bet · H601KU1 · 2018-12-13 00:00:00 — Utskottet tillstyrker delvis och anslagsmotioner och förslag om anslag inom utgiftsområde 1, som uppgår till ca . I övrigt tillstyrker utskottet de förslag i budgetpropositionen som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () har lagt fram vad gäller utgiftsområde 1. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns en reservation (SD) och tre särskilda yttranden (S, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 . Redogörelse /18:RS1 årsredovisning för . Tio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) 3.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och motionärernas anslagsförslag inom utgiftsområde 1 Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkterna 6 och 8, bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkt 1 och motionerna 2018/19:2766 av Skånberg m.fl. (KD) och 2018/19:2945 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2355 av m.fl. (SD), 2018/19:2624 av m.fl. (C), 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2980 av m.fl. (L). b) Beställningsbemyndiganden för regeringen bemyndigar regeringen att för anslagen 6:5 Stöd till politiska partier och 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkt 2. c) Låneram för bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 . Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkterna 3 och 5. d) Investeringsplan för fastigheter godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplan som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag för 2019-2021. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkt 4. e) Anslagsfinansiering av anläggningstillgångar hos ombudsmän () godkänner att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkt 7. Reservation (SD) lägger redogörelse /18:RS1 till handlingarna. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (SD), (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD), (S)*, Skånberg (KD), (S)*, (L)*, (SD), (MP)* och (M). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 1 , årsredovisning för (redog. 2016/17:RS1) och 10 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19 En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som föreslås i anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslag . I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 1 s. 11 f.). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har följande generella justeringar gjorts för utgiftsområdena: • Anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål har pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. Anslag som avser regelstyrda transfereringssystem har justerats utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer (t.ex. antal personer som omfattas). • Anslag har justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. • Anslag har justerats med anledning av att beslutat om flyttar av ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. • Anslag har justerats om det krävts för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. • För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . Utöver förslag om anslag lämnar regeringen även nödvändiga förslag om beställningsbemyndiganden och andra finansiella befogenheter samt övriga förslag på finansmaktens område som kräver ställningstagande inför det kommande budgetåret. Vid bedömningen av storleken på beställningsbemyndigandena har en prövning gjorts utifrån tidigare beslutade bemyndiganden och med hänsyn till de föreslagna anslagsnivåerna. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i budgetpropositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de ovan angivna principerna har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Regeringen har även avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Vad som ska gälla framgår av förslagen om anslag och övriga finansiella befogenheter samt av de ändamål som är kopplade till dessa. Det som anges ovan har inte tillämpats i förhållande till de förslag i budgetpropositionen som avser och ombudsmän (). Budgetpropositionens innehåll motsvarar i dessa delar det förslag som respektive myndighet själv lämnar i budgetpropositionen. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i sina motioner. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i budgetpropositionen och motionerna i de delar som rör utrikesförvaltningen. har valt att inte yttra sig. Under beredningen av ärendet har riksdagsdirektören informerat utskottet om årsredovisning och budgetförslagen . Vidare har under beredningen företrädare för lämnat information om konsekvenserna av olika budgetalternativ. I budgetpropositionen redovisar regeringen ett antal tillkännagivanden som har beslutat om efter förslag från . Det gäller följande tillkännagivanden: Inom utgiftsområde 1 redovisas tillkännagivanden om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 punkt 5, rskr. 2015/16:137), om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294) och om att regeringen bör överväga ytterligare satsningar på ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck (bet. 2016/17:KU23 punkt 11, rskr. 2016/17:294). Regeringen anser inte att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. Vidare redovisas inom utgiftsområde 1 ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt på nytt ska låta utreda frågan om en nationell rättigheter i (bet. 2017/18:KU6 punkt 2, rskr. 2017/18:98). Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Redovisningen av ovannämnda tillkännagivanden som i budgetpropositionen finns inom utgiftsområde 1 återges närmare längre fram i betänkandet i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas tillkännagivanden om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer våldsförhärligande budskap som utgör verktyg för rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden (bet. 2015/16:KU4, punkt 7, rskr. 2015/16:137) och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, och om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer om bl.a. det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism (bet. 2016/17:KU23, punkt 8, rskr. 2016/17:294). Regeringen anser inte att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning redovisas ett tillkännagivande om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137). Regeringen gjorde i skrivelse 2017/18:75 bedömningen att tillkännagivandet var slutbehandlat. I budgetpropositionen anges att det av betänkande (bet. 2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325) framgår att utskottet anser att formuleringen om ett förtydligat ansvar för skolhuvudmännen också inkluderar möjligheten att förändra regelverket. anser därmed inte att tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Regeringen har därför åter angett att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § tredje stycket riksdagsordningen). har bifallit och förslag till utgiftsramar och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 1 till 14 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § fjärde stycket riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 1. Slutligen behandlas årsredovisning för . Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har inom utgiftsområdet beslutat fem mål. Dessa mål rör samepolitik, demokratipolitik, mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och medier. Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Resultatredovisningen för området och samepolitiken vad gäller rennäring och andra näringar sker inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). Vad gäller politiken för mänskliga rättigheter är målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). Målet för politiken för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). För området medier är målet att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Inom området medier sker resultatredovisningen samlat inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, som bereds av kulturutskottet. Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna med . och del av samepolitiken är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet. Det är även ett samiskt folkvalt organ. De övergripande målen för är enligt sametingslagen (1992:1433) att verka för en levande samisk kultur, att ta initiativ till verksamheter och att föreslå åtgärder som främjar denna kultur. I propositionen anförs att arbetet med att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter har fortsatt . En central del av detta har varit att stärka samiskt inflytande och delaktighet genom bl.a. arbetet med Nordisk samekonvention. Vidare har arbetet med ett förslag till en konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket fortsatt . har besvarat 281 remisser. Det har varit en fortsatt ökning av antalet remitteringar till , vilket resulterat i att fler frågor belysts ur ett samiskt perspektiv. bedriver även ett aktivt arbete med samisk traditionell kunskap, Árbediehtu. Med utgångspunkt i ett uppdrag som regeringen gav till 2015 om en kunskapssammanställning om samers psykosociala hälsa, beviljade regeringen –2018 en ansökan från landstingen i , , /och om att etablera ett kunskapsnätverk för samers hälsa. och det ansvariga statsrådet har också fört en fördjupad dialog om viktiga samepolitiska frågor för att öka möjlighet till inflytande och delaktighet i den framtida samepolitiken. Vidare har regeringen tillsammans med företrädare för deltagit vid FN:s permanenta forum för urfolksfrågor i . För att bidra till målet enligt sametingslagen att bidra till utvecklingen av de samiska språkens användning och ställning i samhället, framför allt i de traditionellt samiska områdena, har bl.a. tillsammans med sametingen i och fortsatt samarbetet i projektet . Det är ett kunskaps- och expertorgan som arbetar med att samordna språkvårds- och utvecklingsarbete över nationsgränserna. fördelade totalt till samiska kulturprojekt och samiska organisationer. beslutade regeringen propositionen Ändringar i regleringen för samtinget och sametingsvalet (prop. 2017/18:287)[1]. I propositionen föreslog regeringen bl.a. vissa ändringar i sametingslagen som innebär några förändringar i organisation. Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Området omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet. Demokratipolitiken omfattar också arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet, att värna demokratin mot antidemokratiska aktörer samt att värna det demokratiska samtalet mot hot och hat. Området omfattar därutöver samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå, liksom statligt stöd till politiska partier. Högt och jämlikt valdeltagande I propositionen anförs att valdeltagandet i valet till uppgick till av de röstberättigade, vilket var en ökning jämfört med val. I arbetet för ett högt och mer jämlikt valdeltagande i valen 2018 har flera åtgärder genomförts. Insatserna har främst riktats mot grupper av röstberättigade med lågt deltagande i tidigare val, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning, samt mot socioekonomiskt svaga områden. I skollagen (2010:800) har det tydliggjorts hur politiska partier kan tas emot i skolor. Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att genomföra skolval och att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och kommuner som genomför verksamhet för att öka valdeltagandet. har medel fördelats till riksdagspartierna för särskilda informationsinsatser inför valen. Regeringen har gett Myndigheten för statligt stöd till trossamfund i uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför valen. Vidare har regeringen gett Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att driva webbplatsen Alla väljare med lättläst nyhetsinformation för att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten. arbete var inriktat på att bl.a. förbereda val och Europaparlamentsvalet samt sametingsvalet . Vidare har genomfört säkerhetsanalyser, gjort en klassificering av informationstillgångar samt genomfört en risk- och hotbildsanalys inför valen 2018. För att öka säkerheten inför valen 2018 har också samarbetat med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen. överlämnade regeringen propositionen Snabbare omval (prop. 2017/18:38) till . beslutade (bet. 2017/18:KU18, rskr. 2017/18:139) att anta förslagen till ändringar i bl.a. vallagen (2005:837). Ändringarna innebär bl.a. att omval ska hållas och senast från beslutet om omval. Regeringen överlämnade propositionen Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286)[2] till . I propositionen föreslogs ändringar i vallagen för att stärka väljarnas skydd för valhemligheten i samband med röstning och att öka möjligheterna till personröstning. Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna I propositionen anförs att studier visar att kvinnor, unga och utrikes födda alltjämt är underrepresenterade jämfört med den röstberättigade befolkningen i såväl riksdag som kommunfullmäktige och val. Även personer med funktionsnedsättning är underrepresenterade. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har haft i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser för att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Inflytande, insyn och delaktighet mellan valen I propositionen anförs att för att öka kunskapen om och förbättra uppföljningen av demokratipolitiken har regeringen gett i uppdrag att ta fram indikatorer om befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin mellan valen. Uppdraget, som genomförts av , redovisades i en rapport . I rapporten redovisas uppgifter som visar att av den vuxna befolkningen är mycket eller ganska intresserade av politik. En större andel män än kvinnor uppger att de är intresserade av politik. Intresset för politik är också större i storstäderna än på landsbygden. Intresset för politik ökar med stigande ålder. Enligt rapporten anser av den vuxna befolkningen att de har goda eller mycket goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå. Det är av befolkningen som anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut som fattas på EU-nivå. Vidare anförs i propositionen att det i många socioekonomiskt utsatta stadsdelar och bostadsområden finns problem med att delar av befolkningen inte deltar i eller känner sig delaktiga i demokratin. Regeringen har därför beslutat om en satsning på lokala resurscenter för demokratisk utveckling. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor konstaterar i en uppföljning att de lokala resurscentren bl.a. bidragit till bättre relationer och dialog mellan lokalbor och beslutsfattare, till ökad aktivitet och engagemang i demokratin samt till ett närmare samarbete mellan föreningar, kommuner och lokalt förtroendevalda. inrättades den nya myndigheten mot segregation, och beslutade regeringen en långsiktig strategi för att minska och motverka segregation. Ett av delmålen i strategin är att öka den demokratiska delaktigheten i områden med socioekonomiska utmaningar. Kommuner och Landsting beviljades medel för ett projekt som syftar till att stärka kommuner i att föra medborgardialog i frågor som rör flyktingmottagande och integration. Den rapport som nämns ovan som tagits fram av visar att en majoritet av befolkningen i åldern 16–ganska eller mycket nöjd med hur demokratin i fungerar. Andelen nöjda har ökat . Vidare anförs i propositionen bl.a. att Forum för levande historia bidrar till en demokratisk medvetenhet genom att informera och utbilda om historiska skeenden som Förintelsen. För att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare finns EU-programmet för medborgarna 2014–2020. Arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism I propositionen anförs att uppdraget för den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism avslutades . inrättade regeringen mot våldsbejakande extremism vid . presenterade vid på uppdrag av Kommuner och Landsting en rapport om kommunernas handlingsplaner mot våldsbejakande extremism. Enligt rapporten hade få kommuner baserat sina handlingsplaner på lokala lägesbilder. För att ge stöd till barn och unga i riskzonen samt underlätta utträde ur våldsbejakande extremistiska miljöer har på uppdrag av regeringen tagit fram ett stöd till arbete med återvändare och andra personer som är involverade i sådana miljöer. I propositionen anförs bl.a. att det förebyggande arbete som riktas till barn och ungdomar ska främja demokratiska värderingar och förebygga ett antidemokratiskt beteende, som t.ex. rasism, diskriminering, hot och hat. För att öka kunskapen om barnens egna erfarenheter av våldsbejakande extremism har regeringen gett i uppdrag att dels tala med barn som direkt eller indirekt är berörda, dels sammanställa aktuell forskning på området. –2018 har ett särskilt uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism inklusive rasism och främlingsfientlighet i skolorna. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fördelat medel till det civila samhällets organisationer för att stödja förebyggande insatser mot våldsbejakande extremism. fick myndigheten i uppdrag att ta fram en vägledning om hur kommuner och det civila samhällets organisationer kan samverka för att förebygga våldsbejakande extremism. överlämnade myndigheten en sådan vägledning.