bet · H501UbU22 · 2018-03-23 00:00:00 — Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet representerar två angelägna insatser för att lärare ska vilja stanna i yrket, bl.a. genom att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och genom att premiera skicklighet och utveckling i yrket. Reformerna ska öka kvaliteten i skolan och förbättra elevernas resultat. Det är därför angeläget att reformerna fungerar som tänkt. Utskottet instämmer i regeringens bedömning om vilka åtgärder som är lämpliga att vidta med anledning av rekommendationer, inte minst vad gäller vikten av att noga följa utvecklingen av Lärarlönelyftet. I Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners slutbetänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) föreslår utredningen bl.a. att karriärstegsreformen ska kopplas till utredningens förslag om ett professionsprogram. Med hänsyn till att utredningens förslag bl.a. handlar om att stärka karriärstegsreformens legitimitet anser utskottet att eventuella förändringar av reformen bör invänta den fortsatta beredningen av utredningens förslag. Utskottet anser därmed inte att föreslagna förändringar bör genomföras, utan instämmer i regeringens syn på rekommendationerna och finner därmed att regeringens planerade åtgärder med anledning av iakttagelser är ändamålsenliga. Utskottet föreslår mot bakgrund av det som anförts ovan att lägger skrivelsen till handlingarna. Gemensamma kriterier för och reformer av karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gemensamma kriterier för och reformer av karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Jämför reservationen (SD). I motion 2017/18:3975 av och (båda SD) framhåller motionärerna att de har föreslagit en särskild karriärstege för lärarkåren. De anser att rekommendationer är ett steg i den riktning de själva pekat ut. I yrkande 1 föreslår motionärerna att Lärarlönelyftet ska omfatta alla legitimerade lärare i enlighet med rekommendationer, bl.a. för att motverka splittring inom lärarkåren. I yrkande 2 föreslås att det ska skapas en gemensam uppsättning kriterier som bedömningsgrund för Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen, i syfte att öka acceptansen för reformen. Motionärerna föreslår därtill i yrkande 3 att utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U2016:06) ska få ett utvidgat uppdrag att utreda ändringar i regelverket för Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen. Enligt motionärerna är även en ny snabbutredning en framkomlig väg. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner från om en särskild karriärstege för lärarkåren och står fast vid sitt ställningstagande (senast i bet. 2017/18:UbU1). Utskottet noterar i likhet med och regeringen att Lärarlönelyftet kan ha skapat en viss uppdelning inom lärarkåren. Utskottet anser emellertid att en justering av Lärarlönelyftet med innebörden att alla lärare ska omfattas av höjda lärarlöner och vilka konkreta lönepåslag det i så fall skulle handla om, skulle innebära ett alltför omfattande ingrepp i lönebildningsmodellen från statens sida. Kriterierna för Lärarlönelyftet har tagits fram av regeringen och arbetsmarknadens parter och reglerar villkoren för statsbidraget, men lönesättningen på individnivå är huvudmännens och rektorns ansvar. Utskottet vill vidare poängtera att Lärarlönelyftet är en ny reform som endast funnits . Det bör nu få på sig för att de önskvärda resultaten ska uppnås. I promemorian Statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier (U2015/05040/UH) föreslogs att regeringen skulle låta utvärdera effekterna av Lärarlönelyftet . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det kan vara en lämplig tidpunkt för en sådan utvärdering, och att det således vore att gå händelserna i förväg att genomföra förändringar av Lärarlönelyftets kriterier. Utskottet anser inte heller att utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U2016:06) behöver kompletteras med ett nytt eller utvidgat uppdrag om att undersöka möjligheten till förändringar i regelverket för Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen. I utredningens slutbetänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17) föreslår utredningen att karriärstegsreformen ska kopplas till utredningens förslag om ett professionsprogram och dess kompetensnivåer, bl.a. i syfte att stärka reformens legitimitet. Sammantaget med att Lärarlönelyftet är en ny reform anser utskottet därmed att utredarens uppdrag varit tillräckligt omfattande. Om det framöver skulle visa sig att effekterna av reformen uteblir bör en framtida justering göras i nära dialog med arbetsmarknadens parter. Utskottet föreslår mot bakgrund av det som anförts ovan att avslår motion 2017/18:3975 (SD) yrkandena 1–3. Gemensamma kriterier för och reformer av karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3975 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Vi anser att möjligheter till karriär och högre lön för lärarna är nödvändiga reformer inom skolan för att få bra lärare att stanna kvar i yrket men framför allt för att locka duktig arbetskraft till läraryrket. I andra nordiska länder söker de elever som har högst betyg sig till läraryrket, medan det i vårt land snarare är tvärtom. Detta är en i längden ohållbar situation om vi vill förbättra våra resultat i alla de internationella kunskapsmätningar vi presterat allt sämre i. Att genomföra reformer för att öka läraryrkets attraktivitet var och är nödvändigt. Vi har som bekant ett eget förslag till karriärstege för lärarkåren, men rekommendationer är enligt vårt förmenande ett steg i den riktning vi själva pekat ut. Därför vill vi att regeringen genomför reformer av Lärarlönelyftet i enlighet med rekommendationer, vilket innebär att samtliga legitimerade lärare ska omfattas av Lärarlönelyftet för att bl.a. motverka splittring inom lärarkåren. Självklart ska alla lönepåslag vara differentierade. Vi vill också att regeringen skapar en gemensam uppsättning kriterier för att bedöma lärarnas prestationer och kvalifikationer när det gäller såväl karriärstegsreformen som Lärarlönelyftet för att öka acceptansen för reformen. För att skapa hållbara regler där konsekvenserna av regelverket analyseras vill vi att regeringen låter utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) utreda hur regelverket och reformerna i stort ska utformas. Väljer regeringen att tillsätta en ny snabbutredning anser vi det också vara en framkomlig väg. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:84 om karriärstegsreformen och lärarlönelyftet. 2017/18:3975 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Lärarlönelyftet bör omfatta alla legitimerade lärare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en uppsättning gemensamma kriterier som bedömningsgrund för karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner utreda ändringar i regelverket för Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen och tillkännager detta för regeringen.