bet · H501KrU3 · 2018-03-28 00:00:00 — Jag vill använda ordet samarbete. Jag har nämligen rest runt i vårt land. Jag har besökt många moskéer och träffat många muslimska företrädare och imamer som verkligen betonar vikten av att arbeta just med den här frågan. Det är en av de frågor som engagerar allra mest. Jag har också mött förtvivlan i många företrädares ögon och hjärtan när de lägger fram texten kring sorgen i att förlora en ung människa och arbetet med denna unga människas familj. Det här är ett samarbete, och vi kan bli lyckosamma om vi lyckas göra det här tillsammans. Det är avgörande för framtiden. Det gäller det lokala samarbetet mellan kommunens olika förvaltningar, skolan och men också samarbetet mellan våra institutioner, Kriminalvården och Sis och samarbetet här i riksdag. Det handlar om att det här ska bli ett långsiktigt arbete som håller . Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, , har funnits och syftar till att ha en dialog mellan staten och trossamfunden. Rådet träffades två gånger . I förordningen (2017:104) med instruktion för Myndigheten för statligt stöd till trossamfund har tydliggjorts att myndigheten även har till uppgift att främja en dialog mellan staten och trossamfunden samt att bidra med kunskap om trossamfundsfrågor. tillförs anslaget 9:1 stöd till trossamfund för att myndigheten bättre ska kunna stödja kommuner och myndigheter i kontakter med trossamfund och att än tydligare kunna involvera trossamfunden i krisberedskap och det demokratistärkande arbetet. I regleringsbrevet för avseende SST framgår att regeringen förlänger uppdraget till SST att utvidga och fördjupa dialogen med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratisk medvetenhet. I uppdraget ingår även att föra en dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism genom att stimulera dessa samfunds stöd till unga kvinnor och män, föräldrar och anhöriga. SST ska redovisa arbetet med trossamfunden i dessa frågor och vilket stöd som ungdomar, anhöriga och föräldrar har fått och om stödet bedöms vara ändamålsenligt. För genomförandet av uppdraget får SST disponera från utgiftsområde 1 , anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati. Enligt uppgift från SST har hedersvåld av SST tagits upp i följande sammanhang: – De kurser SST har rörande äktenskapsrätt och kring det förstärkta skyddet mot barn- och tvångsäktenskap. – I det mentorsskapsprogram kring kvinnligt ledarskap som SST genomför 2018 för tredje gången, samt vid uppföljning av de tidigare programmen. – I SST:s ungdomsledarprogram ingår frågor om könsnormer och könsbrytande normer. – I SST:s kompetenshöjande kurser för lokala trossamfundsledare kommer frågan in i den del som rör familjerätt. interreligiösa råd () är en mötesplats för nationella religiösa företrädare i . När rådet grundades slogs det fast att ska mötas regelbundet för att fördjupa sin kunskap om varandra/-s religion och att få möjlighet att alstra ett utrymme för diskussion om religionens roll i samhället. arbetar också med att samla och förmedla erfarenheter från interreligiösa arbeten som pågår i – att fördjupa, utveckla och sprida kunskap om olika religioner i samt att utveckla och organisera ett utåtriktat arbete för att motverka antisemitism, muslimhat och andra hot mot religionsfriheten. Sedan interreligiösa råd skapades 2010 gör rådet tillsammans kampanjer, manifestationer och uttalanden som kretsar kring frågor om religions- och trosfrihet i . Regeringen beviljade 2016 ett stöd på för en förstärkt administrativ funktion. erhöll ett stöd på för samma ändamål. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av en regelbunden och stärkt dialog mellan det offentliga och trossamfunden för att bl.a. förebygga antidemokratiska idéer samt motverka radikalisering. Som framgår ovan träffas Regeringens råd för kontakt med trossamfunden regelbundet, och SST har i sin instruktion för myndigheten än tydligare fått i uppgift att främja en dialog mellan staten och trossamfunden. Beträffande motionsyrkandet om en upplysningskampanj om hedersvåld riktad mot etniska grupper och trossamfund tar SST, som framgår ovan, i bl.a. kurser, mentorskapsprogram och ungdomsprogram riktade mot trossamfunden, upp frågor om hedersvåld. Utskottet anser med hänvisning framför allt härtill att motionerna 2017/18:456 (KD) yrkande 3, 2017/18:3067 (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2017/18:3186 (V) yrkande 10 inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att Muslimska etablering och kopplingar till terrorism bör utredas med hänvisning till utrikesministerns uttalande. Jämför reservation 11 (SD). och (båda SD) anser i motion 2017/18:3455 att Muslimska etablering (yrkande 1) och kopplingar till terrorism (yrkande 2) bör utredas. Muslimska är en politisk-religiös islamisk (sunnitisk) organisation, grundad . Utrikesministern har i svar på skriftlig fråga (2016/17:1675) om regeringens syn på Muslimska angett följande: har frågat kultur- och demokratiministern hur ministern och regeringen ser på Muslimska . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen förhåller sig i regel inte till enskilda organisationer och rörelser såsom Muslimska . Muslimska är inte listat som en terroristorganisation av FN eller EU, och därmed inte heller av . Utskottet anser, med hänvisning till utrikesministerns uttalande, att motion 2017/18:3455 (SD) yrkandena 1 och 2 inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför yrkandena avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om civila samhället och trossamfund som tagit ställning till relativt . Utskottet har (bet. 2015/16:KrU6 och bet. 2016/17:KrU4) avstyrkt motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan beredas i förenklad form och avstyrker därmed yrkandena. Motion 2017/18:771 av m.fl. (S) yrkande 2. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ytterligare förstärka föreningslivet för att motverka äldres isolering. Motion 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en politik som stärker det civila samhället och därmed de mellanmänskliga relationerna (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringsliv och det offentliga (yrkande 3). Motion 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 3–5. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en föreningsrättsutredning med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk (yrkande 3). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället (yrkande 4). I motionen yrkas också att ställer sig bakom det som anförs i motionen om goda förutsättningar för dem som bidrar till samhället genom sitt ideella engagemang (yrkande 5). Motion 2017/18:3439 av (M) yrkandena 1 och 2. I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det statliga stödet till livsåskådningsorganisationer bör upphöra (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det fall ovanstående yrkande ej vinner majoritet bör ställa sig bakom att det statliga stödet till livsåskådningsorganisationer även ska utgå till icke-konfessionella (yrkande 2). Civila samhällets organisationers viktiga roll, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:153 av (L) yrkande 1, 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 20. I arbetet mot hedersrelaterade brott har civilsamhället en viktig plats. Föreningar och nätverk spelar en central roll i arbetet mot hedersrelaterat förtryck och i stödet för offren för sådant förtryck. Vi vill uppmärksamma betydelsen av civilsamhällesorganisationer som arbetar aktivt för att ge stöd åt offren för hedersrelaterat förtryck, och framhålla att samverkan mellan det offentliga och civilsamhället är en bärande princip. Bidrag till civila samhället, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:1737 av m.fl. (SD), 2017/18:1916 av m.fl. (S), 2017/18:2273 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 28, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 48 samt 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:574 av (-), 2017/18:853 av (L) yrkande 3 och 2017/18:2140 av m.fl. (S). Lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersstrukturer har enligt vår uppfattning ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. Detta anser vi att bör tillkännage för regeringen. Bidrag till civila samhället, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1737 av m.fl. (SD), 2017/18:1916 av m.fl. (S), 2017/18:2273 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 28, 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 48 samt 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:574 av (-), 2017/18:853 av (L) yrkande 3 och 2017/18:2140 av m.fl. (S). En viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället ska kunna upprätthållas är att stödet fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör enligt vår uppfattning uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig att våldsbejakande och islamistiska föreningar och organisationer har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Detta trots att de uppmanar till lagbrott och inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet och män och kvinnors lika värde etc. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende, och föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas så att våldsbejakande, islamistiska och icke-demokratiska organisationer inte längre ska kunna erhålla skattefinansierat stöd. Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 28 och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2017/18:2163 av Lawen Redar (S). Jag vill lyfta fram att civilsamhällets, idrottens och föreningslivets arbete spelar en mycket viktig roll i att vara en kompenserande faktor för de barn vars familjebakgrund gör att de riskerar att halka efter. Om fler barn får upp ögonen för föreningslivet kan det bli ett sätt att motverka segregation och att bygga broar inom städer liksom inom andra områden och mellan sociala grupper. Jag vill därför att man ser över hur civilsamhällets roll för att minska klyftorna i samhället kan stärkas. Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 28, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:2163 av Lawen Redar (S). Folkrörelserna och hela det civila samhället spelar en viktig roll i inkluderingen och etableringen av ensamkommande barn. Genom föreningars aktiviteter och löpande verksamhet kan kontakter skapas utanför boendena och skolan. Det finns dock en del problem. Svårigheten att komma i kontakt med och få tillgång till föreningars och organisationers reguljära verksamhet är exempel på hinder för att potentialen i föreningslivet ska förverkligas. De aktiviteter som finns är ofta riktade speciellt till gruppen ensamkommande och riskerar att snarare förstärka exkludering än att verka för inkludering. Jag anser att det är viktigt att undanröja de hinder som finns för att få en ökad inkludering och etablering i samhället. Regeringen bör återkomma med förslag om hur förutsättningarna för civilsamhället att bedriva inkluderande verksamhet på asylboenden kan stärkas. Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 27, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 28 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:2163 av Lawen Redar (S). Det civila samhället spelar en viktig roll när det gäller att främja nyanländas väg in i det svenska samhället. Civilsamhället bidrar till att nya kontakter och mötesplatser skapas, och är en omistlig del av vårt samhälle. Jag anser att det offentliga ska samverka och dessutom bidra med finansiellt stöd till civilsamhället för integrationsinsatser. Civila samhället bedriver svenskundervisning, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkande 3. Civilsamhällets olika organisationer är ofta de som först når nyanlända. Att lära sig svenska språket är själva grunden för att komma in i samhället. Det civila samhället ger möjlighet att erbjuda sociala kontakter, men kan också erbjuda undervisning i svenska språket. Försök med detta har fallit väl ut och vi anser att regeringen bör återkomma med förslag för att öka frivilligorganisationernas möjlighet att kunna bedriva svenskundervisning. Samarbete, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Det goda samhället skapar vi tillsammans. Det sker t.ex. och när socialkontoren håller stängt men Röda korset, Nattvandrarna, kyrkor och samfund håller öppet till stöd för människor i utsatthet. Alliansen anser att en del av svaren på de utmaningar som vi ser i samhället finns i ett systematiskt fördjupat och förbättrat samarbete mellan skola, sjukvård, socialtjänst, äldreomsorg, kultur och det civila samhället. Detta kräver dock, anser vi, tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Under alliansregeringens år fördjupades samarbetet mellan den offentliga sektorn och civilsamhället. Detta skedde bl.a. genom Överenskommelsen på det sociala området samt genom utredningen ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Vi anser att regeringen bör ta till vara erfarenheterna från detta arbete och tydligt markera att inriktningen, med mer samarbete, ligger fast. Stöd m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2042 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2301 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 20 och 2017/18:3455 av och (båda SD) yrkande 5, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3455 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:2042 av och (båda SD) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3414 av Boriana (M) och 2017/18:3415 av Boriana (M). Vi har sett att organisering inom särskilda religiösa samfund, inte minst med salafistisk/wahabistisk riktning, inneburit en ökad radikalisering av främst unga troende. Detta har, anser vi, lett till mer intolerans och mindre respekt för universella mänskliga rättigheter. Det har vidare lett till terroristbrott och till aktivt eller indirekt aktivt stöd till fruktansvärda brott mot mänskligheten. Regeringen bör, anser vi, verka för att möjliggöra stängning av samfund med hårdföra tolkningar som tenderar driva människor till att begå brott eller stödja terror. Bland kristna samfund har pengar betalats ut till den eritreanska ortodoxa kyrkan, som enligt oss av många pekats ut som väldigt trogen den eritreanska regimen. Med integration för eritreaner som skäl har den Eritreanska Ortodoxa Tewahdo-kyrkan i fått i statsbidrag, vilket vi har fått uppgift om att regimkritiska eritreaner menar går direkt till att rekrytera lojala anhängare till den hårdföra, totalitära regimen samt till att bedriva spionage mot eritreaner. Flera företrädare för kyrkan har dessutom, anser vi, helt öppet visat sitt stöd till regimen. Det finns således flera skäl till att regeringen bör se över det stöd som betalats ut till samfund med en internationell koppling. Vi vill även dra in det statliga stödet till de religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället, som lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna. Myndigheten för statligt stöd till trossamfund, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Sida och Allmänna arvsfonden är exempel på statligt finansierade organisationer som på ett eller annat sätt bidrar med ekonomiskt stöd till Muslimska underorganisationer. Dessa nätverk ägnar mycket tid åt att förhindra att svenska muslimer exponeras för mycket för västerländska normer och värderingar, varför de gynnas av en viss form av segregation i samhället. Detta är ingenting som gynnar de svenska skattebetalarna. Regeringen bör därför utreda konsekvenserna av att organisationer som ingår i nätverket kring Muslimska fått ta del av offentliga medel. Stärkt dialog mellan det offentliga och trossamfunden m.m., punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4, 2017/18:456 av Skånberg och (båda KD) yrkande 3 och 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 10. Det religiösa har förändrats mycket under . Den ökade mångfalden av kyrkor och samfund är ett uttryck för både religionsfrihet och det nya mångkulturella och därmed en rikedom. som religionsfriheten alltid ska värnas går det inte att blunda för att det finns sammanhang där det pågår en ökad radikalisering med antidemokratiska förtecken. Utmaningen är att våga se och tala om radikalisering utan att ägna sig åt generaliseringar. Regeringen har, anser vi, varit otydlig i detta arbete. Avsaknaden av förslag för att genom samfundsdialog kunna stå upp för demokratiska värderingar har lyst med sin frånvaro. Regeringen bör därför initiera ett arbete för att ta fram förslag på hur samhället ska kunna bidra till en fördjupad dialog med alla samfund kring begrepp som religionsfrihet, demokrati, jämställdhet och vilka värderingar som håller ihop vårt samhälle. Muslimska , punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3455 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Vår uppfattning är att Muslimska etablering i främst består av ett antal associerade organisationer som får statligt stöd för sina respektive verksamheter. Vi har även sett antydningar till kopplingar mellan Muslimska och olika politiska företrädare. Då kunskapen kring Muslimska nätverk och etablering i är relativt liten, bör regeringen, anser vi, utreda omfattningen av dess etablering i . Vi anser även att Muslimska kopplingar till terrorism bör utredas. Stöd m.m., punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har samma uppfattning som motionärerna i motion 2017/18:3455 (SD) yrkandena 3 och 4, att det statliga och kommunala stödet till Muslimska ska stoppas, men har valt att inte reservera oss dels eftersom frågan om kommunala stöd inte ligger inom statens ansvar, dels för att yrkandena delvis tillstyrks genom vår reservation under stöd till trossamfund i betänkandet där vi tar ett mer samlat grepp i frågan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:153 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkrörelsernas roll för samhällsengagemang och demokratins utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:456 av Skånberg och (båda KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör hålla en regelbunden dialog med trosbaserade rörelser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:574 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort allt ekonomiskt, skattefinansierat stöd till kulturföreningar, politiska organisationer och religiösa samfund, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:771 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ytterligare förstärka föreningslivet för att motverka äldres isolering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:853 av (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort bidrag från organisationer som sysslar med omvandlingsterapi, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1737 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1794 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett fungerande ideellt föreningsliv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1916 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bidrag till olika organisationer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur förutsättningarna för civilsamhället att bedriva inkluderande verksamhet på asylboenden kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2042 av och (båda SD):