bet · H601AU2 · 2018-12-17 00:00:00 — Partiet vill även utreda hur extratjänsterna kan bli mer kostnadseffektiva, exempelvis genom lägre subventionsgrad eller minskad ersättning till deltagarna. Vidare förespråkar partiet att utbildningskontrakten avskaffas. menar att förslagen leder till en mer kostnadseffektiv och träffsäker arbetsmarknadspolitik. Anslaget påverkas även av att partiet justerar anslaget för att den tidigare aviserade minskningen av anslaget, som avser främjandemedel som beslutas av Delegationen för unga och nyanlända, uteblivit som en följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Förslaget om att Arbetsförmedlingens insatser behöver bli mer kostnadseffektiva finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 4). Vidare föreslår att beställningsbemyndigandet för anslaget ska bestämmas till en nivå som understiger regeringens förslag med 2 . Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med . föreslår att anslaget tillförs medel för att justera för att anslaget som en följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat inte har ändrats i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. Det innebär att de tidigare föreslagna höjningarna av ersättningstaket i lönebidrag och skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare kan genomföras. Partiets prioritering innebär även att det tidigare beräknade tillskottet till en ytterligare ökning av antalet anställningar hos kan genomföras. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget minskas med för att justera för att anslaget som en följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat inte har ändrats i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. 2:1 : Anslaget minskas med . gör besparingar inom anslaget som ett led i att effektivisera verksamheten. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 5). anser enligt kommittémotion 2018/19:2373 av m.fl. att en väl fungerande arbetsmarknadspolitik bör innehålla få men effektiva insatser som syftar till att arbetssökande får reguljära anställningar. Dagens arbetsmarknad är tudelad med en alarmerande hög arbetslöshet bland utrikes födda jämfört med inrikes födda. De kommande årens arbetsmarknadspolitik behöver inriktas på långsiktiga lösningar för att öka sysselsättningen. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 2 och att sex anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Två nya anslag föreslås (Kompetensförstärkning/upphandling och Lärlingsanställningar). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med 1 . anser att Arbetsförmedlingen bör avvecklas i dess nuvarande form genom att de delar av myndighetens uppdrag som inte avser myndighetsutövning öppnas upp för fler aktörer. Partiet vill därför successivt minska Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Förslaget om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form finns även i kommittémotion 2018/19:78 av m.fl. (yrkande 1) och i motion 2018/19:328 av . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med . föreslår att taket i arbetslöshetsersättningen höjs till per dag för att sedan minskas till per dag. Partiet anser att en sådan ordning skulle leda både till ökad ekonomisk trygghet för den arbetssökande i början av arbetslöshetsperioden och tydliga incitament till jobbsökande. Förslaget finns även i motion 2018/19:78 (yrkande 10). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 4 . anser att dagens arbetsmarknadspolitiska program och insatser är kostsamma och ger bristfälliga resultat i fråga om att leda till reguljära anställningar. Partiet vill avveckla anslaget i sin helhet. Förslaget finns även i motion 2018/19:78 (yrkande 11). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med . framhåller vikten av att alla ska kunna delta på arbetsmarknaden utifrån sin funktionsförmåga. Partiet anser att lönebidrag och andra insatser som finns för att göra det möjligt för alla att delta på arbetsmarknaden ska kvarstå och i vissa delar utökas. 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget föreslås få samma nivå som i regeringens förslag, men avser att avveckla nystartsjobben och stödet för yrkesintroduktionsanställningar. Redan fattade beslut ska kunna fortsätta , men möjligheten till nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar ska avslutas vid utgången av 2019, och inga nya medel tilldelas . 1:13 Lån till körkort: Anslaget föreslås få samma nivå som i regeringens förslag, men anser att möjligheten att låna till körkort ska kopplas till en yrkesutbildning. 2:1 : Anslaget ökas med . föreslår att ska få utökade resurser bl.a. för att ge myndigheten möjlighet att satsa på en utökad inspektionsverksamhet. 2:6 Myndigheten för arbetsmiljökunskap: Anslaget ökas med . vill ge myndigheten förbättrade möjligheter att uppfylla sitt uppdrag och ökar därför anslagen. Förslaget finns även i motion 2018/19:78 (yrkande 12). Kompetensförstärkning/upphandling: Förslaget innebär ett nytt anslag och att 2 anslås . avvecklas i dess nuvarande form enligt förslag kommer de delar av uppdraget som inte avser myndighetsutövning att öppnas upp för fler aktörer. Anslaget ska täcka kostnaden för dessa aktörer. Lärlingsanställningar: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . vill införa en form av lärlingsanställningar. Partiet framhåller att det finns flera goda internationella exempel på lärlingsanställningar och vill att det med hjälp av arbetsmarknadens parter ska tas fram en svensk modell. Avsikten är att det ska vara en utbildningsinsats där gymnasiestudier kan kombineras med möjligheten att lära sig ett yrke hos en arbetsgivare. Arbetsgivarna ska få ett handledarstöd individen deltar i insatsen. Anslaget syftar till att täcka detta handledarstöd. Förslaget om att införa lärlingsanställningar finns även i kommittémotion 2018/19:164 av m.fl. (yrkande 6). framhåller i kommittémotion 2018/19:2634 av m.fl. att en väl fungerande arbetsmarknadspolitik bidrar till att underlätta för arbetssökande att komma i arbete och minskar eventuella flaskhalsar på arbetsmarknaden. Partiet anför att svensk arbetsmarknadspolitik tar stora resurser i anspråk, men att effektiviteten sällan är tillfredsställande. Partiet vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De resurser som sparas genom sådana reformer bör i stället användas för att finansiera jobbskapande reformer. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 2 och att tre anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . Vissa av de tidigare planerade anslagsminskningar som enligt budgetpropositionen inte föreslås bli av till följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat vill ändå genomföra för att finansiera andra prioriterade åtgärder. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med . Anslaget föreslås minska till följd av förslag om att reformera arbetslöshetsförsäkringen. I budgetmotion 2019 (mot. 2018/19:2610) anges att partiet föreslår en symmetrisk och kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen enligt en modell där ersättningen uppgår till dag 0–100, dag 101–200, dag 201–för dagar därefter. Förslaget om att reformera arbetslöshetsförsäkringen finns även i kommittémotion 2018/19:2842 av m.fl. (yrkande 9). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med till följd av förslag om att avskaffa arbetsmarknadsutbildningar. I kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. framhåller att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Den stora klyftan i går enligt partiet mellan de som har ett jobb och de som står utan. Alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. För att fler ska få ett arbete att gå till krävs åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer inkluderande. En stor utmaning är de svårigheter som utrikes födda möter när de försöker ta sig in på arbetsmarknaden. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 7 och att sju anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Två nya anslag föreslås (Arbetsintegrerande sociala företag och Inträdesjobb). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med 1 . Som en följd av att föreslår att inträdesjobb ska införas och ett antal arbetsmarknadspolitiska program och insatser avvecklas kommer Arbetsförmedlingens uppdrag att bli mindre omfattande. Anslaget påverkas även av att partiet återställer effekterna av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Förslaget om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 11). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med . framhåller vikten av att alla som arbetar och uppfyller villkoren ska omfattas av en arbetslöshetsförsäkring och att denna fyller sin funktion som en omställningsförsäkring. Partiet föreslår bl.a. att taket i ersättningen sänks till per dag och därefter trappas av till per dag. vill också att reglerna för deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen ska återinföras. Anslaget påverkas vidare av att partiets förslag att avveckla vissa anställningsstöd leder till att fler personer bereds plats i anställningar med aktivitetsstöd. Partiets förslag om inträdesjobb och avfärdande av den påverkar också anslaget. Förslaget om deltidsbegränsningen och taket i arbetslöshetsförsäkringen finns även i två särskilda yrkanden (yrkandena 30 och 35). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 8 . anser att flera av de arbetsmarknadspolitiska program och insatser som finns är så ineffektiva att de bör avskaffas. Enligt partiet är extratjänster, moderna beredskapsjobb och introduktionsjobb samtliga förknippade med så stora brister att de bör avskaffas. Vidare noterar partiet att arbetsmarknadsutbildningar ibland anvisas till personer där det redan från början står klart att dessa inte kommer att kunna tillgodogöra sig utbildningen. föreslår att programmet avvecklas till förmån för andra insatser. Anslaget påverkas även av att återställer effekterna av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Förslaget om att avveckla nämnda program och insatser finns även i flera särskilda yrkanden (yrkandena 10, 12, 15 och 16). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget ökas med . vill se en höjning av lönebidraget i linje med den nivå som har aviserats av regeringen men som har uteblivit som en följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Partiet tillför därför medel inom anslaget. Partiet anser att höjningarna stärker förutsättningarna för ökad sysselsättning och förbättrar arbetsmarknadsdeltagandet för personer med funktionsnedsättning. För att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska vill partiet tillföra medel så att 1 000 nya platser kan beredas. Förslaget innebär att en del av regeringens satsning på avvisas till förmån för andra åtgärder, såsom en satsning på arbetsintegrerande sociala företag. Anslaget påverkas vidare av att partiets förslag att avveckla vissa anställningsstöd leder till att fler personer bereds plats i anställningar med lönebidrag. Förslag om lönebidrag och finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 36) och i kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (yrkande 17). 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget minskas med som en följd av att återställer effekterna av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . föreslår att lönetaket i nystartjobben höjs, vilket harmoniserar lönetaken mellan inträdesjobben och nystartsjobben. Anslaget påverkas även av partiets förslag om inträdesjobb eftersom antalet nystartsjobb, som kan kombineras med inträdesjobb, förväntas öka. Förslaget om nystartsjobben finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 17). 1:13 Lån till körkort: Anslaget ökas med . tillför medel inom anslaget för att korrigera för den uteblivna ökning som är en effekt av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Partiet menar att lån till körkort kan minska arbetslösheten bland de grupper som har svårast att få jobb på arbetsmarknaden. Förslaget om lån till körkort finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 34). Arbetsintegrerande sociala företag: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . framhåller den roll som de arbetsintegrerande sociala företagen spelar för att stödja utvecklingen på arbetsmarknaden för dem som är i störst behov av att få jobba av sin förmåga. Partiet anser att det krävs en satsning så att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader för att täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. Partiet avsätter därför medel inom anslaget för socialt handledarstöd. Förslaget om ett socialt handledarstöd finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 18) och i motion 2018/19:2995 (yrkande 18). Inträdesjobb: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete föreslår att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb. Inträdesjobben innebär en förenklad anställningsform som gäller för nyanlända i och för unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Inträdesjobben möjliggör för arbetsgivare att anställa till av rådande ingångslön i den aktuella branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Av arbetstiden anses gå till att lära sig arbetet på jobbet eller till utbildning. Förslaget om att införa inträdesjobb finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 8) och i motion 2018/19:423 av . I kommittémotion 2018/19:2993 av Gulan Avci m.fl. framhåller Liberalerna tudelningen av arbetsmarknad som en av vår tids största samhällsutmaningar. nya jobbagenda måste ställa höga krav men det ska alltid finnas alternativ och valmöjligheter som arbetssökande i Liberalernas . Liberalerna vill se en rad förslag för en mer dynamisk arbetsmarknad med incitament för arbetsgivare att anställa och möjligheter för arbetssökande att få ett första jobb. I motionen lämnar Liberalerna förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 9 och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Inträdesjobb). Liberalerna föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2 och 3). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . Liberalerna vill lägga ned Arbetsförmedlingen till förmån för en ny myndighet som fokuserar på samhällets mest utsatta arbetssökande. Partiet gör besparingar på anslaget som ett första steg i att rationalisera myndigheten. Avvikelsen jämfört med regeringens förslag beror också bl.a. på att Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . Förslaget om att lägga ned Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form finns även i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) (yrkande 3). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget minskas med . För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring föreslår Liberalerna att taket i ersättningen sänks så att det uppgår till per dag för att därefter uppgå till per dag. Vidare avvisar Liberalerna dels en förlängd arbetslöshetsförsäkring för deltidsarbetande, dels att en karensdag i arbetslöshetsförsäkringen tas bort. För att påskynda att en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs tillför Liberalerna medel för att utreda frågan om en heltäckande arbetslöshetsförsäkring. 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 8 . Liberalerna motsätter sig dyra och ineffektiva arbetsmarknadsprogram och vill kraftigt minska omfattningen på programmen till förmån för riktiga jobb. Partiet kan inte acceptera att fortsätter att spendera miljarder kronor på verkningslösa program och avser därför att avskaffa extratjänsterna, introduktionsjobben och de moderna beredskapsjobben. Vidare föreslår Liberalerna att beställningsbemyndigandet för anslaget ska bestämmas till en nivå som understiger regeringens förslag med 9 . Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget minskas med . Liberalerna anser att har ett mycket viktigt uppdrag men att verksamheten behöver renodlas så att personer som verkligen behöver hjälp kan få det. Personer som har låg kompetens på grund av bristande utbildning eller färdigheter bör inte omfattas av uppdrag. Förslaget om att tydligt ska vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt från arbetsmarknaden finns även i partimotion 2018/19:2053 av m.fl. (yrkande 21). 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med . Liberalerna vill utveckla nystartsjobben till Nystartsjobb plus som är enklare för arbetsgivaren att tillämpa och med ett lägre lönetak på , i stället för dagens . Vidare föreslår Liberalerna att subventionsgraden höjs i takt med hur länge en person varit arbetslös. Liberalerna avsätter också medel till anslaget för att få fler företag att erbjuda fler nystartsanställningar för nyanlända kvinnor. 1:13 Lån till körkort: Anslaget minskas med . Liberalerna anser inte att det är en rimlig åtgärd att CSN-lån ska gå till körkort. Det är en privat marknad som partiet anser att staten inte ska blanda sig i. Vidare avvisar Liberalerna regeringens förslag till beställningsbemyndigande för anslaget. Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 3). 2:1 : Anslaget minskas med . Liberalerna vill skapa en enhet hos som uteslutande ska arbeta med psykisk ohälsa, trakasserier och diskriminering på arbetsplatser. Den ska arbeta nära och underlätta för anmälningar och information. För det ändamålet tillskjuter Liberalerna medel. föreslår partiet en återgång till den tidigare anslagsnivån för anställning av arbetsmiljöinspektörer, vilket innebär en minskning av anslaget. Anslaget påverkas även av att Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . 2:2 Arbetsdomstolen: Anslaget ökas med . Liberalerna anför bl.a. att de förändringar som partiet föreslår inom arbetsrätten sannolikt kommer att anstränga Arbetsdomstolens resurser. Liberalerna uppmärksammar också att det tar att behandla arbetstvister. 2:5 Arbetslivspolitik: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar anslaget helt. Inträdesjobb: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete föreslår Liberalerna att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb. Inträdesjobben innebär en förenklad anställningsform som gäller för nyanlända i och för unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Inträdesjobben möjliggör för arbetsgivare att anställa till av rådande ingångslön i den aktuella branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Av arbetstiden anses gå till att lära sig arbetet på jobbet eller till utbildning. Förslaget om att införa inträdesjobb finns även i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (yrkande 3). Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsanvisning som och har presenterat i utskottet. När det gäller arbetsmarknadspolitiken anser utskottet att den politiska inriktningen måste vara att ska ha full sysselsättning, vilket innebär att alla som kan och vill arbeta också ska ha ett arbete att gå till. Det är viktigt för den enskildes ekonomi och för samhällsekonomin, men det ligger också ett värde i att alla får möjlighet att tillhöra en arbetsgemenskap. Problemen som står i vägen för att vi ska nå dit skiljer sig . ligger utmaningen främst i utomeuropeiskt födda och personer med lägre utbildning som hamnar utanför. Detta gäller i synnerhet nyanlända. Utbildningsnivån bland utrikes födda är väsentligt lägre än bland inrikes födda. Konkurrensen om de arbeten som har lägre kvalifikationskrav är mycket hård. är det därför centralt att politiken tar ytterligare steg och genomför nödvändiga reformer så att alla som kan arbeta har ett jobb att gå till. Detta blir särskilt viktigt när konjunkturen vänder nedåt. Utskottet noterar i sammanhanget att , , och Liberalerna gemensamt i en motion som inte behandlas i detta betänkande har föreslagit att inträdesjobb ska införas (mot. 2018/19:2819). Det är en ny anställningsform för unga utan gymnasieexamen och för nyanlända som gör det väsentligt billigare för företag att anställa och enklare för enskilda att få sitt första jobb. Utskottet vill se starka drivkrafter att arbeta, med lägre skatt på arbetsinkomster och med bidrag och ersättningar som främjar arbetslinjen och stöd för att återgå i arbete. Utskottet välkomnar därför att som ett första steg i att göra det mer lönsamt att arbeta har beslutat om en förstärkning av jobbskatteavdraget med ett särskilt fokus på låga inkomster (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Förstärkningen innebär sänkt skatt för alla som jobbar, men särskilt för dem som tar steget in på arbetsmarknaden från utanförskap. Med inriktningen mot låga inkomster kan effekten förväntas bli större för framför allt de utrikes födda som står långt från arbetsmarknaden. RUT-avdraget har enligt utskottet varit en viktig språngbräda in på den svenska arbetsmarknaden, inte minst för nyanlända kvinnor som annars är en grupp som har svårt att få ett första jobb. RUT-avdraget bör således utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer kan växa fram i . För att ta till vara sysselsättningspotentialen i RUT-sektorn bör det nuvarande taket höjas. Utskottet välkomnar därmed att tagit ett första steg genom att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att höja taket till per . Utskottet välkomnar också vad som anförs om att bredda antalet tjänster som omfattas av RUT-avdraget (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Sammantaget gör dessa reformer, tillsammans med en rad effektiviseringar av arbetsmarknadspolitiken, att fler jobb kan skapas och trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas.