bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Utfallet inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. Det berodde bl.a. på lägre utgifter inom anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. på lägre än anvisade medel. Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) 1:9 Bekämpande av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademin Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr 23. Enligt regeringen genomförs det en årligt återkommande dialog med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. 3.2 Indikatorer – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning. Regeringen redovisar återkommande annan statistik och information i anslutning till de olika områdena för att beskriva utvecklingen i sektorn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder redovisas i anslutning till respektive område. Regeringen poängterar att och andra myndigheter har i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin. Av den anledningen utvecklas framtagandet av indikatorer kontinuerligt i syfte att följa upp strategin. Ny statistik och nya mätmetoder behöver tas fram inom vissa områden, vilket innebär att rapporteringen succesivt kommer att ändras . 3.2.1 Indikatorer – Livsmedelsstrategins genomförande lämnade dels ett förslag till indikatorer och utvärdering av livsmedelsstrategin, dels en första utvärderingsrapport som redovisade dessa indikatorer. Dessa indikatorer redovisas nedan. Därefter har inlett en samrådsprocess med myndigheter och aktörer i syfte att ytterligare utveckla indikatorerna. Regeringen redovisar de indikatorer som har valts för att visa hur livsmedelsstrategins genomförande utvecklas samlat med motiveringen att dels visa på den sammantagna utvecklingen, dels att vissa indikatorer är relevanta för ett eller flera strategiska områden. Ett antal indikatorer redovisas också fortsättningsvis under respektive avsnitt eftersom livsmedelsstrategin inte täcker alla aspekter av de åtgärder och insatser som regeringen vidtar inom utgiftsområdet. Följande indikatorer används bl.a. för att bedöma hur livsmedelssektorn utvecklas: Nettomarginal (mäter konkurrenskraft) Förädlingsvärde (mäter produktion) Avkastning på eget kapital, nettomarginal (mäter den ekonomiska dimensionen av en hållbar livsmedelskedja) Årsarbetskrafter (mäter den sociala dimensionen av en hållbar livsmedelskedja) Rörelsemarginal (mäter konkurrenskraft) Förädlingsvärde, antal företag (mäter förutsättningar för att öka export) Förädlingsvärde per årsarbetskraft (mäter produktivitet) Avkastning på eget kapital, nettomarginal (mäter lönsamhet) 3.2.2 Indikatorer – Regler och villkor Indikatorerna, och ibland bedömningsgrunderna, för det strategiska området Regler och villkor redovisas under olika underrubriker enligt nedan. Jämfört med föregående års budgetproposition har Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn (inga indikatorer) och Hållbar produktion och konsumtion (inga indikatorer) utgått. Regeringen har inte motiverat varför dessa förändringar har genomförts. Därutöver har vissa underrubriker ändrats men det substantiella innehållet och de indikatorer som redovisas har inte förändrats. I årets budgetproposition har indikatorerna Åkerarealen och Kvantitet animalieprodukter ersatt/bytt namn till indikatorerna Strukturutveckling och Produktionsutveckling. I budgetpropositionen utpekas också den svenska marknadsandelen för enskilda produkttyper (kvoten mellan den totala svenska produktionen och vad som totalt konsumeras i ) som en indikator. Det är en ny utpekad indikator i årets budgetproposition. Inga indikatorer redovisas. Stödet till jordbruket i norra Förändringar i antalet mjölkföretag i norra Indikatorn har uppdaterats i årets budgetproposition och storleksklasser redovisas inte längre när det gäller mjölkföretag i norra . Regeringen använder inte längre utvärderingen av det nationella stödet till jordbruket i norra som en bedömningsgrund för att bedöma hur konkurrenskraften i jordbruksföretag i norra utvecklas. Miljömässig hållbarhet i jordbruket Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Myndigheternas kontroll av djur och livsmedel Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar Hållbar animalieproduktion – djurhälsa och djurskydd Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antibiotikaresistens i djurhållningen Antal utbrott av salmonella Försäljning av antibiotika till djur Biologisk status för fiskbestånd Svenska vattenbrukets produktion (produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta) I årets budgetproposition har indikatorn som följer det svenska vattenbrukets produktion tillkommit. Förändring av oönskade fångster Antal projekt inom datainsamling och kontroll Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring och beredning Förändrad täckning av skyddade områden Utvärdering i enlighet med . För programperioden –2020 ingår en förhandsutvärdering, två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Därutöver genomför löpande egna utredningar och uppföljningar. Viltstammens utveckling (exklusive rovdjur) Antal viltolyckor i trafiken I förra årets budgetproposition avsåg regeringen att återkomma med nya/ytterligare indikatorer för denna underrubrik. De indikatorer som redovisas i årets budgetproposition har använts som indikatorer . 3.2.3 Indikatorer – Konsument och marknad Till skillnad från förra årets budgetproposition redovisas Livsmedelsindustrin och Livsmedelsexport med separata rubriker i det strategiska området Konsument och marknad. Föregående år har dessa områden redovisats under rubriken livsmedelsföretag och export. I årets budgetproposition pekas inte Internationellt samarbete (inga indikatorer) ut som ett område som ska utgöra grund för bedömningen av resultatutvecklingen för utgiftsområdet. Antal land- och anläggningsgodkännanden Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa Antal utbrott av zoonoser hos djur och människor Andelen kycklingar med campylobacter Ekologisk produktion och konsumtion Utvecklingen av den ekologiska odlingen: certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel statistik för ekologisk odling Ekowebs försäljningsstatistik för ekologiska produkter (i samarbete med ) Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel). 3.2.4 Indikatorer – Kunskap och innovation Arbetet med att utveckla indikatorer för området pågår. I förra årets budgetproposition skrev regeringen att den avsåg att utveckla indikatorer för att mäta utvecklingen inom det strategiska området . Indikatorer redovisas för hur satsningar på forskning och utbildning bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet och det strategiska området kunskap och innovation. I årets budgetproposition har underrubriken (inga indikatorer) utgått. Antal sökande och antagna Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) Indikatorn genomströmning och bedömningsgrunden Utvärderingar från har utgått i årets budgetproposition. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Inga indikatorer redovisas. 3.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att det var angeläget att arbetet med att utveckla resultatredovisningen skulle fortsätta. Utskottet noterade att regeringens ambition var att fortsätta att utveckla resultatredovisningen i takt med genomförandet av politiken för utgiftsområdet. Framtagandet av konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena inom utgiftsområde 23 var enligt utskottet alltjämt en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen. Utskottet välkomnade att regeringens aviserade proposition om en sammanhängande landsbygdspolitik skulle komma att inkludera en ny målstruktur för detta område. Utskottet betonade att det är önskvärt att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och den förda politiken har bidragit till att nå målet. Utskottet noterade att regeringen avsåg att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin, dels genom en årlig redovisning, dels genom en regelbunden fördjupad utvärdering och välkomnade regeringens ambition att genomföra en genomgripande översyn av indikatorer inför nästa års budgetproposition. Enligt utskottet saknades indikatorer för vissa underrubriker och för andra underrubriker saknade indikatorer som omfattade hela området. Enligt utskottet gick det inte att utläsa huruvida regeringen ansåg att den genomförda politiken hade bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Utskottet betonade att det är önskvärt att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och den förda politiken har bidragit till att nå målet. Utskottet emotsåg en redogörelse för hur och inom vilka områden regeringen avser att arbeta för att dels stärka det regionala engagemanget, dels stärka den branschöverskridande dialogen i genomförandet av livsmedelsstrategin. Utskottet noterade att det inte längre var möjligt att göra samma longitudinella jämförelser över en längre tidsperiod för vissa indikatorer, vilket var olyckligt då det gjorde det svårare att följa resultatet på ett område . Utskottet konstaterade att det till skillnad saknades indikatorer för vattenbruket. Andra resultatområden där indikatorer saknades var t.ex. administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn och hållbar produktion och konsumtion. Det vore enligt utskottets mening önskvärt om regeringen motiverar när indikatorer saknas för olika resultatområden. Utskottet noterade att enstaka indikatorer inte användes i resultatredovisningen. Ett exempel var under rubriken där regeringen inte använde sig av indikatorerna antal sökande och antagna respektive examinationsfrekvens i resultatbeskrivningen. Även användningen av andra indikatorer när det gäller var knapphändig. Det var enligt utskottets mening önskvärt att utpekade indikatorer refereras till i resultatredovisningen. Enligt önskemål redovisade regeringen statistik om småskalig livsmedelsproduktion i budgetpropositionen . Utskottet konstaterade att det var olyckligt att statistik om småskalig livsmedels-produktion inte längre redovisades i budgetproposition . Utskottet noterade också att regeringen inte heller hade hörsammat utskottets önskemål om framtagandet av resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion. Det vore enligt utskottet önskvärt om ett medvetet val att inte redovisa indikatorer för ett resultatområde redovisas, eftersom det ökar redovisningens läsbarhet. Denna brist gällde t.ex. resultatområdet internationellt arbete. Liksom föregående år framfördes synpunkten att regeringen bör analysera frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Utskottet betonade återigen att den såg fram emot att regeringen redovisar sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Utskottet välkomnade regeringens avsikt att fortsätta den årligt återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultatredo-visningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. 3.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Gruppen välkomnar regeringens arbete med att utveckla resultatredovisningen för utgiftsområdet. En stor förändring i årets budgetproposition är att målstrukturen för landsbygdspolitiken har utvecklats i och med att det finns ett övergripande mål, tre delmål och ett antal indikatorer för att kunna bedöma måluppfyllelsen för resultatområdet. Gruppen välkomnar denna utveckling då det skapar bättre förutsättningar för att kunna bedöma måluppfyllelsen för landsbygdspolitiken. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av årets budget-proposition eftersom den har beslutats av en övergångsregering. Av den anledningen avstår regeringen från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Det har i de senaste årens budgetpropositioner inte gått att utläsa huruvida regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Gruppen vill därför betona vikten av att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och den förda politiken har bidragit till att nå målet. Regeringen presenterar som utlovat indikatorer för att kunna bedöma hur livsmedelsstrategin och de strategiska områdena, utvecklas. I budget-propositionen redogör regeringen för åtta olika indikatorer. Det rör sig dock egentligen om sju unika indikatorer då avkastning på eget kapital, nettomarginal återkommer två gånger. Gruppen välkomnar regeringens klargörande kring hur livsmedelsstrategins utveckling ska mätas för att ge underlag för en bedömning av om målen nåtts. Trots denna förbättring anser gruppen att oklarheter kvarstår. Det går inte att utläsa hur livsmedelsstrategin förhåller sig till de strategiska områdena. Gruppen delar regeringens uppfattning att det är motiverat att redovisa livsmedelsstrategins indikatorer samlat, men anser att det är olyckligt att flera av indikatorerna också är relevanta för ett eller flera av de strategiska områdena. Av den anledningen ser gruppen fram emot ett klargörande från regeringen i nästa års budgetproposition angående hur målstrukturen ser ut och hur livsmedelsstrategin förhåller sig till de tre strategiska målen. Gruppen noterar att vissa förändringar har gjorts i årets budgetproposition. Till exempel har redovisningen utgått för vissa resultatområden, bl.a. Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn, Hållbar produktion och konsumtion och Internationellt arbete, vilka alla saknade indikatorer. Andra resultatområden har tillkommit, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Gruppen anser att förändringar av budgetpropositionen kan och bör göras när så är motiverat. Om regeringen väljer att göra strukturella förändringar av resultatredovisningen bör regeringen på ett tydligt sätt redogöra för anledningen till förändringen. Gruppen ställer sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn har utgått i årets budget-proposition, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Mer specifikt anges regelförenklingar och administrativa lättnader för detta mål. Det faktum att budgetpropositionen i denna del inte längre redovisar regeringens åtgärder och pågående arbete på området gör det svårare att kunna bedöma måluppfyllelsen av detta strategiska mål. nämns endast mycket kortfattat arbete för en fortsatt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. Gruppen välkomnar att indikatorer har tillkommit för flera resultatområden där sådana har saknats. Indikatorer har t.ex. tillkommit för det Svenska vattenbrukets produktion och . En förbättring i årets resultatredovisning är att indikatorerna används på ett mer stringent sätt. Ett exempel är under rubriken där regeringen på ett tydligt sätt refererar till och redogör för indikatorerna antal sökande och antagna respektive examinationsfrekvens i resultatbeskrivningen. Gruppen noterar däremot att regeringen inte redovisar statistik för indikatorn land och anläggningsgodkännanden för det strategiska området Konsument och marknad. Enstaka resultatområden saknar indikatorer, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är enligt gruppens mening önskvärt att indikatorer utvecklas för alla resultatområden och om det inte är möjligt bör skälen för detta anges. Gruppen vill återigen betona vikten av att ta fram indikatorer för att kunna följa utvecklingen för småskalig livsmedelsproduktion och i förhållande till målen. Gruppen har vid återkommande tillfällen framfört synpunkten att regeringen bör överväga hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Enligt gruppens mening kvarstår denna fråga och regeringen bör därför redovisa sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Gruppen välkomnar att regeringen avser att fortsätta den återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultat-redovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. 4 Redovisade resultat – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Nedan görs en sammanfattning av regeringens resultatredovisning och resultaten för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena. 4.1 Regler och villkor Regeringen redogör för hur de åtta[9] indikatorerna och hur de har utvecklats. Statistik för indikatorerna redovisas för perioderna 2008–2015, 2011–2015 och 2011–2016. Tabell 2 Resultatindikatorer för jordbruk Antalet sysselsatta i inom jordbruket Statistik redovisas för perioden –2016. Statistiken redovisas totalt respektive uppdelat på kvinnor och män. Antalet sysselsatta inom jordbruket minskade något , . var kvinnor och män sysselsatta inom jordbruket. Statistik redovisas , 2010, 2013 och 2016, uppdelat på antal jordbruksföretag, varav heltidsföretag och företag med husdjur. Antalet jordbruksföretag har minskat –2016. Den största minskningen var i gruppen företag med husdjur, . Antalet jordbruksföretag har minskat med –2016. Statistik redovisas , 2005, 2015, 2016 och 2017 uppdelat på invägd mjölk, gris, slaktkyckling, nötkreatur och får/inklusive lamm. har kvantiteten minskat för invägd mjölk, medan det har skett motsvarande ökning för slaktkyckling. Kvantiteten får/inkl. lamm har varit stabil . Kvantiteten nötkreatur minskade –2016, men det skedde en marginell ökning . Statistik redovisas , 2007, 2013, 2016 och 2017 uppdelat på åkerareal totalt, spannmålsareal, raps och rybs, vallareal och träda. Den totala åkerarealen minskade –2016 med 118 000 ha (–4,). Arealen spannmålsareal minskade med 140 000 ha (–12,), arealen vallareal ökade med 135 000 ha (+14,), arealen raps och rybs ökade med 55 000 ha (+93,) och arealen i träda minskade med 114 000 ha (–41,). Spannmålsarealen var i princip oförändrad . När det gäller indikatorn den svenska marknadsandelen för enskilda produkttyper har produktionen varit relativt stabil för ägg, socker och matpotatis, medan den varierat starkt för olika frukter och grönsaker. Den svenska produktionen av spannmål överstiger vad som konsumeras på den svenska marknaden. Enligt samma indikator har den svenska produktionens andel av marknaden för kött haft en nedåtgående trend, även om det har skett en ökning av andelen griskött och matfågel . Det har även skett en minskning av den svenska marknadsandelen när det gäller mjölk och mjölkprodukter. 4.1.3 Torka och krispaket I en extra ändringsbudget (prop. 2017/18:301, bet. 2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8) har regeringen föreslagit som kan betalas ut till drabbade lantbrukare samt föreslagit för att bekosta sänkta avgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier. Eftersom det rör sig om en övergångsbudget innehåller inte resultatredovisningen någon beskrivning av andra åtgärder med anledning av torkan, och inte heller någon närmare redogörelse för vilka samlade effekter som torkan har fått. 4.1.4 Den gemensamma jordbrukspolitiken Inga specificerade indikatorer är utpekade för denna underrubrik. Exempel på resultattext som redogörs för i samband med denna underrubrik redovisas nedan. Statistik rörande hur stor andel av gårdsstödet som betalade ut redovisas. I övrigt diskuteras ansvariga myndigheters kostnader och åtgärder vid hantering av EU-stöd. Enligt budgetpropositionen minskade hanteringskostnaderna per stödkrona något jämfört med . Vidare diskuteras hållning när det gäller förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken. 4.1.5 Stödet till jordbruket i norra Det totala antalet stödmottagande mjölkföretag i norra minskade med 55 företag till 700 företag. Det utbetalda stödet uppgick till , vilket motsvarade av referensnivån. 4.1.6 Miljömässig hållbarhet i jordbruket Inledningsvis slås fast att landsbygdsprogrammet 2014–2020 innehåller ett stort antal åtgärder som syftar till att förbättra jordbrukets miljöprestanda. Resultatet av dessa åtgärder redovisas under ett annat avsnitt. Tabell 3 Resultatindikatorer Miljömässig hållbarhet i jordbruket Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn Den totala belastningen av fosfor från svenska källor till omgivande hav 2014 var , varav jordbruksmark svarade för . Hälften av utsläppen på (knappt ) kom från jordbruksmark. Den totala belastningen av kväve från svenska källor till omgivande hav 2014 var , varav kom från jordbruksmark. Jordbrukets andel av kvävebelastningen till havet var högre i . Det är inte möjligt att jämföra siffrorna med tidigare beräkningar beroende på skillnader i beräkningsmetodik. Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn Utsläppen av ammoniak uppgick till 2016, vilket innebar en ökning jämfört med året innan då utsläppen var . har utsläppen redovisats för . En omräkning av tidsserien utifrån nya emissionsfaktorer omöjliggör en sådan redovisning. Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel Både hälso- och miljöriskindex minskade 2016. Index redovisas för perioden –2016. Vidare redovisas den försålda kvantiteten av olika slags växtskyddsmedel till jordbruket, inklusive frukt och trädgårdsnäringen. Försäljningen av växtskyddsmedel minskade 2016 med till . Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Statistik redovisas för perioden –2016. Jordbrukets utsläpp av växthusgaser uppgick till 6,9 miljoner koldioxidekvivalenter 2016, vilket i princip var oförändrat jämfört med . Det innebär en minskning med jämfört med . Vidare redovisas att har betalat ut av budgeterade för metangasreduceringsstöd . 4.1.7 Myndigheternas kontroll av djur och livsmedel Tabell 4 Resultatindikatorer för Myndigheternas kontroll av djur och livsmedel Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering Statistik redovisas –2017, uppdelat på genomförda kontroller, varav riskbaserade, beslut om förlägganden, beslut om omhändertaganden och beslut om djurförbud. Antalet genomförda kontroller var knappt 11 2017, vilket innebar en minskning med . Andelen riskbaserade kontroller har legat stabilt och uppgick till 2017. Antalet beslut om föreläggande, omhändertagande och djurförbud uppgick till ca 2 300 . Motsvarande siffra 2014 var ca 2 500. Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass.