bet · H501CU31 · 2018-06-08 00:00:00 — Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i bl.a. . Förslagen bygger på en energipolitisk överenskommelse som har träffats mellan , , , och . Överenskommelsen innebär bl.a. att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft och att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Genom lagändringarna införs en skyldighet för alla vattenverksamheter som har eller har tillkommit för att ha en funktion för att producera vattenkraftsel att ha moderna miljövillkor. Det är verksamhetsutövaren som ska ansvara för att ansöka om omprövning av tillståndet. I prövningen ska det finnas ett nationellt helhetsperspektiv med avvägningar mellan behovet av åtgärder som förbättrar vattenmiljön och behovet av en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. För helhetssynen ska regeringen se till att det finns en nationell plan som ska vara vägledande för myndigheternas arbete med prövningarna och för vattenförvaltningen. Det införs även ett bemyndigande för regeringen att meddela generella föreskrifter om försiktighetsmått i fråga om alla vattenverksamheter. Den s.k. båtnadsregeln för prövning av vattenverksamheter tas bort. Lagändringarna innebär också att om verksamhet bedrivs med stöd av urminnes hävd, privilegiebrev eller annan äldre s.k. särskild rättighet, ska den rättigheten anses ha tillkommit enligt motsvarande bestämmelser i . Vidare införs det bestämmelser om att verksamheterna inte får äventyra att vattenmiljön uppnår den kvalitet som följer av eller försämra vattenkvaliteten i strid med ett försämringsförbud. De möjligheter som följer av att ställa mindre långtgående krav till förmån för samhällsnyttiga verksamheter ska utnyttjas fullt ut vid t.ex. meddelande av miljökvalitetsnormer och andra föreskrifter samt vid beslut om klassning av vattenförekomster. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden. Utöver de motionsyrkanden som anknyter till lagförslagen handlar motionerna om bl.a. skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, stranderosion och allmänna vattentjänster. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2017/18:243 Vattenmiljö och vattenkraft. Åtta yrkanden i följdmotioner. Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillstånd och särskilda äldre rättigheter Inhämtande av yttrande från vattenmyndigheten Övriga motioner om vattenverksamheter Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark Skyddet av vattenområden m.m. 1.Tillstånd och särskilda äldre rättigheter, punkt 1 (V) 2.Inhämtande av yttrande från vattenmyndigheten, punkt 2 (V) 3.Båtnadsregeln, punkt 3 (V) 4.Övergångsbestämmelser, punkt 4 (SD) 5.Lagförslagen i övrigt, punkt 5 – motiveringen (M, SD, C, KD) 6.Lagstiftningens framtida utformning, punkt 6 (V) 7.Övriga motioner om vattenverksamheter, punkt 7 (M) 8.Övriga motioner om vattenverksamheter, punkt 7 (KD) 9.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (M) 10.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (SD) 11.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (C, KD) 12.Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark, punkt 8 (V) 13.Skyddet av vattenområden m.m., punkt 9 (V) 14.Stranderosion, punkt 10 (M) 15.Stranderosion, punkt 10 (L) 16.Allmänna vattentjänster, punkt 11 (M, C, KD) 17.Allmänna vattentjänster, punkt 11 (SD) Lagförslagen i övrigt, punkt 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tillstånd och särskilda äldre rättigheter antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av . Därmed bifaller proposition 2017/18:243 punkt 13 och avslår motion 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 1 (V) Inhämtande av yttrande från vattenmyndigheten antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 22 kap. 13 §. Därmed bifaller proposition 2017/18:243 punkt 1 i denna del och avslår motion 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 2 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser att 11 kap. 6 § ska upphöra att gälla. Därmed bifaller proposition 2017/18:243 punkt 1 i denna del och avslår motion 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 3 (V) antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. Därmed bifaller proposition 2017/18:243 punkt 1 i denna del och avslår motion 2017/18:4155 av m.fl. (SD). Reservation 4 (SD) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utom i de delar som omfattas av utskottets förslag ovan, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m., 4. lag om ändring lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, 5. lag om ändring i väglagen (1971:948), 6. lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar, 7. lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429), 8. lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn, 9. lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet, 10. lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon, 11. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 12. lag om ändring i ellagen (1997:857), 13. lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av , 14. lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, 15. lag om ändring i naturgaslagen (2005:403), 16. lag om ändring i luftfartslagen (2010:500), 17. lag om ändring i strålskyddslagen (2018:000). Därmed bifaller proposition 2017/18:243 punkterna 1 i denna del, 2–12 och 14–18 samt avslår motionerna 2016/17:558 av och (båda M) yrkande 5, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 22, 2016/17:1307 av (MP), 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkandena 14 och 15, 2016/17:2029 av (C), 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2016/17:2625 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:3114 av (M) yrkande 4, 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:1718 av (MP), 2017/18:1865 av och i (båda C) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 16, 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 16. Reservation 5 (M, SD, C, KD) – motiveringen 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 4 och 6. Reservation 6 (V) Övriga motioner om vattenverksamheter 2016/17:558 av och (båda M) yrkandena 1–4, 2016/17:3090 av (C), 2016/17:3114 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3201 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:233 av (C), 2017/18:1383 av m.fl. (S), 2017/18:1865 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2700 av (M), 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3563 av (M) yrkande 4 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 7 (M) Reservation 8 (KD) Skyddet av brukningsvärd jordbruksmark 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 18, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3509 av (C) och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C, KD) Reservation 12 (V) Skyddet av vattenområden m.m. 2016/17:637 av (S), 2016/17:983 av (S), 2016/17:1312 av m.fl. (MP), 2016/17:1560 av (M), 2016/17:2630 av m.fl. (MP), 2017/18:861 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 21, 2017/18:1800 av m.fl. (S), 2017/18:2168 av (M) och 2017/18:3369 av m.fl. (MP). Reservation 13 (V) 2016/17:604 av och (båda S), 2016/17:3013 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2017/18:834 av m.fl. (S), 2017/18:1861 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2012 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 14, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 28 och 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 14 (M) Reservation 15 (L) 2016/17:1007 av (S), 2016/17:1029 av (M) yrkande 2, 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 26, 2017/18:116 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1888 av och (båda C), 2017/18:2109 av (MP) yrkande 6, 2017/18:3214 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 31, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 57. Reservation 16 (M, C, KD) Reservation 17 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), Nooshi Dadgostar (V), ClasGöran (S) och (L). Ärendet och dess beredning har haft i uppdrag att se över reglerna om vattenverksamhet i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Utredningen har lämnat delbetänkandena 4 kap. 6 § (SOU 2012:89), Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69) och slutbetänkandet I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Betänkandena har remissbehandlats. I delbetänkandet Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler lämnade utredningen vissa förslag till ändringar i lagen (1998:811) om införande av som behandlas i den nu aktuella propositionen. har tillkännagett för regeringen att den bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU13, rskr. 2015/16:191). träffades en energipolitisk överenskommelse mellan , , , och (energiöverenskommelsen). Innehållet i energiöverenskommelsen såvitt gäller vattenkraft finns nedan i detta avsnitt under rubriken . (Miljö- och ) tog fram en promemoria med förslag till författningsändringar för att – med hänsyn till tillkännagivande – genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggöra genomförandet av ramdirektivet för vatten så att reglerna om det svenska prövningssystemet återspeglar krav att verksamheter och åtgärder inte får tillåtas försämra vattenkvaliteten eller äventyra att beslutade miljökvalitetsnormer kan nås. Promemorian har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlar utskottet även ca 90 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionsförslagen finns i bilaga 1. beslutade civilutskottet att ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motionerna i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. beslutade att avlämna ett yttrande, vilket justerades (yttr. 2017/18:NU6y). yttrande finns i bilaga 3. I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandet som regeringen gör i propositionen. I ärendet har inkommit skrivelser från branschorganisationen (Sero) och kommun, kommun, kommun och kommun samt vissa partier i kommun. Bestämmelser om vattenverksamhet finns i 11 kap. . Med vattenverksamhet avses bl.a. uppförande, ändring, lagning eller utrivning av en anläggning i ett vattenområde. För att få bedriva vattenverksamhet krävs normalt tillstånd, vilket prövas av mark- och miljödomstolen. Regeringen har meddelat föreskrifter om att vissa vattenverksamheter inte ska vara tillståndspliktiga utan att de ska anmälas till tillsynsmyndigheten () innan de får påbörjas. I samband med mark- och miljödomstolens tillståndsprövning görs en bedömning av bl.a. vilka skador som kan komma att orsakas fisket. Om någon vill bedriva vattenverksamhet som kan skada fisket, är denne skyldig att utan ersättning vidta åtgärder och för framtiden underhålla behövliga anordningar för fiskens framkomst eller fiskets bestånd, släppa fram vatten för ändamålet samt iaktta de villkor och förelägganden i övrigt som på grund av verksamheten kan behövas till skydd för fisket i det vatten som berörs av vattenverksamheten eller i ett angränsande vattenområde. Ett alternativ till villkor eller förelägganden kan vara särskilda fiskeavgifter. Kraven på åtgärder är således lagreglerade och kan dessutom göras gällande i samband med omprövningar av tidigare meddelade tillstånd. Omprövning kan begäras av verksamhetsutövaren eller staten; exempelvis kan en länsstyrelse begära en omprövning av villkoren i ett tillstånd. Enligt lagen (1998:811) om införande av har äldre beslut rättsverkan enligt . Det innebär att beslut som har fattats före tillkomst har rättskraft enligt när det gäller de frågor som prövats i beslutet. Skulle en vattenverksamhet anses ha ett tillstånd som är jämställbart med ett tillstånd enligt får inte förelägga verksamhetsutövaren att ansöka om tillstånd på nytt. I sammanhanget bör det noteras att en verksamhetsutövare som bedriver en verksamhet som kräver tillstånd enligt eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av har att visa att det finns ett giltigt tillstånd. Ett tillstånd enligt tidigare lagstiftning kan fortfarande vara gällande, men verksamhetsutövaren har alltjämt att visa att så är fallet. I regel krävs skriftlig dokumentation som visar att tillstånd finns. En doms eller ett besluts omfattning och rättskraft får bedömas utifrån de bestämmelser som gällde för beslutet eller domen (se bl.a. Mark- och dom i mål M 619-15). Enligt 4 kap. får vidare vattenkraftverk och vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte utföras i vissa angivna älvar, älvsträckor och andra vattendrag. Förbudet gäller dock inte vattenverksamhet som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Lagstiftarens syfte med den nämnda regleringen var inte att införa ett absolut förbud mot ny vattenkraftverksutbyggnad eller mot åtgärder hänförliga till redan befintlig vattenkraftverksutbyggnad. Tanken var att sådana åtgärder som huvudregel skulle vara förbjudna men att åtgärder med endast obetydlig miljöpåverkan skulle undantas och således även fortsättningsvis kunna tillåtas (prop. 1985/86:3 s. 110). Ett exempel på ny utbyggnad som enligt förarbetena kunde aktualisera undantaget var uppförandet av ett minikraftverk på en plats där det redan finns en anläggning som påverkar vattendraget. Vidare angavs om redan befintlig vattenkraftsutbyggnad att undantaget kunde aktualiseras för smärre åtgärder som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan, t.ex. ersättningsbyggnader till ett befintligt kraftverk, ombyggnader och effektiviseringar. antogs och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område, det s.k. ramdirektivet för vatten. Direktivets syfte är att bevara och förbättra vattenmiljön i grundvatten och ytvatten. Genom direktivet ställs krav på medlemsstaterna att utforma en förvaltning av sina vatten. På initiativ av civilutskottet beslutade om ett tillkännagivande. Av civilutskottets ställningstagande framgår följande. En rimlig målsättning är att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter ska ha tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i . För att detta mål ska kunna uppnås på ett bra och effektivt sätt är det en förutsättning att tillståndsprocesserna är flexibla och kan anpassas så att inte utövare av småskalig vattenkraft får orimliga kostnader vid nya tillståndsprövningar. tillkännagav som sin mening att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU13, rskr. 2015/16:191). Regeringen bedömer att tillkännagivandet är tillgodosett genom förslagen i propositionen. träffades en energipolitisk överenskommelse mellan , , , och (energiöverenskommelsen). När det gäller vattenkraft innebär överenskommelsen följande. • Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till med start . • ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. • ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. • Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. • Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. • Nationalälvarna, och övriga älvsträckor som anges i lagen, ska även fortsättningsvis skyddas från utbyggnad. • Vattenkraftsbranschen ska fullt ut finansiera de kostnader, för till exempel omprövning av verksamheter, som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå ifrån den partsdiskuterade fondlösning som och Havs- och vattenmyndigheten har haft. Förslagen behandlas närmare i betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Regeringen har som en del av genomförandet av energiöverenskommelsen överlämnat en proposition till om att fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk stegvis ska sänkas till av taxeringsvärdet med start . har behandlat propositionen och bifallit regeringens förslag (prop. 2016/17:142, bet. 2016/17:SkU31, rskr. 2016/17:268). Regeringen anför att förslagen i den nu aktuella propositionen har tre utgångspunkter som är kopplade till varandra. Förslagen har, enligt regeringen, tagits fram i syfte att 1) genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen, 2) tydliggöra det svenska genomförandet av ramdirektivet för vatten i fråga om prövning och omprövning av verksamheter och åtgärder som kan påverka vattnets status på ett icke acceptabelt sätt eller äventyra att beslutade miljökvalitetsnormer följs och 3) genomföra de ändringar som behövs med anledning av tillkännagivande om förutsättningar för småskalig vattenkraft. Nedan sammanfattas den huvudsakliga innebörden av förslagen och de bedömningar som ansluter till förslagen. Moderna miljövillkor för produktion av vattenkraftsel • Alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Moderna miljövillkor är villkor eller andra bestämmelser till skydd för människors hälsa eller miljön som har beslutats efter en prövning enligt och finns i ett tillstånd som inte är äldre än eller den tid som bestämts i tillståndet. • Verksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor genom omprövning enligt en särskild omprövningsbestämmelse. • Verksamhetsutövaren ansvarar för att omprövning sker och för kostnaderna förknippade med sådan omprövning. • I fråga om avvägningar mellan behovet av en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel och behovet av vattenmiljöförbättrande åtgärder ska prövningen ske utifrån ett nationellt helhetsperspektiv som kommer till uttryck i en nationell plan som också anger vilka verksamheter som omfattas av planen, vilka verksamheter som bör prövas i ett sammanhang och när prövningen senast bör ha påbörjats. I den enskilda prövningen görs en bredare prövning där hänsyn tas till en anläggnings betydelse för det regionala och lokala energisystemet, andra verksamheter, andra berörda och andra miljönyttor. • Arbetet med tidplanen för prövningarna ska bedrivas så att det med ett nationellt perspektiv ges förutsättningar för att i prövningarna ta hänsyn till verksamheternas och anläggningarnas betydelse för kulturmiljön. • Som huvudregel får en verksamhet bedrivas utan att ha moderna miljövillkor till dess det är dags för prövning enligt den nationella planen. • En verksamhet som får vänta med att skaffa moderna miljövillkor kan få ändringstillstånd som sedan ska omprövas i samband med att hela verksamheten omprövas för moderna miljövillkor. • När en verksamhet prövas för att få moderna miljövillkor ansvarar verksamhetsutövaren för att ta fram det prövningsunderlag som behövs, inklusive underlag i frågor som rör miljöförhållanden och frågor om verksamhetens betydelse för olika enskilda och allmänna intressen. • Vid omprövning för moderna miljövillkor behöver sökanden inte ersätta motpartens rättegångskostnader. • Den nationella planen och dess avvägningar i kombination med de utredningar som tas fram i de enskilda prövningarna möjliggör att verksamheter som påverkar ett och samma vatten kan prövas samordnat och processekonomiskt. • Det bör finnas en kontrollstation i vilken det ingår uppföljning av utfallet i de enskilda prövningarna som omfattas av den nationella planen. Kontrollstationen ska innebära att berörda myndigheter får i uppdrag att göra en uppföljning som samordnas med den kontrollstation som föreslås i kommande propositionen om energipolitikens inriktning. • Berörda myndigheter ska få i uppdrag att ta fram vägledning för hur en miljöanpassning av vattenkraften kan ske på ett kostnadseffektivt sätt i förhållande till eftersträvad miljönytta, i syfte att säkra en nationell effektiv tillgång till vattenkraftsel. Av energiöverenskommelsen följer att vattenkraftsbranschen fullt ut ska finansiera kostnaderna för arbetet med att säkerställa att verksamheter och anläggningar åtgärdas så att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter och att sådan finansiering ska utgå från en fondlösning. Inom branschen pågår arbete med att inrätta en sådan branschgemensam finansiering. Tillförlitliga klassificeringar och väl avvägda miljökvalitetsnormer ska vara beslutade när miljövillkoren för den enskilda verksamheten bestäms • Den nationella planen för moderna miljövillkor blir vägledande för vattenförvaltningen i frågor som rör vilken översyn av klassificeringar och miljökvalitetsnormer som behövs för att tillgodose planens syfte att i ett nationellt perspektiv åstadkomma största möjliga nytta för vattenmiljön och en effektiv tillgång till produktion av vattenkraftsel. • De myndigheter som ansvarar för förvaltningen av kvaliteteten på vattenmiljön kommer att bli skyldiga att utnyttja de möjligheter till undantag och lägre ställda krav som ramdirektivet för vatten möjliggör. • Om utredningen i den enskilda prövningen ger anledning att anta att det finns förutsättningar för att i fråga om det vatten som påverkas av verksamheten ändra en statusklassificering eller miljökvalitetsnormer så att det blir möjligt att ställa rimliga miljövillkor, ska domstolen hämta in ett yttrande från vattenmyndigheten som i sin tur ska fatta de beslut om klassificering och miljökvalitetsnormer som utredningen föranleder. När domstolen begär in yttrandet ska domstolen redogöra för de skäl som talar för en ändring. Om vattenmyndigheten finner att någon ändring inte bör göras, kommer vattenmyndigheten att ha en skyldighet att lyfta frågan till regeringen för avgörande. Regeringen kan ändra miljökvalitetsnormerna. • Ändringar av klassificeringar och miljökvalitetsnormer kommer att ha betydelse för alla verksamheter som påverkar den vattenförekomst som ändringarna avser. • Berörda myndigheter ska – i ljuset av förslaget om att ramdirektivet för vattens undantagsmöjligheter ska tillämpas fullt ut – få i uppdrag att utveckla sitt vägledande material, som ska vara vägledande för bl.a. vattenmyndigheterna, vad gäller bedömningsgrunder, vad som kan anses vara en samhällsnyttig verksamhet, statusklassning och kraftigt modifierade vatten samt se över föreskrifter om klassificering och miljökvalitetsnormer avseende ytvatten.