bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Regeringen och SKL enades 2015–2017 om årliga överenskommelser som syftar till att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta ned väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. godkändes den senaste överenskommelsen mellan regeringen och SKL om kortare väntetider i cancervården (S2017/07322/FS). Överenskommelsen omfattar totalt . Av dessa fördelas mellan landsting och regioner som stimulansmedel. Dessa medel betalas ut och . får de landsting och regioner som fortsätter att införa standardiserade vårdförlopp i enlighet med denna överenskommelse . Till de landsting och regioner som lämnar in en redovisning för hur de har arbetat enligt inlämnad handlingsplan fördelas i den andra utbetalningen. Resterande medel fördelas genom SKL och relevanta myndigheter för att genomföra överenskommelsens olika delar. Regeringen genomförde ett rådslag om framtidens cancervård. Detta tas med i det fortsatta arbetet med en långsiktig inriktning för arbetet med cancervården. I och med överenskommelsen tillförs ytterligare tre cancerdiagnoser som standardiserade vårdförlopp. Överenskommelsen omfattar också bl.a. en mötesplats för kunskapsutbyte, preventivt arbete och tidig diagnostik av hudcancer samt ett stöd till generellt införande av screening för tjock- och ändtarmscancer. Satsningen på standardiserade vårdförlopp i cancervården påbörjades . publicerade vårdförlopp i cancervården – Lägesrapport . Enligt rapporten har satsningen på att införa standardiserade vårdförlopp (SVF) inom cancervården lett till ett ökat fokus på att utveckla vårdens processer och samarbetet mellan olika verksamheter. Nationell samsyn, ett gemensamt språk och utrymme för lärande och lokala anpassningar bedöms vara framgångsfaktorer som långsiktigt bidrar till att korta ned väntetiderna för patienterna. Avgörande utmaningar är bristande tillgång till nyckelkompetenser samt att processorienterade arbetssätt inte alltid tillämpas inom och mellan alla inblandade verksamheter. Under satsningens första (2015–2017) infördes 28 SVF, och drygt 100 000 personer genomgick SVF inom cancervården. Andelen som inlett en cancerbehandling varierar stort mellan olika cancerformer. För akuta diagnoser är andelen hög () medan den varierar mellan för andra diagnoser. infördes ett SVF för patienter som har ospecifika och allvarliga symtom som kan bero på cancer. Landstingens och regionernas företrädare framhåller att detta SVF särskilt gynnar grupper av patienter som har haft svårt att komma in i vården och ofta skickats runt mellan olika verksamheter. Exempel som anges är personer med olika funktionsnedsättningar och neuropsykologiska problem, samt personer med missbruksproblem och nedsatt autonomi. Koordination är en bärande strategi i satsningen på SVF. Åren 2015–2017 anställdes ett stort antal koordinatorer. Landstingen och regionerna har valt olika sätt att integrera koordinatorerna i verksamheten. Vanligast är att koordinatorn samordnar förlopp inom olika vårdverksamheter, med ansvar för antingen ett helt förlopp eller delar av förloppet. Mindre vanlig är en modell där koordinatorn har ett övergripande ansvar för styrning och samordning av samtliga förlopp. Satsningen på SVF har enligt rapporten lett till att medarbetare i vården har blivit mer medvetna om prioriteringar och etiska principer genom det kontinuerliga arbetet med att förebygga undanträngning. Socioekonomiska skillnader i cancervården Vårdanalys genomför ett projekt där man analyserar socioekonomiska skillnader i behandlingsinsatser, väntetider och sjukdomsupptäckt i cancervården. Bland annat kommer myndigheten att presentera ett nytt empiriskt material och mer långtgående analyser av datamaterial än vad som gjorts i tidigare uppföljningar. Därigenom hoppas myndigheten kunna bidra med en bred och sammanhållen genomlysning av jämlikheten i cancervården så att strategier kan utformas för att komma till rätta med skillnaderna. Vårdanalys analys baseras på kvalitetsregister som kopplas till bakgrundsinformation från register hos SCB och för några av de största cancerdiagnoserna. Projektet genomförs i samarbete med kvalitetsregister och forskare och beräknas vara klart . Cancerläkemedel – ett kunskapsunderlag om införande, användning och uppföljning Regeringen gav Vårdanalys i uppdrag att ta fram ett underlag för att öka kunskapen om hur cancerläkemedel införs, används och följs upp (S2017/00359/FS). Uppdraget redovisades i rapporten – ett kunskapsunderlag om införande, användning och uppföljning (2017:8). Av rapporten framgår att det finns regionala skillnader i tidpunkten för introduktion och i försäljningen av flera av de cancerläkemedel som Vårdanalys har studerat. Vårdanalys kan även konstatera att uppföljningen av cancerläkemedel inte är ändamålsenlig. Dels saknas på nationell nivå möjligheter att följa upp användningen av rekvisitionsläkemedel på individnivå, dels varierar möjligheterna att följa upp cancerläkemedel i kvalitetsregistren. Utskottet har behandlat regeringens proposition 2017/18:40 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården i betänkande 2017/18:SoU18. I propositionen föreslår regeringen en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården som ersätter systemet med rikssjukvård och den nationella nivåstruktureringen av cancervården. Det är regeringens avsikt att ta till vara det redan genomförda nivåstruktureringsarbetet och de framsteg det lett till inom cancervården. Beslut om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård och vid hur många enheter den ska bedrivas ska enligt regeringen fattas av den myndighet som regeringen bestämmer. Besluten ska baseras på analyser gjorda av sakkunniggrupper som består av bl.a. professions- och patientföreträdare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag. I betänkandet föreslog utskottet även två tillkännagivanden till regeringen. följde utskottet i dessa delar och beslutade vidare om ytterligare ett tillkännagivande i enlighet med en reservation i betänkandet (rskr. 2017/18:176). har tagit fram en tidsplan för att genomföra nivåstrukturering av all nationell högspecialiserad vård med start . Av tidsplan framgår att man räknar med att vårdområdet cancersjukdomar kan börja behandlas i sakkunniggrupper (Att nivåstrukturera nationell högspecialiserad vård – förslag till arbetsprocess, 2017). Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om cancerpreventiv kost (fr. 2017/18:102). Ministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att öka medvetenheten kring cancerpreventiv kost för cancerpatienter, och om det finns någon plan för att säkerställa att patienter framöver erbjuds mat som syftar till att förlänga deras liv. För mig och regeringen är det av stor betydelse att förbättra cancervården och göra den mer jämlik över landet. Utgångspunkten för regeringens arbete med att utveckla cancervården i är den nationella cancerstrategin . Två av målen i den nationella cancerstrategin är att förbättra omhändertagandet av patienter med cancer samt förlänga överlevnadstiden och förbättra livskvaliteten efter diagnos. En viktig åtgärd utifrån den nationella cancerstrategin har varit att etablera sex regionala cancercentrum (RCC). Verksamheten vid RCC syftar bl.a. till att skapa ökad vårdkvalitet och förbättrade vårdresultat samt främja en jämlik vård. Regeringen har tilldelat RCC . Regeringen ger därutöver även särskilt stöd till regionala cancercentrum för att utveckla och revidera nationella vårdprogram för olika cancerdiagnoser. Det finns ett fyrtiotal nationella vårdprogram. I det nationella vårdprogrammet för prostatacancer ingår patientinformation om egenvård för män med prostatacancer bl.a. avseende kost. framgår av vårdprogrammet att det saknas forskning inom området och att det därför är svårt att ge handfasta rekommendationer. Bra matvanor är dock bra för hälsan i allmänhet och för hjärta och blodkärl i synnerhet. Arbetet med att främja en god hälsa genom att förbättra människors möjligheter till bra levnadsvanor är viktigt. och uppdrag från regeringen om att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet utgör ett viktigt bidrag för att föra det hälsofrämjande arbetet framåt. Hälso- och sjukvården har en central roll i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdomar. Regeringen och jag anser att det hälsofrämjande arbetet inom sjukvården behöver stärkas. nationella för måltider inom vård, skola och omsorg verkar bl.a. för att stödja arbetet med sjukhusens måltider. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar (S2015/08200/FS). I detta uppdrag ingår bl.a. att i samverkan med professionens organisationer främja implementeringen av sjukdomsförebyggande metoder i hälso- och sjukvården. Regeringen har också gett ett uppdrag till att genomföra systematiska informationsinsatser om hälsosamma matvanor för att förebygga kroniska sjukdomar riktade till olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården med särskilt fokus på primärvården (N2016/08014/SUN). har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Utskottet anser att denna strategi nu behöver uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitaliseringen av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. Enligt utskottet bör regeringen således ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den nya cancerstrategin ska bl.a. bidra till kortare väntetider i cancervården, ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och till en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2016/17:3224 (M) yrkande 1, 2017/18:3421 (M) yrkande 22, 2017/18:3568 (M) yrkande 22 och 2017/18:3651 (KD, M, C, L) yrkande 4 bör bifallas, och motionerna 2016/17:285 (KD) yrkande 1 och 2017/18:939 (KD) yrkande 1 bör avslås. Etableringen av RCC har enligt utskottet varit en central åtgärd för att skapa en mer sammanhållen och kunskapsbaserad cancervård med patienten i fokus. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:3421 (M) yrkande 24. Motionen bör avslås. Utskottet välkomnar de överenskommelser som slutits mellan regeringen och SKL om kortare väntetider i cancervården. En del i detta är att stimulera införandet av standardiserade vårdförlopp. Utskottet ser mycket positivt på detta eftersom det långsiktigt bidrar till att korta ned väntetiderna för patienterna. Utskottet kan även konstatera att Vårdanalys genomför ett projekt där man analyserar socioekonomiska skillnader i behandlingsinsatser, väntetider och sjukdomsupptäckt i cancervården. Projektet väntas vara klart . Vårdanalys har även tagit fram underlag om hur cancerläkemedel införs, används och följs upp. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:482 (V) yrkandena 1–3, 2016/17:967 (S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1175 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2035 (C) yrkande 1, 2016/17:2185 (S), 2016/17:3224 (M) yrkandena 2 och 10 samt 2017/18:1211 (C). Motionerna bör avslås. Arbetet med att främja en god hälsa genom att förbättra människors möjligheter till bra levnadsvanor är viktigt. Utskottet välkomnar därför bl.a. att och har uppdrag som rör sjukdomsförebyggande metoder inom hälso- och sjukvården och informationsinsatser om hälsosamma matvanor för att förebygga kroniska sjukdomar. Utskottet finner inte skäl för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:2900 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:2069 (SD) yrkandena 1–3. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förlossningsvård. Jämför reservation 43 (SD) och 44 (V). I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en förstärkning av förlossningsvården och barnsjukvården. I yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att alla blivande mödrar ska ha tillgång till en god och patientsäker förlossningsvård. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att man bör utreda införandet av ett nationellt mål för att trygga förlossningsvården för alla födande, t.ex. genom att ha en barnmorska per aktiv förlossning. I motion 2017/18:3674 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om enhetlig vård och stöd för kvinnor med foglossningsproblematik. Bakgrund och pågående arbete Medel till förlossningsvård och kvinnors hälsa I vårändringsbudgeten avsattes till förlossningsvården , som aviserades –2019 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). Vidare aviserade regeringen i budgetpropositionen en riktad primärvårdssatsning om 2016–2019 med fokus på kvinnors hälsa. I budgetpropositionen föreslogs att skulle avsättas för dessa ändamål 2017 och att motsvarande belopp skulle avsättas (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9, bet. 2016/17:SoU1, rskr. 2016/17:127). I vårändringsbudgeten avsattes ytterligare för att möta den akuta situationen inom förlossningsvården (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den pågående satsningen på förlossningsvården skulle tillföras ytterligare 1 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Regeringen har för avsikt att föreslå att beslutar om motsvarande ökning 2019–2022. Medlen ska framför allt gå till att förstärka personaltätheten och att förbättra arbetsmiljön. Medlen får även användas för insatser inom neonatalvården. Överenskommelser mellan regeringen och SKL om en förbättrad förlossningsvård och kvinnors hälsa träffades en överenskommelse mellan regeringen och SKL om en förbättrad förlossningsvård och insatser för kvinnors hälsa (S2015/07777/FS). Överenskommelsen gällde 2015 och 2016 och omfattade totalt . ingick regeringen och SKL en ny treårig överenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och förstärkta insatser för kvinnors hälsa, –2019. Målet med överenskommelsen är att främja sjukvårdshuvudmännens förutsättningar att förbättra förlossningsvården, stärka insatserna för kvinnors hälsa och stärka primärvårdens insatser som rör kvinnors hälsa. Prioriterade frågor inom ramen för överenskommelsen är även att identifiera kunskapsbrister samt att utveckla och förbättra nuvarande kunskapsstöd. Insatserna ska i första hand stärka förlossningsvården och eftervården för förlösta kvinnor. I andra hand får medlen användas till insatser inom hälso- och sjukvården under förutsättning att de leder till att stärka kvinnors hälsa. Landstingen ska inom ramen för denna överenskommelse vidta åtgärder för att i första hand stärka kompetensförsörjningen, däribland bemanningen, i förlossningsvården och den hälso- och sjukvård som har betydelse för kvinnors hälsa. Insatserna ska skapa såväl bättre förutsättningar för ökad tillgänglighet, kvalitet och patientsäkerhet för kvinnan och hennes familj som en bättre arbetsmiljö för medarbetarna i förlossningsvården och den hälso- och sjukvård som rör kvinnors hälsa. träffades en tilläggsöverenskommelse mellan staten och SKL om en förstärkning av pågående satsning att stärka förlossningsvården och främja insatser som syftar till en bättre hälsa hos kvinnor (S2017/03585/FS). träffade regeringen och SKL en tilläggsöverenskommelse om ökad tillgänglighet och jämlikhet i mödra- och förlossningsvården samt förstärkta insatser för kvinnors hälsa 2018–2019 (S2018/01950/FS). Följande delar lyfts särskilt i överenskommelsen: förbättrad arbetsmiljö, förstärkt personaltäthet – exempelvis fler barnmorskor – tryggare vårdkedja och eftervård, förbättrad neonatalvård samt kunskapsstöd och utbildning för medarbetarna. Satsningen omfattar hela vårdkedjan inklusive förebyggande insatser, från mödravårdscentral till eftervård för kvinnan efter graviditet och förlossning. Regeringen och SKL är överens om att arbeta för en mödrahälsovård och förlossningsvård där – det finns en tydlig vårdkedja – eftervården utvecklas och stärks – rätt vård och stöd ges i de fall det uppstår komplikationer – bemanningen är sådan att det ska finnas en barnmorska eller annan person med relevant kompetens tillgänglig för den födande under förlossningen – föräldrar känner trygghet i att det finns plats för dem både före och efter förlossning – evidensbaserad kunskap och kunskapsstöd utvecklas för att förebygga, diagnostisera och behandla förlossningsskador – det finns goda förutsättningar för forskning. Inom ramen för överenskommelsen ryms också den satsning på kvinnors hälsa inom primärvården som görs 2016–2019. Ökad tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och förstärkta insatser för kvinnors hälsa – Redovisning av insatser och utmaningar inom överenskommelsen publicerade SKL rapporten tillgänglighet och jämlikhet i förlossningsvården och förstärkta insatser för kvinnors hälsa – Redovisning av insatser och utmaningar inom överenskommelsen. Av rapporten framgår bl.a. att landstingen vidtar åtgärder inom vad som identifierats som viktiga förbättringsområden av aktörer på området och att cirka hälften av medlen från överenskommelsen har använts till bemanning inom förlossningsvården, i huvudsak till anställning av barnmorskor. Enligt landstingens redovisningar har bl.a. ca 124 barnmorsketjänster och 60 sjukskötersketjänster tillsatts med medel från överenskommelsen. När det gäller kompetensbehov bedömde de flesta landstingen att de behöver öka kompetensnivån kring allvarliga bristningar vid förlossning samt mer tid för handledning och kompetensöverföring. I primärvården anställdes företrädesvis barnmorskor, men även läkare, sjuksköterskor, dietister, undersköterskor, kuratorer och annan personal har anställts. gav regeringen ett samlat uppdrag inom ramen för satsningarna på förlossningsvård och kvinnors hälsa samt kvinnors hälsa med särskild inriktning på primärvård (S2016/00846/FS delvis). förlängdes uppdrag till . Inom uppdragen har publicerat ett antal delrapporter. publicerades delrapporten påverkan på kvinnors och barns hälsa efter förlossning. Av denna rapport framgår att utfallet av förlossningen, dvs. hur förlossningen blir i fråga om kvinnans och barnets hälsa, blir sämre om kvinnan har kort utbildning, är asylsökande eller är född i söder om . vård – En indikatorbaserad uppföljning (öppna jämförelser 2016) visar på en försämring för flera viktiga indikatorer inom förlossningsvården. redovisade i rapporten efter förlossning – En nationell kartläggning av vården till kvinnor efter förlossning att det finns brister och behov av förändringar i vården efter förlossning såväl på sjukhuset som efter hemgång från sjukhuset. anser att det behövs mer kunskap och utbildning för personalen i hela vårdkedjan samt organisatoriska förändringar i landstingen. Överenskommelse mellan regeringen och SKL om insatser för ökad tillgänglighet i barnhälsovården ingick regeringen och SKL en överenskommelse om insatser för ökad tillgänglighet i barnhälsovården (S2017/07519/FS). Syftet är att nå ut mer till barn och familjer som befinner sig i en socioekonomiskt utsatt situation, med sämre hälsa och tandhälsa och lägre vaccinationstäckning, och att bidra till en jämlik hälsoutveckling i befolkningen. Överenskommelsen omfattar totalt . Målsättningen är att träffa liknande överenskommelser . fick i uppdrag att följa och stödja genomförandet av överenskommelserna mellan staten och SKL om insatser för ökad tillgänglighet i barnhälsovården –2020 (S2018/00722/FS). ska inom sitt verksamhetsområde stödja SKL och landstingen i deras arbete med insatser för att öka tillgängligheten i barnhälsovården för grupper som har sämre hälsa och tandhälsa och lägre vaccinationstäckning, och arbetet med utökade hembesök eller annan uppsökande verksamhet i främst socioekonomiskt utsatta områden. Stödet kan t.ex. innebära olika former av kunskapsstöd. Även har fått i uppdrag att följa, analysera och stödja överenskommelserna om ökad tillgänglighet i barnhälsovården –2020 (S2018/00723/FS). insatser ska samordnas med uppdrag. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om regionala skillnader vid förlossning (fr. 2017/18:642). Ministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig vilken konsekvensanalys jag gör baserat på de siffror som visar på stora regionala skillnader när det gäller bristningar och skador efter förlossning, och vilka åtgärder som kommer att vidtas för en jämlik vård för alla kvinnor i landet. I syfte att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa i övrigt och därigenom bidra till att uppnå en mer jämställd vård och jämlik hälsa i befolkningen, genomför regeringen en flerårig satsning som innebär att avsätts för dessa ändamål. Situationen inom förlossningsvården har länge visat tecken på ett allt mer ansträngt läge. Regeringens bedömning är att tillgängligheten till förlossningsvården, bristen på kontinuitet i vårdkedjan före, under och efter graviditet samt brister i eftervården av kvinnor som får förlossningsskador måste åtgärdas. Genom ökade medel till hela vårdkedjan som hör samman med förlossningsvården vill regeringen stärka landstingen i att vidta de insatser som krävs och därigenom öka tilliten till vården i samband med graviditet och förlossning. Satsningen omfattar även området kvinnors hälsa i övrigt och kan därför sägas innefatta all vård som rör kvinnors hälsa. Regeringen föreslog mot denna bakgrund i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) en kraftig förstärkning av den pågående satsningen på förlossningsvården och kvinnors hälsa. –2022 avser regeringen att avsätta i detta syfte. Medlen är avsedda att användas till att förstärka personaltätheten och att förbättra arbetsmiljön. Medlen får även användas till insatser inom neonatalvården. Vi har redan börjat se resultatet av regeringens tidigare satsningar och hur landstingen använder dessa tillskott. Sedan satsningens start har alla landstingen satsat medel på att utbilda befintlig personal. 15 landsting har valt att utveckla kompetensen inom fosterdiagnostik och ultraljud. 10 landsting har använt medel för att utbilda personal kring kejsarsnitt, komplicerade och akuta förlossningar. Sedan förra årets redovisning har fler landsting utbildat personal i hur allvarliga bristningar förebyggs, undersöks och behandlas, nu totalt 19 landsting. har statistiken för bristningar förbättrats markant enligt uppgifter från bristningsregistret, exempelvis rapporterar att de har sett en kraftig minskning i frekvensen av allvarliga bristningar och nationellt ligger de nu långt under rikssnittet. Skillnader kvarstår, men det finns en medvetenhet och ett pågående förbättringsarbete i alla landsting som gäller att minska antalet bristningar i samband med förlossning. Det går på rätt håll även om ytterligare arbete återstår. Över hälften av alla landstingen redovisade att de satsat medel på att utöka studieplatser, studiemedel, skapat bättre lärandemiljöer eller förbättrat förutsättningarna för mentorskap inom barnmorskeyrket. Dessutom har 19 landsting utvecklat nya arbetssätt för att kunna bidra till en bättre förlossningsvård och annan slutenvård som rör kvinnors hälsa. Många av de nya arbetssätten syftar även till att förbättra arbetsmiljön för personalen och många landsting har lagt stort fokus på att synliggöra vårdkedjan. Regeringens satsningar har gett effekt, vilket har lett till beslutet att förstärka och förlänga den pågående satsningen på förlossningsvården med ytterligare en miljard . Regeringen tar situationen på största allvar och satsar stort på en stärkt och jämlik förlossningsvård.