666 av (S) och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 31. bostadsmarknadsenkät visar att allt fler kommuner väljer att köpa bostadsrätter för att ordna boende till nyanlända för att klara av det bostadsansvar som kommer med den kvot nyanlända som regeringen tvingar på kommunerna enligt anvisningslagen. Detta innebär att kommunerna utgör en marknadspåverkan på bostadspriserna och bidrar till att priserna pressas upp. innebär det att bostadsrättsföreningar får kommunala andelsägare som saknar möjlighet att vara en aktiv del i förvaltningen av fastigheten med det ansvar som detta innebär i form av t.ex. underhåll. Det finns många negativa konsekvenser med kommunernas bostadsrättsköp. Vi föreslår därför att regeringen återkommer till med åtgärder för att stärka bostadsrättsföreningarnas ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 31 och 2017/18:666 av (S), 2017/18:1595 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2365 av Boriana (M) och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 9. Kombinationen av bristen på billiga hyresrätter och en överhettad bostadsmarknad gör att både enskilda budgivningar och bostadspriserna generellt trissas upp. Nyköpta bostadsrätter används som spekulationsobjekt och säljs redan innan någon hunnit flytta in i dem. Skenande bostadspriser och spekulation riskerar att leda till en ökad bostadssegregation, ojämlikhet och inte minst en bostadskrasch. För att förhindra spekulation eller att lägenheter köps upp enbart för uthyrning i vinstsyfte vill jag att man ser över möjligheten att ställa krav på att den som köper en lägenhet också ska vara skriven där. Det är regeringens uppgift att göra detta och därefter återkomma till med nödvändiga förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:1270 av (M), 2016/17:1501 av i (M) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 18, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:1429 av (M), 2017/18:3169 av i (M) yrkande 2 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13 samt 2016/17:1501 av i (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3169 av i (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 48. För att råda bot på bostadsbristen behövs ett fortsatt arbete med att ta bort och ändra stela, olämpliga och svårtolkade regler, som bl.a. hindrar nybyggnad. Som ett led i detta bör en större variation av upplåtelseformer främjas, för att skapa goda sociala miljöer som ger möjligheter till en bostadskarriär utan att man behöver flytta. Jag anser att nya former av hyrköp och ägarlägenheter bör främjas. Svensk bostadsmarknad är starkt begränsad i sitt utbud av boendeformer och har mycket att lära av andra länder. Genom att tillåta omvandling av befintliga bostäder till ägarlägenheter möjliggörs ett bättre användande av det befintliga bostadsbeståndet. Regeringen bör därför påskynda arbetet med anledning av tillkännagivande och möjligt återkomma med nödvändiga lagändringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 18, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 11–13, 2016/17:1270 av (M), 2016/17:1501 av i (M) yrkande 2, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2017/18:1429 av (M), 2017/18:3169 av i (M) yrkande 2 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:1501 av i (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3169 av i (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 48. För att få ett mer varierat bostadsbestånd bör nya boendeformer som andelsägarlägenheter prövas. Fördelen med andelsägarlägenheten är att den skapar en möjlighet även för den som inte vill eller har råd att köpa en bostadsrätt eller ägarlägenhet att äga en del av sitt boende. En andelsägarlägenhet leder också normalt till att månadskostnaden för att bo blir lägre. Genom andelslägenheter får de boende möjlighet att skapa stabilitet och investera i sitt boende. På så sätt kan fler välja att stanna kvar i området även när de får högre inkomster. Andelslägenheterna möjliggör även för renovering och nyproduktion i utsatta områdena. Jag anser därför att modellen med andelsägarlägenheter bör uppmuntras och att lagstiftningen bör ses över så att inte regelverket skapar onödiga hinder för denna sorts nytänkande. En omständighet som har begränsat ägarlägenhetsreformens genomslag är att ägarlägenheter enbart får bildas i samband med nyproduktion. Detta har uppmärksammats av i tillkännagivandet . Jag välkomnar detta men vill gå ännu längre genom att öppna för möjligheten att omvandla även bostadsrätter i flerbostadshus till ägarlägenheter. Jag noterar även att regeringen, bortsett från samrådsmötet, inte på något konkret sätt har följt upp tillkännagivande. Några besked om fortsatta åtgärder har inte lämnats. Jag förväntar mig att regeringen påbörjar lagstiftningsarbetet för att efterkomma tillkännagivande. Vid skapandet av ägarlägenheter bildas en eller flera gemensamhetsanläggningar, vars förvaltning oftast hamnar i en samfällighetsförening. På stämman har varje röstberättigad medlem som huvudregel en röst, oavsett hur många delägarfastigheter medlemmen har. Enligt 12 § samfällighetslagen kan visserligen en fråga som har ekonomisk betydelse i stället avgöras utifrån delägarfastigheternas röstetal, om delägare begär det, men samma paragraf innehåller också en röstspärr som innebär att en delägares röstetal aldrig får överstiga en femtedel av det samlade röstetalet. Dessa bestämmelser om förvaltning aktualiseras även när ägarlägenheter ska samverka med andra slag av fastigheter. Att varje röstberättigad medlem som huvudregel har en röst innebär att ägarlägenhetsinnehavarna tillsammans ofta kommer att vara i majoritet, d.v.s. ha ett bestämmande inflytande i samfällighetsföreningen utan ett motsvarande kostnadsansvar. Reglerna kan vara en faktor som avhåller från skapande av ägarlägenheter eftersom förvaltningen av gemensamhetsanläggningar då inte blir ändamålsenlig. Jag vill underlätta bildandet av ägarlägenheter, både vid nybyggnad och genom ombildning i befintligt bestånd. För att detta ska ske på rättvisa och förutsägbara villkor bör förvaltningsbestämmelserna i samfällighetslagen ses över. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ och återkomma till med lagförslag som tillgodoser de förslag som jag förordat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 48, 2016/17:1270 av (M), 2016/17:1501 av i (M) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 18, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:1429 av (M), 2017/18:3169 av i (M) yrkande 2, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13 samt 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:1501 av i (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3169 av i (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 11. Med den ordning som upprättades måste en ägarlägenhetsfastighet ingå i en sammanhållen enhet om minst tre fastigheter. Ägarlägenheter kan bara bildas i samband med nyproduktion. Ägarlägenheter ska också vara en del i en samfällighetsförening, vilken ansvarar för gemensamma anordningar såsom yttertak, fasader, trapphus och förråd. Nyproduktionskravet kom av ett bristande kunskapsunderlag 2009 och är inte längre relevant. Ägarlägenheter bör kunna bildas ur det befintliga beståndet. Genom ägarlägenhetsutrednings betänkande finns också ett utrett förslag om ett omvandlingsförfarande. Inte heller bör det finnas ett krav på att ägarlägenhetsfastigheten ska ingå i enhet om tre bostäder, utan det ska räcka med en bostad. Båda dessa krav framfördes i tillkännagivande men har inte resulterat i någon åtgärd från regeringen. Regeringen måste påskynda arbetet med anledning av tillkännagivande och möjligt återkomma med nödvändiga lagändringar. En positiv följd av att kunna bilda ägarlägenheter i befintligt bestånd är att det också underlättar möjligheter till hyrköp. Hyrköp innebär att en del av hyran går till att man skaffar sig ägarandelar i lägenheten till dess att lägenheten till slut ägs helt av den boende. Skulle den boende flytta innan ägarandelen blivit fullständig kan andelarna säljas. Detta gradvisa ägande är inte ovanligt i våra grannländer där boendeformerna varierar mer och ägandet värderas högre. Med hyrköp kan fler som annars inte skulle klara dagens höga tröskel få tillträde till den ägda marknaden. finns hyrköp i några svenska fastigheter, men det är ett ganska marginellt fenomen. För allmännyttiga bostadsföretag med ett uttalat samhällsuppdrag är hyrköp en god möjlighet att bidra till ett socialt långsiktigt boende. Allmännyttan uttrycker i sitt idéprogram Allmännyttan mot behovet av att utveckla hyresrätten, stärka den egna ekonomin och pressa byggpriserna, något som gör möjligheterna till hyrköp särskilt aktuella för allmännyttan. Om de allmännyttiga bostadsföretagen upplåter delar av sitt bostadsbestånd för hyrköp, kan fler få möjligheten att äga sin bostad som bostadsbolaget frigör kapital. Förändringen behöver dock föregås av en möjlighet att omvandla ägarlägenheter i befintligt bestånd. Jag anser att bostadsmarknaden behöver modeller som underlättar det mycket svåröverstigliga klivet från den hyrda bostadsmarknaden till ägandemarknaden. Jag vill därför att regeringen ger i uppdrag att ta fram en modell för hur hyrköp kan göras till en attraktiv boendeform att bygga och bo i. I uppdraget bör också ingå att ta fram en modell för hur allmännyttan kan ta initiativ för boendeformen. Det som jag anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:651 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hyresnämndernas roll i samband med tvister avseende renoveringar och underhållsåtgärder i bostadsfastigheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:997 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrat besittningsskydd och uppsägningsbestämmelser för näringsidkare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1270 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1282 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fri hyressättning för nybyggda bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1501 av i (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av stämpelskatter, byggfelsförsäkringen och skyddsregler i konsumenttjänstlagen när det gäller ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunna ändra upplåtelseformen för bostäder och bostadsrätter till ägarlägenhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befintliga byggnader som har byggts till eller byggts om, och som inte har använts som bostad, också ska kunna göras om till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en ny typ av hyreskontrakt för ägarlägenheter som har sin grund i hyressättning av småhus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätt och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hembudsrätten bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till förbättringar av rättssäkerheten vid ombildningar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att åtgärdsföreläggande kan göras i fall där det löpande underhållet åsidosätts och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare att få nedsatt hyra vid bristande underhåll och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna ska vara skyldiga att bistå med förvaltare och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att rivningskontrakt används till det de är avsedda för och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en statlig strategi mot slumförvaltning i syfte att åstadkomma en bättre myndighetssamverkan och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen (2010:978) om uthyrning av egen bostad bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2515 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om agerande vid tvister om hyran och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2516 av och (båda SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hyresregleringarna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förlänga presumtionshyrorna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2711 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att strama upp lagarna kring hyresvärdens ansvar för underhåll och redogörelse av total kostnadsbild, kring otillåten andrahandsuthyrning, handel med hyreskontrakt samt bedrägeri och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2721 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bruksvärdessystemet till förmån för marknadshyror och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2862 av m.fl. (KD, M, C, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system för tillval och frånval i hyresrätt där hyresvärden ska ha rätt att få ersättning för sina kostnader för tillvalet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utverka en offentlig hyresstatistik som verkningsfullt instrument för bostadskonsumenter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för privatbostadsuthyrning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet till friare hyressättning i nyproduktion med ett bibehållet besittningsskydd för hyresgästen och ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa vetorätt vid presumtionsförhandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fri hyressättning för nybyggnation och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av bruksvärdessystemet för det befintliga beståndet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett system för tillval och frånval och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om offentlig hyresstatistik och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reglerna för beräkning av den skäliga hyran vid andrahandsuthyrning av villor, bostadsrätter och ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsrättsinnehavares rätt att hyra ut sin lägenhet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uthyrning av enskilda rum i större studentlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om system för hyresdepositioner och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett avgiftsfinansierat bostadsrättsregister och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om omvandling av befintliga hyresrätter eller bostadsrätter till ägarlägenheter och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en anpassning av lagen om samfälligheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3328 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa fri hyressättning för alla nya bostäder som byggs och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en friare hyressättning med presumtionshyror vid nytecknande av kontrakt och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra de förslag för ökad från- och tillval som anges i lagrådsremissen Fler tillval för hyresgäster och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhandlingsmonopol och veto vid presumtionsförhandlingar bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tidsgränsen i presumtionshyressystemet och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fri hyressättning i avtal mellan hyresvärd och hyrestagare inom presumtionshyressystemet och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gradvis anpassa hyresnivåer inom bruksvärdessystemet mot marknadsvärden och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en förbättrad hyresstatistik och tillkännager detta för regeringen.