bet · H501UU18 · 2018-05-21 00:00:00 — Praktiskt taget alla våra möten handlar om säkerhetspolitik och om det besvärliga säkerhetspolitiska läget runt . Det är alls inte konstigt. Det manifesteras sedan i det fördjupade samarbete som har ingått med de andra nordiska länderna och med länder som , , och allt vad du vill. De samarbetena rör också försvars- och säkerhetspolitik. Detta är alltså i allra högsta grad en central fråga. Jag tycker nästan att det ibland är på sin plats att vi visar att vi faktiskt samarbetar på andra områden också, för ibland är detta den enda punkten på dagordningen för våra samarbeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag bedömer att vi har ett väldigt gott samarbete. kommer representanter för de tre baltiska länderna hit för att fira med oss på . Då kommer detta återigen att vara en av viktiga samtalspunkterna på dagordningen. Jag tycker att detta på olika sätt manifesteras. Vi har också det som heter Nordefco, som är ett fördjupat försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. Jag tycker att vi har bevisat att vi ger detta full prioritet. Men det får inte glömmas bort att det andra är det som bygger trygghet och säkerhet på lång sikt. Det är bra att vi diskuterar försvarspolitik och så vidare. Men det är säkra samhällen som litar på sina institutioner och där man känner att demokratin förstärks som blir trygga på lång sikt. Jag kan bekräfta att det inte bara är i ministerrådet, på regeringssidan, som försvars- och säkerhetsfrågor är högst upp på den politiska agendan. Jag vill nog hävda att det är så även bland parlamentarikerna. Det är naturligtvis fullt logiskt, för vi är delvis spegelbilder av varandra. Detta visar också det nya normalläge som har etablerat sig i . Därför vill jag verkligen understryka hur viktigt det är att vi låter det nordiska samarbetet växa ut till dem som vi har en politisk, värderingsmässig och historisk gemenskap med. De tre baltiska republikerna , och - de firar dessutom - är naturliga. Jag tycker också att ministern här berörde några andra som är självklara i en nordlig dimension: , , och kanske . Där finns det absolut ingen skillnad eller någon dissonans mellan oss. Det ska det inte göra heller, för det är bra att det finns bred politisk uppbackning kring de stora dragen. Jag delar ministerns uppfattning att man inte ska glömma bort den andra dimensionen, och det gäller därför att se båda dimensionerna. I sitt anförande uppehöll ministern sig mycket vid dialog. Då är det viktigt att man inte glömmer bort den andra dimensionen, den militära dimensionen. Då vill jag bara påminna om det sa i positionen i , för jag tyckte att han hade ett oerhört klokt inlägg, nämligen att det är viktigt att vi låter oss leva genom de nordiska värdena men också att vi inte ska glömma var vi hör hemma. Han tyckte att det var naturligt att hans land borde vara medlem av alla västliga demokratiska organisationer. Det kanske inte kommer som en överraskning för socialdemokraterna att jag delar den uppfattningen. Vad tycker statsrådet om kloka ord om att tillhöra alla västliga demokratiska organisationer? Jodå, jag hade faktiskt på besök hos mig på UD . Vi hade ett väldigt intressant samtal, också om de insatser som han har gjort för att bilda CMI, som ju är en viktig organisation som inte minst jobbar med medlingsinsatser och viktiga projekt runt om i världen. Jag vet att han har stor respekt för att varje land beslutar om sin egen syn på till exempel militär alliansfrihet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT är det den linje som vi har i och som den här regeringen står för och försvarar i fortsättningen också. Vi tycker att det är det som faktiskt ger oss trygghet, flexibilitet och möjlighet att själva avgöra vilka samarbeten vi ska ingå. Vi menar att det vore väldigt oklokt att ändra på det , i det här läget. ska vi hålla fast vid det som är de tre pelarna i vår försvars- och säkerhetspolitik. Det handlar om samarbeten, om fortsatt militär alliansfrihet och om att bygga ut vårt eget försvar. Det är vår linje också i fortsättningen. Tack, , för gott samarbete! Det är verkligen så att vi har en bred samsyn, vilket är en enorm tillgång i det nordiska samarbetet. Det är väldigt fint att vi har den här samtalstonen och att vi har denna stora samsyn. Det gör oss till en bra modell för resten av världen - faktiskt. Jag vill självklart inleda med att tacka ministern för nordiskt samarbete, , för deltagandet i denna debatt. Ansvaret för det nordiska arbetet hanteras vid sidan av utrikesministerposten. Att händelser som sker långt bort från kräver ministerns uppmärksamhet och agerande är en given konsekvens. Men icke desto mindre har varit Nordenminister. gjorde hon ett första besök på Øresunddirekt i för att sätta sig in i en gränspendlares vardag. På refererar man till besöket och avslutar med orden: Nordenministern med ansvar för har talat, fast det lät mer som en gäspning. Man tolkade nämligen frågeställningarna från Nordenministern som att det fanns en viss brist på kunskap och en viss brist på engagemang för . Detta bottnar också i en del av de händelser som jag refererade till i mitt anförande - id-kontrollernas konsekvenser och besvikelsen över omröstningen om en i regionen. Jag vill därför fråga Nordenministern hur regeringen egentligen ser på . Vad är ministern, vid rodret, mest stolt över att ha åstadkommit för de människor som lever och verkar i en gränsregion som ? Jag kanske inte är förvånad över hur den tidningen skrev om mitt besök - så mycket kan vi väl säga. Men däremot är det väl så att alla är glada om vi faktiskt skaffar oss kontroll. Det handlar om att vi skaffar oss kontroll över de jättestora flyktingströmmar som vi hade och om att vi sedan försöker ordna detta på ett så praktiskt och smidigt sätt som det över huvud taget är möjligt. Det är ingen som önskar det här. Vi skulle förstås önska att vi kunde ha helt fri rörlighet, men så är det inte. Vi har en reglerad invandring. Vi hade ett rekordstort inflöde av människor, och det riskerade att hamna helt utom kontroll. Därför behövde vi detta. Så länge vi behöver det för både vår egen säkerhet och vår egen kontroll kommer vi att ha det kvar, men det är klart att vi hoppas att vi så snart som det över huvud taget är praktiskt möjligt ska kunna återgå till en ordning där vi inte behöver det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Det jag syftade på i det här fallet, när det gäller gränskontroller, var främst hur man införde dem och hur dialogen skedde med den danska parten, som upplever att det inte var med framförhållning eller god kommunikation som man försökte lösa detta. Jag tror att en del av kollegorna i utskottet som inte bor i regionen eller som kanske inte följer med i dansk press förvånades över att det uttrycktes så tydligt, även om danskar är tydliga, att relationen till har fått sig en törn, att den har skadats . Håller ministern med om att det finns förbättringspotential i relationen mellan och ? Hur ska samarbetet i så fall kunna bli bättre? Jag tror att det alltid finns en förbättringspotential. Någonting annat vore hemskt att säga. Det är klart att vi kan förbättra samarbetet. Vi har ett alldeles utmärkt samarbete, jag och min kollega. Vi träffas regelbundet i alla de här olika formaten. Det är inga bekymmer med det, utan vi kan prata öppet med varandra. Sedan vet alla att det var en situation som var väldigt spänd och väldigt speciell. Det är klart att man efteråt alltid ser vad som kunde göras bättre. Detta får vi lära oss av, och så får vi se till att allting funkar smidigare . Men jag upplever inte att detta har gjort någon bestående skada på vår relation, utan det är sådant som vi kan jobba med. Det gör vi just genom dialog och samarbete och genom att fortsätta att mötas och se om vi kan hantera problemen gemensamt. Jag tror faktiskt inte heller att ditt parti skulle ändra på detta. Ni inser också att vi behöver ha kontroll och att vi behöver se till att vi kan skapa säkerhet och en förutsägbar situation i vårt land. Kärnvapen är det farligaste massförstörelsevapen som mänskligheten har skapat. Det internationella samfundet har varken lyckats stoppa spridningen eller fått kärnvapenländerna att nedrusta. I stället investeras mångmiljardbelopp i att modernisera och utveckla nukleära stridsmedel. Vi ser det upptrappade tonläget i vår omvärld. är kärnvapen inte heller förbjudet. Utrikesminister lyfte trygghet i anförandet. Ett sätt att nå trygghet är att få till en nedrustning av kärnvapen. Vid session i antogs ett medlemsförslag från Nordisk grön vänster just om global nedrustning av kärnvapen. Den rekommendation man skickade till och till regeringarna handlade om att man ville fortsätta att samordna strävan mot en global nedrustning av kärnvapen. Jag undrar såklart vad utrikesministern har gjort för att vi ska komma dit. I centrum för en sådan fråga står frågan om att skriva under den som har tagits fram, som kallas för en humanitarian pledge. Hur tänker och resonerar för att man ska skriva under det avtalet, så att säga? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Tack för den otroligt viktiga, angelägna och, ska vi säga, aktuella frågan! Vi arbetar på flera olika spår. Först och främst måste vi arbeta för icke-spridningsavtalet och översynskonferensen, som äger rum 2020. Där jobbar vi inte minst med hjälp av och genom att ordna olika möten och konferenser för att se till att vi är fullt delaktiga i det arbetet och det förberedelsearbetet. Vi var också väldigt aktiva när det gäller nedrustningskonferensen i , som ju inte har visat några framsteg . Där kunde man faktiskt komma överens om något. Inte minst därför att vi förberedde det noga under vårt ordförandeskap såg vi till att man nu i alla fall kan tillsätta arbetsgrupper och ta ett pyttelitet steg framåt. Vi jobbar med frågan om riskreducering. Vi tror nämligen att mycket praktiska insatser för att till exempel höja tröskeln när det gäller användning och att ha, så att säga, varningssignaler som får ljuda lite längre än vad de gör innan man använder kärnvapen också är ett viktigt exempel på det här. Vi har tillsatt en utredare som tittar på just förbudskonventionen. Han har fått på sig. Detta gör vi i likhet med andra länder som också behöver titta på detta. Vad skulle det innebära om vi skriver under och ratificerar en sådan konvention? Vad innebär det för vår egen lagstiftning, för vår vapenexport och för våra samarbeten? Man tittar över alla dessa områden, så att vi kan fatta ett välgrundat beslut. Det är det som pågår, men finns det så mycket mer att göra. Inte minst kanske våra insatser när det gäller kan hjälpa till att bidra till minskade spänningar och förhoppningsvis vara en knuff i rätt riktning mot kärnvapennedrustning när det gäller deras arsenal. Tack så mycket, utrikesministern, för det svaret! Jag tycker att det finns goda grunder för att jobbar väldigt aktivt med dessa frågor. Det som oroar mig lite är den utredning som utrikesministern säger ska ta . Problemet med att utredningen tar just är ju att vi inte vet om kommer att vara utrikesminister efter valet. Vi kan mycket väl hamna i en situation där kanske är utrikesminister eller någon annan som inte är lika pigg på att skriva under den här typen av avtal. Detta oroar mig angående den strävan som jag tycker mig se hos men kanske inte hos hela den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen. Det jag funderar på är hur utrikesministern ser på samarbetet med de nordiska kollegorna. Vad är möjligt att uppnå tillsammans med utrikesministerns nordiska kollegor för att få till en kärnvapennedrustning? Hur ser hon på vårt eget närområde - såklart, där vi inte har några kärnvapen, men också , som vi vet är ett område som blir mer och mer högintressant och där det förutom de nordiska länderna finns kärnvapennationer och länder som inte alltid har ett jättebra samarbetsklimat sinsemellan? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hur ska vi se till att även blir ett tryggt område ? Det där var nog tre fyra frågor i en. Jag menar att har en stolt tradition som går decennier tillbaka när det gäller att engagera oss i kärnvapennedrustning. Det är klart att vi ska fortsätta med det. Vi ska vara aktiva på alla de olika spår och möjligheter där vi kan vara det. Vi har dessutom en framstående expertis på detta område, som också kan hjälpa oss i olika spår för detta. är ett jätteviktigt område. Det kanske vi kan återkomma till. Men vi måste verkligen hålla ögonen på vad som sker i hela Arktisområdet, och jag tror att vi kan ha ett nordiskt samarbete kring den frågan ur den aspekten. Däremot innebär ju Natomedlemskapet att Nato sitter tungt på sina medlemmar. De får inte gå så långt, för då hamnar man under ett kärnvapenparaply. Så är det ju, och därför hör man inte så mycket ifrån dem i dessa frågor, utan de gör det mer pliktskyldigt. Jag tror dock att vi i kommer att kunna ha en bra och livlig debatt inte minst om icke-spridningsavtalet, så vi måste ju försöka hitta vägar till dialog också mellan kärnvapeninnehavarna och andra länder för att se på vilka vägar vi kan komma framåt. Att det kommer ett sådant här förslag om en förbudskonvention är ju ett uttryck för den stora frustration som världen känner inför bristen på framsteg och det faktum att ett land som faktiskt nu moderniserar sina kärnvapen. Det blir farligare och farligare och fler och fler länder som vill ha kärnvapen. Världen protesterar och säger att vi inte har fått se några framsteg i förhandlingarna, och därför kommer det nu reaktioner av det slaget. Men det måste ju också vara ett praktiskt verktyg för alla länder som ska skriva under, och det är också därför vi behöver titta noga på vad det skulle innebära. Vi ska fortsätta att vara aktiva, och det är väl säkrast att fortsätta med en regering av det här slaget för att veta att frågan om kärnvapennedrustning står i centrum. Jag hade tänkt ha ett annat spår, men jag kan inte låta bli att notera att det återigen är som det pekas finger emot när det gäller kärnvapen. Men är ju närmare både oss i NB8 och , och den modernisering och utveckling som vi har sett när det gäller kärnvapenfrågorna i är någonting som vi har all anledning att oroa oss för. Jag tänkte också kommentera att jag inte heller i den här debatten tänkte lyfta Natofrågorna på det sätt som vi ofta brukar diskutera dem. Även om vi tycker att ska bli medlem är detta inte fokus just i den här diskussionen. Det är inte heller Nord Stream 2, som man tycker att vi skulle kunna ha samverkan kring med och NB8. Jag vill också berömma det jag hörde om att och planerar att ha möte tillsammans med . Det är en viktig signal. Vi från utrikesutskottet som var i fick också den typen av signaler: Glöm inte oss när ni pratar ! Jag tycker därför att det är viktig signal att ta med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT När vi nu har glädjen att ha ministern närvarande vill jag fråga henne varför vi inte i den här skrivelsen från regeringen fick någon redogörelse för arbetet i . Vi är ju inte ordförande där, men vi har ändå ett aktivt arbete. Vad jag kommer ihåg finns det väl ett kort stycke. Jag hörde på debatten som ni hade tidigare, och man kan fråga sig varför vi inte har gjort mer av årliga rapporteringar. Jag tror att det verkligen har varit en prioriteringsfråga och en resursfråga när det gäller hur mycket man ska formalisera det, hur mycket rapporter man ska skriva och så. Jag tror att det kan finnas anledning, nu när vi också har varit ordförande i en rad av de här olika formaten, att faktiskt gå in igen och titta på hur vi ska ha det med den här rapporteringen, hur vi ska se till att det blir återkommande debatter och att vi får tydliga prioriteringsdiskussioner. När det gäller och strategin måste jag säga att vi ändå tyckte att de viktigaste elementen finns där. Vi har kompletterat med miljöaspekten, eftersom det känns mest angeläget att det finns en uppdaterad miljöpolitik. Jag tycker inte att ni behöver vara missnöjda med det, utan man kan faktiskt säga att det bara visar att den på ett bra sätt fångade in de olika områden som man måste jobba med i . Därför tyckte vi liksom inte att vi behövde göra ett helt nytt jobb och ta nya tag. har vi ont om tid för sköta våra uppdrag, att vara ordförande och att försöka hitta en praktisk väg framåt. Vi har tyckt att det har kunnat fungera så här långt. Med säkerhetspolitiken och alltihop finns det dock säkert anledning att göra en ny Arktisstrategi, och då bör man planera det noga. Det gäller även om återrapportering och debatterna i . När det gäller den arktiska strategin har jag inte tagit den debatten med Socialdemokraterna. Även om det fanns vissa kommentarer i tidigare debatter var det framför allt en diskussion jag förde med från som berörde just det. Från utskottet har vi varit samlat tydliga. vi satt i regering ansåg särskilt och Socialdemokraterna att det skulle vara en separat skrivelse . Det landade vi med men sa när ni sedan satt i regeringen att ni behöver inte göra en separat skrivelse, för vi förstår det här med resursfrågan. Men gör det till en tydlig del i den skrivelse som handlar om bland annat våra nordiska samarbeten så att det kommer med som en viktig fråga, för där finns också ett arktiskt råd, och även där är det viktigt att kunna följa upp detta. Mot den bakgrunden har vi återkommande, även , markerat denna avsaknad i regeringens skrivelse. Det är beklagligt att regeringen inte har läst den delen och ger oss möjligheten att få en redogörelse, herr talman. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag kan bara säga till att vi får göra det bättre. Jag tar till mig det här. Jag tycker att det är viktigt att se till att inte ska behöva klaga på att ni inte får rapporteringen och en chans att diskutera. Vi får göra det bättre i fortsättningen, helt enkelt. har framfört mycket av det som är viktigt för när det kommer till det nordiska samarbetet, och jag står givetvis helt bakom det hon har sagt. Men jag vill utifrån mitt arbete i understryka några saker som är viktiga och kommer att vara det framåt i tiden. Samarbetet inom har länge varit betydelsefullt, är betydelsefullt och, tror jag, kommer att bli alltmer betydelsefullt. Tilliten mellan länder är stark, och förtroendet för och samarbetet mellan våra länder har en mycket stark ställning hos våra medborgare i alla länder. Det visar undersökningar som har låtit göra, vilket är mycket glädjande. Det stärker legitimiteten i vårt samarbete. Detta tillsammans med de långvariga och nära nordiska relationerna bäddar för att kan spela en allt viktigare roll i det europeiska och globala samarbetet - utifrån våra gemensamma nordiska band. Klimatfrågan är en ödesfråga för hela vår planet. De nordiska länderna har en stor samsyn när det gäller att ta ansvar för att minska utsläppen och genomföra den gröna omställningen. Vi har också unika möjligheter att komplettera varandra och tillsammans producera så mycket förnybar och hållbar energi som det finns förutsättningar för. De möjligheterna ska vi ta vara på, och det jobbar vi tillsammans med i de olika länderna och gemensamt inom ramen för . Det nordiska energisamarbetet behöver utvecklas, och det är glädjande att se de initiativ som har tagits i . Forskningen ska stöttas, och vi ska ta vara på vår möjlighet att vara ett globalt föredöme och visa att klimatansvar, ekonomisk tillväxt och nya jobb kan gå hand i hand. De nordiska länderna kan bara bli ännu bättre på att utveckla och vara förebilder för en grön omställning. En grön omställning behöver innovationer, utveckling av förnybar energi baserad på till exempel bioråvaror, stora investeringar i energieffektivisering och en ny fossilfri infrastruktur. Med sina sammanlagda resurser och sin rika kompetens kan det nordiska samarbetet för forskning och utveckling öka takten i denna omställning. har ett nära samarbete i med mittengruppen. Vi har fått med oss mittengruppen på att ytterligare driva på i frågor som rör bland annat energi, klimat och forskning, men vi har också fortsatt att arbeta för att lyfta upp de säkerhetspolitiska frågorna. Det är alldeles uppenbart att ännu mer behöver göras på försvarsområdet mellan de nordiska länderna. Fred och säkerhet bygger vi tillsammans med demokratiska länder i vår närhet. För del betyder det att banden med våra nordiska grannar behöver bli ännu starkare, och jag tror att det är ömsesidigt. Men länder behöver ta fortsatta steg för att öka sitt försvars- och säkerhetssamarbete. ser det, som vi alla vet, som ett naturligt steg att , gärna tillsammans med , ansöker om medlemskap i . Övriga nordiska länder är i stor utsträckning medlemmar, och det vore ett stort framsteg om länder befann sig i samma situation i denna fråga. citerade i frågan. Vikten av detta kan man inte överdriva. EU är en viktig plattform. Ju fler nordiska länder i EU, desto starkare kan vi hävda det vi står för och hjälpas åt. Detsamma gäller även i försvarssamarbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT I en allvarsam och komplex tid med stora utmaningar globalt, i och i är det nordiska samarbetet en värdefull tillgång för att bidra med gemensamma lösningar. I kraft av bland annat vår ekonomiska styrka, som är stor och växer, har de nordiska länderna en viktig roll. Passfriheten i infördes , och den gemensamma arbetsmarknaden infördes . Den gemensamma viljan i att minimera gränshindren i vår del av världen är en viktig orsak till den nordiska framgångssagan. Den fria rörligheten i behöver värnas även i fortsättningen. Genom att människor som bor i de nordiska länderna fritt kan jobba i hela skapas möjligheter för dem att hitta sina drömjobb, som vi kan hjälpas åt att hålla nere arbetslösheten. ökar den fria rörligheten möjligheten att hitta den kompetens de behöver. För de nordiska länderna lägger den fria rörligheten grunden till en stark ekonomi och en tryggare välfärd. Men det finns hot mot öppenheten i . Nya regleringar, bland annat till följd av att EU-regler införs på olika sätt av de nordiska länderna, är aktuella exempel. Därför behöver arbetet med gränshinderfrågor fortsätta - och öka. Oavsett om man är student, anställd eller företagare behöver vi ta bort onödigt krångel och underlätta för oss alla att resa och arbeta i de nordiska länderna. Det vinner vi alla på. Utbildning och kultur är andra viktiga områden för . Tillsammans behöver vi arbeta för att stärka kvaliteten på utbildningar i hela . De nordiska språken är en viktig grund för att det nordiska samarbetet ska vara starkt. Att skolelever får möjlighet att förstå och göra sig förstådda också över de nordiska språkgränserna är viktigt, och det finns aktuella frågor som vi diskuterar i det nordiska samarbetet, till exempel att ta del av de nordiska radio- och tv-kanalernas utbud över landsgränserna. Genom att slå vakt om och engagera oss för nordisk litteratur, film, musik och andra konstformer kan öka tillgängligheten till kulturupplevelser för alla som bor i . Jag kan också ansluta mig till debatten mellan och och säga att det nordiska samrådet är ett bra exempel på ett område där vi i stor utsträckning jobbar i samma riktning och kan jobba tillsammans mellan partier i och mellan länder i . Vi är inte överens om allt, men vi är överens om mycket. Och det är en styrka att vi kan jobba tillsammans i de nordiska frågorna. Jag har egentligen inget skrivet manus, som många av er har. Jag tänkte i stället att jag stannar till här och lyssnar av vilka frågor som debatteras och diskuteras. Som alltid är det en otroligt fryntlig och gemytlig stämning på Nordendebatterna. Jag ser på leendena bland kollegorna att det är så. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag tror även att , ordförande i gränshinderråd, också är tacksam för att vi lyfter upp gränshinderfrågorna . Jag kommer att beröra dem lite snabbt. Låt mig göra en liten randanmärkning. Det är jättebra att vi diskuterar försvars- och säkerhetspolitiken i . Jag är glad för alla inspel.