bet · H601FiU22 · 2018-12-21 00:00:00 — (SD), anför i motion 2018/19:638 att möjligheten till statliga startlån till unga vuxna bör utredas. Motionären hänvisar till där det finns en form av statligt topplån som i första hand vänder sig till förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Ett startlån med räntebetalningar till gynnsamma villkor skulle göra att bristen på eget kapital kunde överbryggas . I motion 2018/19:1172 av (S) framhålls att i den situation som befinner sig i med historiskt låga räntor och väldigt höga bolån är det viktigt att säkerställa att bankernas kapitalkrav är tillräckliga i förhållande till utlåningen. Många av de kreditbegränsande åtgärderna har skett på låntagarsidan, dvs. det är hushållen som begränsats genom lånetak, amorteringskrav och liknande åtgärder. För att säkerställa att finansieringen av ny utlåning är långsiktigt hållbar bör regeringen enligt motionären analysera om tillräckliga kapitalkrav ställs på bankerna. (M) framför i motion 2018/19:1237 att banker och andra kreditinstitut borde vara skyldiga att redovisa vilka borgensåtaganden och fullmakter deras kunder har i form av en årlig engagemangsrapport. Svenskarnas belåning ökar, och utöver den kända belåningen har många privatpersoner även borgensåtaganden som inte alltid är kända för dem själva, enligt motionären. Flera av motionerna tar upp liknande frågor som utskottet behandlade under förra (se bet. 2017/18:FiU22). Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade bl.a. till att i bred politisk samsyn beslutat om 2018/19:FiU22UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN lagändringar som ger FI ytterligare verktyg för makrotillsyn. Vidare hänvisade utskottet till att det tagits en rad andra initiativ för att motverka risker till följd av hushållens höga skuldsättning. Utskottet ansåg också att det var viktigt att följa upp effekterna av exempelvis amorteringskravet. gäller ett amorteringskrav enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Enligt bestämmelsen ska kreditinstitut som lämnar bolån tillämpa återbetalningsvillkor som är förenliga med en sund amorteringskultur och motverkar alltför hög skuldsättning hos hushållen. FI har därefter meddelat föreskrifter om den närmare utformningen av amorteringskravet. Innan FI beslutar om ändringar i föreskrifterna om amorteringskrav krävs regeringens medgivande. Amorteringskravet innebär att nya bolån med en belåningsgrad ska amorteras med av det ursprungliga lånebeloppet . Lån med under 70 procents belåningsgrad ska amorteras med till dess att belåningsgraden är . Ett skärpt amorteringskrav trädde i kraft . Skärpningen innebär att nya bolånetagare med bolån som överstiger 4,5 gånger bruttoinkomsten ska amortera av skulderna utöver det ovan beskrivna amorteringskravet. Syftet med regleringen är att öka de svenska hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. utvidgades tillämpningsområdet för amorteringskraven till att även gälla företag som har tillstånd att lämna bostadskrediter enligt lagen om verksamhet med bostadskrediter. gjordes ändringar i regelverket som innebär att företag som lämnar s.k. kapitalfrigöringskrediter kan medge låntagarna undantag från amorteringskraven. Regeringen har analyserat hur det skärpta amorteringskravet påverkar olika hushållskategorier Regeringen har analyserat hur olika grupper av hushåll påverkas av det skärpta amorteringskravet, bl.a. utifrån hushållstyp, ålder, region och inkomst (se svaret på skriftlig fråga 2017/18:492 av finansmarknadsminister ). Analysen visar att hushåll i storstäder (framför allt ), hushåll i de högre inkomstgrupperna och hushåll med en vuxen berörs av det nya kravet i högre utsträckning än andra, eftersom dessa hushåll tar högre lån i förhållande till sin inkomst när de köper bostad. Det är inte främst unga med lägre inkomster och nyanlända som berörs av det förstärkta amorteringskravet, eftersom dessa grupper inte har de ekonomiska förutsättningar som krävs för att beviljas bolån som är stora i förhållande till deras inkomst. Dessa resultat överensstämmer med vad FI har presenterat. har i uppdrag att utvärdera verktygen för makrotillsyn Regeringen har gett FI i uppdrag att utvärdera verktygen för makrotillsyn och redovisa metoder för identifiering av makroekonomiska och finansiella stabilitetsrisker. Uppdraget ska slutredovisas , men FI publicerade en delrapport som beskriver arbetets inriktning och prioriteringar (FI dnr 18-10718). Fokus i delrapporten är FI:s arbete med att analysera och hantera riskerna med hushållens skulder. Enligt rapporten är hushållens skulder inte primärt ett direkt hot mot den finansiella stabiliteten. Men om tiderna försämras kan enligt FI många hushåll tvingas, eller välja att, minska sin konsumtion för att kunna fortsätta betala på sina skulder. Då kan en kris fördjupas och hota den finansiella stabiliteten. I rapporten jämförs de förväntade effekterna av det skärpta amorteringskravet med förväntade effekter av alternativa åtgärder som att höja kapitalkraven på bankerna, sänka bolånetaket eller införa ett skuldkvotstak (analysen begränsas till åtgärder i FI:s egen verktygslåda). FI skärpte amorteringskravet för att öka de högst belånade hushållens motståndskraft ytterligare. Enligt rapporten hade det varit möjligt att åstadkomma en lika stor dämpning av nyutlåningen, eller minskning av andelen hushåll med en hög skuldkvot, med andra åtgärder. Ett sänkt bolånetak skulle dock enligt FI ha slagit hårt mot de yngsta hushållen. Det hade sannolikt också bidragit till en ännu snabbare ökning i blancolånen. Ett skuldkvotstak hade enligt FI kunnat snedvrida konkurrensen på bolånemarknaden, och skulle också riskera att ytterligare öka blancolånen. Vidare hade kapitalkraven behövt höjas orimligt mycket för att minska de makroekonomiska riskerna med hushållens skulder, enligt FI. Åtgärder för att motverka överskuldsättning trädde lagändringar i kraft som ska stärka konsumenternas ställning och främja en välfungerande bolånemarknad (prop. 2015/16:197, bet. 2016/17:CU5, rskr. 2016/17:32). Åtgärderna ska även bidra till att minska problemen med överskuldsättning. Bland annat infördes en ny lag om verksamhet med bostadskrediter. Regelverket innebär bl.a. att konsumenten får tydligare information, bättre insyn i hur räntan bestäms och viss betänketid att överväga ett erbjudande om en bostadskredit. Det har också införts skärpta regler för rådgivning om bostadskrediter. Vidare trädde ändringar i konsumentkreditlagen i kraft som ska leda till rimligare villkor för snabblån och andra högkostnadskrediter och till att färre människor hamnar i överskuldsättning på grund av dessa lån (prop. 2017/18:72, bet. 2017/18:CU20, rskr. 2017/18:262). Regleringen innebär bl.a. att det införts ett räntetak och kostnadstak för högkostnadskrediter och att konsumenter ska uppmärksammas på riskerna när de överväger att ta sådana lån. Som framgår av budgetpropositionen har regelverket för att stärka bankernas motståndskraft mot kreditförluster skärpts i flera omgångar sedan den globala finanskrisen –2009. I propositionen redovisas hur kapitaltäckningsgraden för storbankerna har utvecklats (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23–24). Där framgår att den genomsnittliga totala kärnprimärkapitalrelationen har ökat med några procentenheter för att uppgå till . Enligt regeringen har höjda kapitalkrav sannolikt bidragit till den stigande kapitaltäckningsgraden. Storbankernas bruttosoliditet låg på 2017. nåddes en politisk överenskommelse i för ekonomiska och finansiella frågor om ändringar i kapitaltäckningsreglerna som är en del i det s.k. bankpaketet. Ett beslut om ändringarna på EU-nivå förväntas . Bankpaketet omfattar ändringar av kapitaltäckningsregelverket och regelverket för krishantering. Beslutet innebär höjda krav på kapitaltäckning och stärkt regelverk med reviderade globala standarder som innebär stabilare finansiering och bättre soliditet. En annan del i det beslutade bankpaketet handlar om de särskilda kapitalkrav som tillsynsmyndigheter kan sätta utöver minimikraven. En särskild utredare ska lämna förslag till de författningsändringar som krävs för att anpassa svensk rätt till de ändringar av regelverken som bankpaketet innebär (dir. 2018:116). Uppdraget ska redovisas . Frågorna som rör bankpaketet var uppe för överläggning i finansutskottet och för information och . Reformering av bostadsmarknaden ingår i den sakpolitiska fyrpartiöverenskommelsen Socialdemokraterna, slöt en överenskommelse med 73 punkter där partierna är överens om ett budgetsamarbete och ett samarbete i de politiska frågor som framgår av överenskommelsen. I överenskommelsens punkt 4 ingår en reformering av skattesystemet som bl.a. ska bidra till att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt. Även punkterna 44–48 i överenskommelsen rör reformer av bostadsmarknaden, och i motiveringen anges t.ex. att fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad. Punkterna handlar bl.a. om att reformera hyresmodellen, ta bort den s.k. flyttskatten och förenkla reglerna för byggande. Det är nu ett lagstadgat amorteringskrav infördes. Ett centralt syfte med bestämmelserna är att främja en sund amorteringskultur och motverka en alltför hög skuldsättning hos hushållen. Den närmare utformningen av amorteringskraven utformas i föreskrifter av FI efter Utskottet kan konstatera att den nuvarande ordningen som gett FI ytterligare verktyg för makrotillsynen har beslutats av i bred politisk samsyn. När det gäller den skärpning av amorteringskravet som infördes visar såväl regeringens som FI:s analyser att det inte främst är unga med lägre inkomster som berörs, eftersom dessa grupper inte har de ekonomiska förutsättningar som krävs för att beviljas bolån som är stora i förhållande till deras inkomst. I stället är det främst hushåll med högre inkomster som påverkas, eftersom dessa tenderar att ta högre lån i förhållande till sin inkomst när de köper bostad. utgör hushållens höga och alltjämt växande skuldsättning en stor risk i svensk ekonomi, som kan hota den realekonomiska utvecklingen och i förlängningen även den finansiella stabiliteten. Förutom amorteringskravet har andra initiativ tagits för att motverka och hantera dessa risker, exempelvis bolånetak och riskviktsgolv för bolån. Det har också införts räntetak och kostnadstak för högkostnadskrediter för att motverka att människor hamnar i överskuldsättning. Utskottet anser att det är helt nödvändigt att på olika sätt motverka de risker som följer med hushållens höga skuldsättning. Dock är det också viktigt att noga följa upp effekterna av verktygen för makrotillsyn inklusive amorteringskravet. Det är därför välkommet att regeringen gett FI i uppdrag att utvärdera verktygen för makrotillsynen och redovisa metoder för att identifiera såväl makroekonomiska som finansiella stabilitetsrisker. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller bankernas motståndskraft har de senaste årens reformer efter den globala finanskrisen inneburit att bankerna har högre kapitaltäcknings- och likviditetskrav . Vi har numera också ett resolutionsramverk på plats för att hantera banker i kris. Vidare har det på EU- nivå nåtts en politisk överenskommelse om det s.k. bankpaketet som bl.a. omfattar höjda krav på kapitaltäckning i bankerna. Regeringen har tillsatt en utredning som senast ska lämna förslag till de författningsändringar som krävs för att anpassa det svenska regelverket till de ändringar som bankpaketet medför. Dessutom noterar utskottet att FI beslutat att höja den s.k. kontracykliska kapitalbufferten för att ytterligare öka motståndskraften i det svenska banksystemet. Avslutningsvis noterar utskottet att det i den sakpolitiska fyrpartiöverenskommelsen ingår reformer vars syfte är att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt bl.a. för att underlätta för ungdomar att få en första bostad. Mot den bakgrunden avstyrks de här aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om villkoren för ägarlägenheter. Utskottet hänvisar till ett pågående beredningsarbete i . Jämför reservation 4 (KD). m.fl. (KD) tar i kommittémotion 2018/19:2914 yrkande 47 upp frågan om hur effekten av bolånetaket kan hanteras för ägarlägenheter. Ägarlägenheter missgynnas enligt motionärerna i förhållande till bostadsrätter där en stor del av bostadens skuld administreras genom föreningen. En avsevärt större total skuldsättning accepteras för en bostadsrättsinnehavare än för en innehavare av en ägarlägenhet. Detta missförhållande behöver rättas till så att de båda boendeformerna får rättvisa villkor, anser motionärerna. Motionen tar upp en liknande fråga som utskottet behandlade under förra (se bet. 2017/18:FiU22). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att frågan om villkoren för ägarlägenheter bereddes i . har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att införa möjligheter till omvandling av hyreslägenheter till ägarlägenheter m.m. (bet. 2015/16:CU14, punkt 18, rskr. 2015/16:187). Riksdagsledamoten (KD) ställde en skriftlig fråga till statsrådet med anledning av nämnda tillkännagivande (skriftlig fråga 2017/18:240). Frågeställaren tog bl.a. upp att mer kapital måste bindas vid nyproduktion av ägarlägenheter i jämförelse med bostadsrätter, vilket medför ett högre pris för det enskilda hushåll som köper. Statsrådet hänvisade i sitt svar bl.a. till att beredningen av frågor om ägarlägenheter pågår i . Utskottet har uppfattat att frågor om ägarlägenheter fortfarande bereds i mot bakgrund av det tillkännagivande som riktade till regeringen under /16 efter ett förslag av Mot den bakgrunden avstyrker utskottet det aktuella motionsyrkandet. Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår motioner som rör strukturen och konkurrensen på bank- och finansmarknaden. Utskottet anser att små och medelstora företag inom bank- och finansområdet måste ges goda möjligheter att växa och bidra till en sund konkurrens. Också sparbankerna med sin lokala förankring har en viktig roll, särskilt för invånare och företag i små och medelstora samhällen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete med att åstadkomma ett mer proportionerligt regelverk och minska omotiverad regelbörda. Jämför reservation 5 (M) och 6 (V). I kommittémotion 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att det har skett flera skärpningar av regelverken för bank- och finansföretag som svar på finanskrisen och för att bidra till stabilare företag och bankmarknad. Det är enligt motionärerna rimligt att kraven har skärpts. Fler och hårdare regler innebär dock en risk för minskad konkurrens då mindre aktörer har relativt sett svårare att bygga upp och bekosta nödvändig kompetens. Därför anser motionärerna att FI bör få i uppdrag att se över hur regelverket i bank- och finanssektorn kan förenklas för mindre aktörer så att konkurrensen kan öka. och (båda MP) lyfter i motion 2018/19:1391 fram vikten av lokal närvaro av bankverksamhet och bankkontor på landsbygden och på andra platser där tillgängligheten till banker är låg (yrkande 1). Närheten till banker och bankkontor är enligt motionärerna en viktig förutsättning för en välmående och dynamisk ekonomi och ett lokalt näringsliv. Motionärerna betonar också betydelsen av ökad konkurrens och transparens i banksektorn när det gäller villkor för kontanthantering, in- och utlåning samt räntor och krediter för företagare (yrkande 2). Även i motion 2018/19:1773 av m.fl. (S) yrkande 2 framhålls vikten av närhet till lokala bankkontor. Särskilt småföretagen får svårigheter att få krediter och lån till rimliga villkor när lokala bankkontor försvinner och kunskaperna om de lokala förhållandena försvagas, menar motionärerna. 2018/19:FiU22UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN (M) framhåller i motion 2018/19:2815 behovet av att se över bankers närvaro i landsbygdskommuner. Enligt motionären utgör bristen på riskvilligt kapital och banker en utmaning för landsbygdens utveckling. I motion 2018/19:2940 av (MP) betonas att banksystem på lokal, regional och statlig nivå bör diversifieras så att en högre andel av bankerna blir offentligt och kooperativt ägda (yrkande 2). Motionären vill vidare att det utreds hur en CDFI-plattform kan upprättas i (yrkande 3). Med det menas en form av kreditinstitut inriktat på lån och ekonomisk rådgivning till privatpersoner och mindre företag som har svårt att få lån av det konventionella bankväsendet. Slutligen anser motionären att de lokala sparbankernas villkor bör förbättras (yrkande 4). Motionären anser att de regler och kontrollsystem som införts för att hejda storbankernas riskabla beteende riskerar att sätta käppar i hjulet för sparbankerna. Det är därför viktigt att regelverket tar hänsyn till bankernas olika förutsättningar. m.fl. (S) förordar i motion 2018/19:1808 en översyn av sparbankernas möjligheter att ta in externt kapital. Att stärka sparbankerna har enligt motionärerna många fördelar som främst rör regional och lokal utveckling, men även konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Per Åsling och (båda C) efterfrågar i motion 2018/19:2491 en översyn av sparbankslagen i syfte att stärka verksamhetens flexibilitet och styrka (yrkande 1). Motionärerna framhåller att de lokala sparbankerna spelar en viktig roll på landsbygden och i mindre städer, eftersom de genom sin lokala prägling har god förankring och tillgänglighet. Motionärerna menar vidare att det bör införas en möjlighet för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 2). Det skulle ge sparbankerna helt andra möjligheter till vidareutveckling och expansion, och därmed främja konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Motionärerna efterfrågar också ett i övrigt proportionerligt och ändamålsenligt bankregelverk (yrkande 3). m.fl. (V) anför i kommittémotion 2018/19:237 yrkande 3 att regeringen bör utreda om banker som vid upprepade tillfällen gör sig skyldiga till skatteflykt eller medhjälp till skatteflykt borde förlora sin rätt att verka som bank i . och (båda SD) efterfrågar i motion 2018/19:79 flyttbara bankkontonummer. Det skulle enligt motionärerna underlätta för kunder att använda sin konsumentmakt och därmed också öka konkurrensen mellan banker. och (båda M) förordar enligt motion 2018/19:1112 en försäljning av . Eftersom staten utövar kontroll och tillsyn över kreditmarknaden bör den inte ha en ägarroll i ett sådant bolag, anser motionärerna. I motion 2018/19:2524 av Per Åsling och (båda C) framhålls att företag med kreditbehov som är belägna på landsbygden i högre grad än andra företag måste riskera t.ex. familjens egendom och annan kreditvärdig egendom. Motionärerna anser därför att lagstiftningen bör ses över i syfte att utjämna sådana risker i företagande som beror på var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. och (båda C) anför i motion 2018/19:1917 yrkande 4 att den finansiella sektorn bör utveckla riktlinjer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön. I motion 2018/19:1011 av Boriana (M) efterfrågas en översyn av lagen om för att underlätta finansiering av rederiverksamhet. Exempelvis behöver förutsättningarna för att låna till miljöförbättrande investeringar förbättras, anser motionären. (C) framhåller i motion 2018/19:2395 att införandet av en svensk version av en s.k. regulatorisk sandlåda bör utredas i syfte att stärka konkurrenskraften och tillväxten. Flera länder i har enligt motionären tagit fram modeller för regulatoriska sandlådor, för att ge fintech-bolag möjligheten att testa innovationer på marknaden under tillsynsmyndighetens tillsyn. Syftet är dels att klargöra förutsättningarna under rådande regelverk, dels att skapa bättre förutsättningar för att testa nya innovationer på området. Flera av motionerna tar upp liknande frågor som utskottet behandlade under förra (se bet. 2017/18:FiU22). Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade bl.a. till att en rad åtgärder vidtagits för att öka konkurrensen på den svenska bankmarknaden, exempelvis större öppenhet kring hur bolåneräntor sätts och krav på rutiner för att underlätta byte av bank. Utskottet hänvisade också till ett regelförenklingsarbete på EU-nivå som bl.a. syftar till att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad regelbörda, inte minst för de mindre instituten. Utskottet betonade att det är viktigt att eventuella regelförändringar avvägs noggrant så att regelverket även avspeglar riskerna i institutens verksamhet. Utskottet hänvisade också till att även sparbankerna gynnas av det nämnda arbetet med att minska regelbördan för mindre institut. Utskottet ansåg också att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad och såg ingen anledning till att staten skulle sälja sitt aktieinnehav i bolaget. Utskottet hänvisade också till utvecklingen av marknadskompletterande stöd för att hantera glesbygdsproblematiken och ge bättre förutsättningar för det regionala tillväxtarbetet. När det gäller skatteflykt ansåg utskottet att regeringen redan har en hög politisk prioritering på att motverka denna typ av skadliga företeelser. I budgetpropositionen skriver regeringen att den svenska bankmarknaden till stor del är koncentrerad till de fyra storbankerna (prop. 2018/19:1 utg.omr. Fortsatt höga bruttomarginaler på bolån och storbankernas höga avkastning på eget kapital indikerar enligt regeringen att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är helt tillfredsställande. Storbankernas genomsnittliga årliga avkastning på eget kapital har varierat mellan , och var 2017. flyttade Nordea (som var största bank) huvudkontoret till . Trots flytten av den legala hemvisten är bankens verksamhet fortfarande stor och av betydande vikt för det finansiella systemet i . Arbete med regelförenkling på EU-nivå På EU-nivån pågår ett regelförenklingsarbete inom ramen för förslagen i det tidigare nämnda bankpaketet om stärkt bankreglering. Förutom genomförandet av ett antal nya och reviderade globala standarder för kapitaltäckning och krishantering, handlar förslagen om att se över de befintliga reglerna på dessa områden så att de blir ändamålsenliga och effektiva. Det innefattar bl.a. att anpassa regelverket för att minska den administrativa bördan för små institut med mindre komplex verksamhet. Ändringsförslagen innebär framför allt lägre krav för små institut på dels rapportering till behöriga myndigheter, dels vilken information som ska publiceras offentligt. Regeringen anser att initiativet från kommissionen att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad regelbörda, inte minst för de mindre instituten, är mycket välkommet (se regeringens fakta-PM 2016/17:FPM39). Det är dock viktigt enligt regeringen att eventuella förändringar blir noggrant avvägda så att regelverket även speglar riskerna i bankernas verksamhet. Förslagen gäller hela EU men är en del av arbetet med bankunionen. Som nämndes har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna förslag till de författningsändringar som är resultatet av förhandlingarna om bankpaketet (dir. 2018:116). Vidare, som ett led i att slutföra skapandet av EU:s kapitalmarknadsunion, lämnade kommissionen förslag om att anpassa regelverket för kapitaltäckning i värdepappersbolag till deras verksamhet och risker (se regeringens fakta-PM 2017/18:FPM43). Frågan var uppe för överläggning i utskottet och information . De s.k. trilogförhandlingarna på EU-nivån påbörjades . deltar också i arbete med regelförenkling inom ramen för Refit (Regulatory Fitness and Performance Programme) som syftar till att säkerställa lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat. Om sparbanker och bankers närvaro i landsbygdskommuner Finansmarknadsminister besvarade under förra en skriftlig fråga från riksdagsledamoten (M) om sparbanker och bankers närvaro i landsbygdskommuner (skriftlig fråga 2017/18:1177).