bet · H501CU16 · 2018-04-03 00:00:00 — Utskottet anser att dessa frågor även fortsättningsvis bör uppmärksammas i arbetet med att utveckla formerna för kommunernas planering. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (V). I kommittémotion 2017/18:1602 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att allmänhetens uppfattning om nyskapade offentliga miljöer bör utredas. Motionärerna menar även att de svenska medborgarnas inflytande över den estetiska utformningen av den offentliga miljön bör stärkas (yrkande 3). Det begärs tillkännagivanden i enlighet med detta. Liknande yrkanden om tillkännagivanden om inflytande över offentliga miljöer framställs i kommittémotion 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 26 och 27. Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:3363 yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur medborgarinflytandet kan stärkas i kommunernas bostadsbyggande och stadsplaneringsarbete. Medborgarinflytandet i samhällsplaneringen kan komma till uttryck i olika sammanhang och på olika sätt. I 3 kap. 8 § (2010:900), förkortad PBL, anges att kommunen i ärenden som gäller översiktsplaner ska samråda med , berörda kommuner, regionplaneorgan och andra kommunala organ som har ansvar för regionalt tillväxtarbete och transport- och infrastrukturplanering. Kommunen ska även ge tillfälle att delta i samrådet till myndigheter, kommunens medlemmar, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget. Syftet med samrådet är att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt och att ge möjlighet till insyn och påverkan. Under samrådet ska kommunen redovisa förslagets innebörd, skälen för förslaget, förslagets konsekvenser och det planeringsunderlag som har betydelse från nationell, regional, mellankommunal eller annan synpunkt. Vid ett detaljplanesamråd ska kommunen bl.a. samråda med lantmäterimyndigheten, och berörda kommuner och andra kända sakägare som berörs, som t.ex. bostadsrättshavare, hyresgäster och boende (5 kap. 11 § PBL). I budgetpropositionen anges att Statens centrum för arkitektur och design (Arkdes) ska vara en företrädare för de värden som arkitektur och gestaltning av livsmiljön tillför samhället (prop. 2017/18:1 utgiftsområde 17, bet. 2017/18:KrU1). Arkdes har som sina huvuduppgifter att vara nationellt och bedriva en främjande, samverkande och debatterande verksamhet om hur arkitektur och design påverkar våra liv. Arkdes ska inom ramen för sitt uppdrag möjliggöra en ny forskningsfunktion för gestaltad livsmiljö. gav regeringen förslag på ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110). Propositionen utgör en samlad nationell arkitekturpolicy och behandlar bl.a. hur form och design kan bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle. Propositionen behandlas i ett sammansatt civil- och kulturutskott. Regeringen gav i uppdrag att verka för en digital tillämpning av PBL (N2017/07543/PBB). uppdrag innefattar att främja utvecklingen av digitala standarder och att klargöra roller och ansvar mellan aktörer för en digital utveckling inom samhällsbyggnadsprocessen. ska även vid behov lämna författningsförslag som innebär krav på digital planerings- och bygginformation, standarder, gränssnitt och informationsflöde mellan samhällsbyggandets aktörer. I uppdraget anges att regeringens målsättning är en effektiv digital samhällsbyggnadsprocess som är till nytta för medborgare, företag, kommuner, landsting, myndigheter och andra aktörer. En digital samhällsbyggnadsprocess kan bidra till att förenkla för medborgare och företag inom byggsektorn i sina myndighetskontakter och att förenkla kontakterna mellan myndigheter. Regeringens övergripande målsättning är en effektivare plan- och bygglag, som kan bidra till ett ökat bostadsbyggande och en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Uppdraget ska redovisas . ska inom ramen för sitt uppdrag inhämta synpunkter från Lantmäteriet som också har fått i uppdrag att verka för en digital tillämpning av PBL. Den sistnämnda myndigheten har fått i uppdrag att skapa en plattform för utbyte av erfarenheter, kunskap och information som rör samhällsbyggnadsprocessen (N2017/07544/PBB). Uppdraget har samma målsättning som nämnda uppdrag om att utveckla digitala standarder och ska redovisas . Vidare arbetar kontinuerligt med att sprida kunskap och goda exempel när det gäller formerna för inflytande och insyn i planeringen. har exempelvis tagit fram Vägledning om medborgardialog för fysisk planering. Vägledningen ger goda exempel på hur olika kommuner arbetar med medborgardialog innan det formella samrådet. Utskottet konstaterar att medborgarinflytandet i samhällsplaneringen kommer till uttryck i olika sammanhang och på olika sätt. I PBL finns bestämmelser om att kommunen i planärenden ska samråda med en betydligt vidare krets än sakägarna. Vidare noterar utskottet att kontinuerligt arbetar med medborgardialog för fysisk planering. Regeringen har även gett och Lantmäteriet i uppdrag att verka för en digital tillämpning av PBL. ska inom ramen för uppdraget bl.a. arbeta för en digital samhällsbyggnadsprocess som kan bidra till att förenkla för medborgare och företag att delta i planeringsprocessen. Som redovisats ovan har regeringen lämnat förslag på nya mål för arkitektur‑, form- och designpolitiken i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö som bereds inom . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att här föreslå någon åtgärd från i de frågor som tas upp i motionerna. Motionsyrkandena avstyrks av utskottet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om feministisk stadsplanering, åtgärder mot bostadssegregationen, städers infrastruktur och brottsförebyggande arbete i detaljplaneringen. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete. Jämför reservation 12 (C) och 13 (V). I kommittémotion 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma forskningsbaserade riktlinjer för kommunerna för en feministisk stadsplanering. Motionärerna anför att kvinnor och män använder det fysiska rummet på olika sätt och att den fysiska planeringen i större utsträckning tar hänsyn till mäns behov (yrkande 5). Nooshi Dadgostar m.fl. begär även ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda kommunernas markpolitik för att bryta bostadssegregation (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att regeringen bör göra en översyn av lämpliga styrmedel för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet. Exempel på styrmedel är en slopad parkeringsnorm och stadsmiljöavtalet (yrkande 3). m.fl. (C) begär i partimotion 2017/18:3685 yrkande 10 ett tillkännagivande om att kommunerna ska ta hänsyn till ett brottsförebyggande perspektiv vid detaljplaneläggning. Motionärerna menar att vissa bostadsområden innebär en fara för polis och räddningstjänst då de kan bli inneslutna i området, och detta bör detaljplaneringen ta hänsyn till. Bakgrund och pågående arbete Enligt inrättade bostads- och digitaliseringsminister ett återkommande rundabordssamtal för feministisk stadsplanering. Deltagarna i samtalen består av ca 15 personer, både praktiker och forskare, som enligt har spetskompetens inom området. Rundabordssamtalen om feministisk stadsplanering syftar till att ta ett brett grepp kring ojämlik maktfördelning med ett intersektionellt perspektiv. Målet med gruppens arbete är att ta fram kunskapsunderlag och komma med konkreta förslag på hur arbetet med feministisk stadsplanering kan utvecklas. De återkommande rundabordssamtalen genomförs i samverkan med . I budgetpropositionen (utgiftsområde 18) beskrivs jämställdhet som en central fråga för att få hållbara och levande städer. har på regeringens uppdrag arbetat med jämställdhet i samhällsplaneringen . Vidare har tillsammans med 18 myndigheter ett särskilt uppdrag att ta fram en handlingsplan för jämställdhetsintegrering av sin kärnverksamhet. Arbetet fortsätter i enlighet med Handlingsplan för jämställdhetsintegrering bl.a. på 2015–2018. Huvudpunkterna i planen är att komplettera verktygen för ledning och styrning av kärnverksamheten, att utveckla metoder och goda exempel anpassade för verksamheter, att göra utbildningsinsatser för chefer och nyanställda samt att arbeta med att påverka attityder för att vidareutveckla förhållningssättet till frågan om jämställdhet. Satsningen syftar till att utveckla verksamheten så att den på bästa sätt bidrar till att uppfylla de jämställdhetspolitiska målen. Utifrån de nationella målen för jämställdhetspolitiken arbetar även med att sprida kunskap och goda exempel om jämställd stadsplanering till kommunerna. har bl.a. delat ut stöd till utemiljöer som ska bidra till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga miljöer. Regeringen inrättade myndigheten mot segregation (Delmos) vars arbete syftar till att förbättra situationen i socioekonomiskt utsatta områden och motverka strukturella orsaker till segregation. Myndigheten ska även främja samverkan mellan olika aktörer, bidra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte, följa utvecklingen inom forskning, göra analyser och uppföljningar samt fördela statsbidrag. Enligt regleringsbrevet har myndigheten bl.a. fått i uppdrag att utveckla ett uppföljningssystem som skapar förutsättningar för en regelbunden och återkommande tvärsektoriell uppföljning av segregationen i . Uppdraget ska genomföras i samarbete med . Delegationen mot segregation ska även inhämta synpunkter från andra relevanta myndigheter. Uppdraget ska redovisas till . presenterade regeringen ett bostadspolitiskt paket med förslag på 22 åtgärder för fler bostäder. En av åtgärderna för att få till stånd fler bostäder var att göra de nationella bedömningarna av bostads-byggnadsbehoven styrande för kommunernas planering. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur de bedömningar av bostadsbyggnadsbehovet som tagit fram ska fördelas på kommunerna (dir. 2017:12). Utredningen har tagit namnet Utredningen om planering för bostäder. Utredningen fick i uppdrag att genom dialog med kommunala och regionala företrädare komma överens om hur mycket av det bedömda bostadsbyggnadsbehovet som det bör planeras för i respektive kommun. Vidare ingick i uppdraget att föreslå ändringar i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (BFL) och (2010:900), förkortad PBL, som gör det tydligt att det av kommunens översiktsplan ska framgå hur man avser att lösa de bedömda bostadsbyggnadsbehoven. beslutade regeringen att utöka utredningens uppdrag (dir. 2017:85). Det utökade uppdraget innebär att utredningen ska – kartlägga hur kommunerna arbetar med att analysera och hantera efterfrågan och bostadsbehovet hos grupper med svag ställning på bostadsmarknaden ur ett lokalt och regionalt perspektiv – kartlägga hur kommunerna använder olika verktyg och belysa vilka avvägningar kommunerna gör vid beslut om åtgärder för bostads-försörjning i syfte att tillgodose dessa behov – analysera om det finns behov av vägledning eller kompletterande kommunala verktyg i syfte att underlätta arbetet med bostadsförsörjningsfrågor för grupper med svag ställning på bostadsmarknaden – lämna de förslag som analysen ger upphov till, och vid behov föreslå ändringar i lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar och angränsande lagstiftning, som kan leda till att efterfrågan och bostadsbehovet hos grupper med svag ställning på bostadsmarknaden tillgodoses på ett ändamålsenligt sätt. Det ursprungliga uppdraget redovisades i delbetänkandet En gemensam bild av bostadsbyggnadsbehovet (SOU 2017:73). I delbetänkandet föreslås bl.a. att ska beräkna behovet av tillskott av bostäder i hela landet och redovisa resultatet på länsnivå. Regionerna ska enligt förslaget ha en samordnande funktion där de för dialog med kommunerna grundat på beräkningar och verkar för att samordning kommer till stånd där det finns behov. Vidare föreslås att kommunerna ska göra en bedömning av behovet av tillskott av bostäder i den egna kommunen och dokumentera detta i sina riktlinjer för bostadsförsörjningen. Bedömningen i riktlinjerna ska även komma till uttryck i kommunens översiktsplan. bör följa upp och analysera hur kommunernas bedömningar förhåller sig till beräkningar. Delbetänkandet har remitterats, och beredningen av det pågår inom . Det uppdrag som anges i tilläggsdirektivet ska redovisas . Planering av städers infrastruktur Regeringen beslutade om direktiv till utredningen för ökat och hållbart bostadsbyggande (dir. 2017:126). Syftet med utredningen är att underlätta kommunernas planeringsprocesser för att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. Utredningen ska bl.a. stödja kommuner i planeringen av bostadsexploateringar där förutsättningarna är särskilt komplexa, underlätta för kommuner i arbetet med innovationer för hållbar stadsutveckling, bilda och driva ett nätverk för kommuner som bygger nya stadsdelar och städer, fortsätta arbetet med uppdraget att samordna större samlade exploateringar med hållbart byggande samt analysera för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplaneringen för nyetablering av bostäder. Det anges att transportplaner i samband med detaljplanering för nyetablering av bostäder kan bidra till att skapa förutsättningar för ett transporteffektivt samhälle där människor reser miljövänligt och där godstransporter samordnas. Uppdraget ska delredovisas och . Frågan om krav på transportplaner ska redovisas i den delredovisning som lämnas . Uppdraget ska slutredovisas . En obebyggd tomt, som ska bebyggas, ska ordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen (8 kap. 9 § första stycket 4 PBL). Tomten ska bl.a. ordnas så att det på tomten eller i närheten av den i skälig utsträckning finns lämpligt utrymme för parkering, lastning och lossning av fordon. Om tomten ska bebyggas med byggnadsverk som innehåller en eller flera bostäder eller lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet, ska det på tomten eller i närheten av den finnas en tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att ordna både friyta och parkering, ska man i första hand ordna friyta (8 kap. 9 § andra stycket PBL). Dessa krav ska tillämpas om tomten är bebyggd (8 kap. 10 § PBL). Det finns dock vissa möjligheter till undantag för bebyggda tomter. Vid frågestund svarade bostads- och digitaliseringsminister på en fråga från (MP) om parkeringsnorm i . Ministern anförde bl.a. att den tolkning kommunerna gjort av plan- och bygglagens bestämmelse om antal parkeringsplatser i förhållande till köpyta och den area som byggs ofta är felaktig. Enligt ministern råder det frivillighet när det gäller hur många parkeringsplatser som ska byggas. I sitt svar hänvisade ministern även till regeringens samverkansprogram Smarta städer som behandlar frågan om samhällsplanering och infrastruktur för bil. Vidare nämnde ministern att det finns goda exempel på hur kommunerna planerar nya bostadsområden utan att bilen hamnar i centrum. Ett exempel är Vallastaden i där bomässa hölls. inrättade regeringen ett stadsmiljöavtal. fokuserar på att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik eller cykeltrafik. Inom stadsmiljöavtalet kan kommuner och landsting söka stöd för att främja hållbara stadsmiljöer. Åtgärderna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur medlen för stadsmiljöavtal har använts . Redovisningen ska avse beslutade stöd och förväntade resultat samt innehålla en beskrivning av hur arbetet med uppföljning och utvärdering av stadsmiljöavtalens effekter fortskrider. Redovisningen ska lämnas till Miljö- och . ska även löpande redovisa uppgifter om vilken kommun eller landsting som har sökt stöd, beviljad åtgärd, motprestation och beviljat stöd för varje beslutsomgång i anslutning till beslut om stöd. Regeringen beslutade om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling – som bidrar till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. Den nationella cykelstrategin lyfter upp fem insatsområden: Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen, öka fokus på grupper av cyklister, främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur, främja en säker cykeltrafik samt utveckla statistik och forskning. Utifrån dessa insatsområden fokuserar strategin bl.a. på fler cykelvänliga kommuner, ökade kunskaper om olika grupper av cyklister, högre prioritet för cykeltrafik i samhälls-planeringen, fler demonstrationsprojekt, en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur, anpassad drift och underhåll samt ökad fysisk aktivitet. I anslutning till strategin bereds nu ett antal uppdrag för ökad och säker cykling. Inom ramen för stadsmiljöavtalen kan kommuner och landsting söka stöd för investeringar i anläggningar för cykeltrafik. Detaljplanering och brottsförebyggande arbete Enligt PBL ansvarar kommunerna, som framgått tidigare, för planläggningen av mark- och vattenområden. Planarbetet ska bidra till en från social synpunkt god livsmiljö där bl.a. aspekter som trygghet och hälsa ingår. arbetar på olika sätt med att lyfta fram trygghetsaspekterna i den fysiska planeringen. Det kan bl.a. handla om hur parker, gångstråk och torg planeras. Myndigheten har även fördelat stöd till utemiljöer i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar i syfte att på ett varaktigt sätt bidra till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga utemiljöer. Det pågår också olika typer av utvecklingssamarbeten mellan och Kommuner och Landsting (SKL), i syfte att motverka att otryggheten ökar. Regeringen presenterade ett nytt nationellt brottsförebyggande program: Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). Programmet ska bidra till att öka kunskaperna om brottsförebyggande arbete och stimulera samverkan mellan fler aktörer och bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. I programmet berörs bl.a. förebyggande åtgärder mot situationella brott, t.ex. situationer eller platser där risken för brott är hög. Där framhålls bl.a. att den fysiska utformningen av samhället är en viktig del i den situationella brottspreventionen. behandlade regeringens skrivelse (bet. 2016/17:JuU15). I betänkandet såg utskottet positivt på att regeringen lagt fram ett nationellt brottsförebyggande program för att förebygga brott, inte bara hos rättsväsendet utan även hos andra berörda aktörer. ansåg dock att regeringens skrivelse inte innehöll konkreta anvisningar om åtgärder eller tidsramar, vilket bedömdes försvåra uppföljning av arbetet men även göra skrivelsen svår att använda för andra aktörer på det brottsförebyggande området. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med en skrivelse till med en redovisning av vilka konkreta åtgärder som regeringen avser att vidta inom ramen för det nationella brottsförebyggande programmet och inom vilken tidsram detta kommer att ske. följde utskottets förslag. Enligt uppgift från har och inlett ett samarbete om de situationella brotten. genomfördes ett rundabordssamtal om trygghet och brottsförebyggande arbete i stadsplaneringen med flera representanter från bl.a. (Brå), SKL och . Under samtalet diskuterades hur befintliga metoder för brottsprevention kan användas vid nybyggnation och i befintlig bebyggelse för att förebygga de situationella brotten. Vid rundabordssamtalet diskuterades även hur den kunskap som redan finns bör spridas och vilka styrmedel som kan vara lämpliga att använda för att få in ett brottsförebyggande perspektiv i bl.a. den fysiska planeringen. Brå arbetar med ett utvecklingsprojekt om situationell prevention. Syftet med projektet är att sprida kunskap men även utveckla och ta fram ny kunskap om situationellt brottsförebyggande arbete. Projektet riktar sig till brottsförebyggande aktörer inom kommun och polis, men även till andra aktörer såsom bostadsbolag, centrumägare och kommunernas stadsbyggnads- eller gatukontor. Som redovisas ovan pågår omfattande arbete med de frågor som tas upp i motionerna. Utskottet konstaterar bl.a. att regeringen arbetar med att ta fram kunskapsunderlag om feministisk stadsplanering och att det pågår ett brottsförebyggande arbete när det gäller situationella brott. Utskottet noterar också att arbetet med städers infrastruktur fortlöper och att regeringen tillsatt en utredning för att analysera för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplaneringen för nyetablering av bostäder. Vidare fortgår arbetet med stadsmiljöavtalen, och har fått i uppdrag att redovisa hur medlen för avtalen har använts. I avvaktan på fortsatt beredning av dessa frågor föreslår utskottet att motionsyrkandena lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår förslag i motioner om att inrätta ett statligt byggbolag. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 14 (V). I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ett statligt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter kan upprättas. Motionärerna anser att den bristande konkurrensen inom marknaden för bostadsbyggande, där fyra stora byggbolag dominerar, leder till höga bostadspriser och hyror. Enligt motionärerna påverkar situationen inte enbart bostadsmarknaden utan också samhällsbyggandet i stort och i förlängningen även den svenska konkurrenskraften. Det är tydligt att det behövs åtgärder för att byggbolagen ska öka produktiviteten. Motionärerna föreslår därför att det skapas ett statligt byggbolag som har till uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla har råd med. Bolaget ska vara affärsdrivande men ha måttliga avkastningskrav. Ett sådant bolag skulle, enligt motionärerna, ge en bättre möjlighet till politisk styrning och säkra långsiktigheten i samhällsbyggandet. Det skulle kunna ta regionala hänsyn och agera på ett sätt som gynnar hela landet, t.ex. genom att satsa på områden, bl.a. landsbygdskommuner, som andra byggbolag bedömer vara riskabla. Ett i allt väsentligt likalydande förslag finns i motion 2017/18:2664 av (S) yrkande 1. Mål för boende och byggande samt bostadsbyggandets aktörer och spelregler Det övergripande målet för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Regeringens målsättning är att det ska byggas minst 250 000 nya bostäder. Ett av delmålen gäller byggande och innebär att regeringen vill uppnå en väl fungerande konkurrens inom bygg- och fastighetssektorn. Staten formulerar således mål för bostadspolitiken och förfogar över styrmedel som lagreglering, myndighetsstyrning och ekonomiska insatser. Kommunerna har ansvar och redskap för att förverkliga de övergripande statliga målen för bostadspolitiken genom sitt ansvar för den fysiska planeringen och genomförandet av bostadsförsörjningen. Detta sker med hjälp av kommunala översikts- och detaljplaner, den kommunala markpolitiken och de allmännyttiga bostadsföretagen. Offentliga byggherrar, däribland staten, landstingen, kommunerna och allmännyttiga kommunala bostadsföretag, stod för av antalet nybyggda bostäder och av antalet nybyggda lägenheter i flerbostadshus perioden –2014. De kommunala allmännyttiga bostadsföretagen är de absolut största offentliga byggherrarna och äger tillsammans över 800 000 bostäder. Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande