bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — På så sätt kan det bli möjligt för en läkare utan eget kapital att starta egen mottagning med ett mer begränsat åtagande, medan övrig primärvård kan erbjudas på annat sätt. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att möjligheterna för utökade öppettider inom primärvården, insatser för en fast personalbemanning, digitalisering samt mobila team bör utredas. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur primärvårdens arbete mot familjer ytterligare kan stärkas med riktade och uppsökande insatser för barn upp till skolåldern. I motion 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att sjukvården måste utvecklas mot att mer vård kan bedrivas i primärvården och att specialistvårdvalen på sjukhusen bör ses över. I kommittémotion 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att primärvården ska ha tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. I motion 2017/18:2230 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att undersöka möjligheterna att verka för fler psykologer i primärvården. Första linjens sjukvård m.m. I kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om första linjens sjukvård. Motionärerna anför att man vill öka tillgängligheten till förebyggande arbete och den s.k. första linjen (primärvården, elevhälsan, ungdomsmottagningar). Målsättningen är sammanhållna förebyggande insatser som de aktörer som är involverade i barnets vardag deltar i och bidrar till. En liknande begäran finns även i kommittémotion 2015/16:2568 yrkande 31 (KD) av samma motionärer samt i 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 15. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att förutsättningarna för en sammanhållen barn-, elev- och ungdomshälsovård bör utredas. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 69 föreslås ett tillkännagivande om att genom privata sjukvårdsförsäkringar hjälpa människor att snabbare komma tillbaka till arbetet. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur reglering av privata sjukvårdsförsäkringar kan se ut. I partimotion 2017/18:2898 av m.fl. (L) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att genomföra en utredning om vårdsponsring. Motionärerna anför att (Smer) har gjort en framställning till regeringen om att utreda frågan om vårdsponsring närmare och föreslå åtgärder. En sådan utredning bör komma till stånd utan dröjsmål, anför motionärerna. Hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, är en målinriktad ram-lag som lägger ansvaret på landsting och landstingsfria kommuner att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom eller kommunen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 §). Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård (5 kap. 1 §). Den som vänder sig till hälso- och sjukvården ska när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Enligt 5 kap. 2 § HSL ska det där det bedrivs hälso- och sjukvård finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. Hälso- och sjukvården ska också arbeta för att förebygga ohälsa (3 kap. 2 §). Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom (8 kap. 1 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. Enligt 6 kap. 1 § patientlagen (2014:821) ska patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet tillgodoses. Olika insatser för patienten ska samordnas på ett ändamålsenligt sätt. En fast vårdkontakt ska utses för patienten om han eller hon begär det, eller om det är nödvändigt för att tillgodose hans eller hennes behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet (6 kap. 2 §). Vidare ska patienten få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården (6 kap. 3 §). Patienten ska, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd (2 kap. 2 §). Bakgrund och pågående arbete Utredningen utveckling för en god och nära vård (S 2017:01) En nationell samordnare har haft regeringens uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24). Utredaren ska göra en bred analys av följande förslag: – förändring av grundläggande styrande principer för vårdens organisering – att ge sluten vård på annan plats än en vårdinrättning – ett nationellt utformat uppdrag för primärvården – ett tydligare akutuppdrag för primärvården – en professionsneutral vårdgaranti och en ändrad tidsfrist för en medicinsk bedömning – resursöverföring från sjukhusvård till primärvård. Enligt direktiven ska utredaren fortlöpande informera och skulle lämna en delredovisning som innehåller en beskrivning av inriktningen för det kommande arbetet. En nationell plan där primärvården är utgångspunkten för en ökad närhet till patienten samt en analys av övriga förslag i Effektiv vård ska lämnas . Uppdraget ska sedan slutredovisas . presenterade utredningen delbetänkandet God och nära vård – delbetänkande av utredningen utveckling för god och nära vård (SOU 2017:53). I detta första delbetänkande presenterades inriktningen för utredningens fortsatta arbete, vilket beskrivs i form av en gemensam målbild för omstruktureringen av hälso- och sjukvården och en färdplan för arbetet med att förflytta systemet i den önskade riktningen. Som en grund för denna förflyttning ges i delbetänkandet förslag på förändrade styrande principer för vårdens organisering i den nya hälso- och sjukvårdslagen. I delbetänkandet lämnas även förslag på en förstärkt vårdgaranti inom primärvården som syftar till en utformning som är mer styrd av patientens behov än och en förbättrad tillgänglighet. Utredningen anför bl.a. att det krävs en förändring av strukturen och sättet att organisera för att åstadkomma såväl ökad kvalitet som bättre tillgänglighet och effektivare resursutnyttjande. Vidare anförs att primärvården har en central roll i hälso- och sjukvårdssystemet och att forskning visar att en stärkt primärvård har goda förutsättningar att bidra till en jämlik hälsa i befolkningen. Primärvården är den del av hälso- och sjukvården som har bäst förutsättningar att se till personers hela vårdbehov, och det är därför patienterna i första hand förväntas vända sig dit för att få en bedömning. Utredningen konstaterar att en stor andel av patienterna dock vänder sig till andra vårdnivåer, exempelvis till akutmottagningar, bl.a. på grund av bristande tillgänglighet till primärvården. Enligt utredningen behöver det svenska hälso- och sjukvårdssystemet därför reformeras, så att mer resurser styrs till de delar i systemet som har goda förutsättningar att hantera både närhet till patienter och komplexiteten i sjukdomstillstånd. En förstärkning av primärvården är nödvändig. Särskilt viktigt är det att förbättra vården för dem som har störst behov. Nära vård är en term som används såväl i betänkandet Effektiv vård (”närvård”) som i arbetet hos flera av vårdens huvudmän, och som beskriver hur vården i allt större utsträckning förflyttas från byggnaden ”sjukhuset” och ut i andra vårdformer: till vårdcentral, hälsocentral, andra former av externt belägna specialistmottagningar, sjukstugor, mobila team, digitala lösningar eller patientens hem. Att vården är nära kan ibland innebära geografiskt nära, men ibland kan närheten också åstadkommas med hjälp av tekniska och digitala lösningar. Enligt utredningens direktiv ska ett nationellt uppdrag för primärvården formuleras i ett kommande delbetänkande. Utredningen anger i det första delbetänkandet att en gemensam definition av begreppet nära vård kommer att formuleras i samband med detta. fick den särskilda utredaren ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:97). Utredningen ska i sitt arbete – analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen vård och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få – utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Tilläggsuppdraget ska redovisas i sin helhet i samband med ordinarie slutbetänkande . Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti lämnade regeringen proposition 2017/18:83 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti till . Propositionen är ett första steg i regeringens avsedda omstrukturering av hälso- och sjukvården där primärvården ska bli den tydliga basen och första linjen i hälso- och sjukvården. Utredningen utveckling för god och nära vårds (S 2017:01) första delbetänkande (SOU 2017:53) utgör grunden för propositionen. I propositionen görs bedömningen att alla vårdens intressenter och aktörer bör sträva åt samma håll i omstruktureringen av hälso- och sjukvården. En förflyttning bör ske från dagens sjukhustunga hälso- och sjukvård till en förstärkt första linjens hälso- och sjukvård. Grunden är en god och nära vård som tydligt utgår från patientens behov. Regeringen föreslår en ny bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen. Om det är motiverat av kvalitets- eller effektivitetsskäl får vården koncentreras geografiskt. I propositionen föreslås även att vårdgarantin inom primärvården ska stärkas. Enligt det nya förslaget ska den enskilde i stället inom garanteras en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet behandlar propositionen i betänkande 2017/18:SoU22. Justering av betänkandet är planerad till . I budgetpropositionen föreslog regeringen en patientmiljard som ska bidra till en snabbare vård för patienter. I propositionen avsattes 1 för detta ändamål 2018 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Motsvarande belopp beräknas –2021. Enligt regeringens förslag ska patientmiljarden –2021 bl.a. stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra tillgängligheten till primärvården. I vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99) föreslår regeringen att ska tillföras anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården och korta köerna. Medlen kan enligt regeringen användas av landstingen för bl.a. förstärkning , mobila team i primärvården för en snabbare vård nära medborgaren samt genom att vårdens personal används så att alla kompentenser tas till vara, t.ex. i form av multidisciplinära vårdteam. Propositionen behandlas i betänkande 2017/18:FiU21, med planerad kammarbehandling . En primär angelägenhet (2017:3) Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) hade 2015–2017 regeringens uppdrag att analysera förutsättningar för en patientcentrerad och jämlik primärvård. Myndigheten konstaterar i rapporten primär angelägenhet (2017:3) bl.a. att – primärvården är basen i hälso- och sjukvården, men det finns patientgrupper vars primärvårdskontakter inte motsvarar deras medicinska behov – knappt hälften av primärvårdens patienter även besöker akut- och specialistvården, vilket visar på vikten av att samordna primärvården med övrig vård och omsorg – förtroendet för primärvården är svagt och samvarierar med såväl bristande patientcentrering och tillgänglighet som lågt vårdutnyttjande – den främsta orsaken till ojämlikhet är geografiska skillnader – primärvården ges inte förutsättningar att vara patientcentrerad, effektiv, jämlik och förtroendeingivande – befintlig kunskap ger begränsad vägledning om hur primärvården bör styras och organiseras för att bli mer jämlik, patientcentrerad och effektiv. Vårdanalys samlade bedömning är att primärvården har en mycket viktig roll att fylla för en mer jämlik, patientcentrerad och effektiv hälso- och sjukvård och att den rollen kommer att bli allt viktigare. Men primärvården behöver stärkas för att bli den tydliga bas för svensk hälso- och sjukvård som den är ämnad att vara. Regeringen bör därför genomföra en reform, med fokus på tre utvecklingsområden för en stärkt primärvård. – Tydliggör primärvårdens uppdrag och funktion. – Säkerställ att primärvården har ändamålsenlig kompetens och resurser. – Stärk primärvårdens utvecklingskraft och skapa förutsättningar för lärande. Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) Regeringen beslutade att tillsätta en delegation (dir. 2016:51) med uppdrag att analysera och föreslå hur styrningen av välfärdstjänster i offentlig sektor, kommuner och landsting kan utvecklas för att i större omfattning ta till vara medarbetares kompetens och erfarenhet, för att därigenom bidra till högre kvalitet för medborgare och företag. fick Tillitsdelegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:119). Delegationen fick då i uppdrag att bl.a. organisera och driva nätverk där grupper av statliga myndigheter praktiskt söker och prövar konkreta förändringar i styrningen utifrån ett tillitsperspektiv samt att sprida kunskap om hur statliga myndigheter kan utveckla en mer tillitsbaserad styrning i den egna verksamheten. De återstående delarna av uppdraget enligt de ursprungliga direktiven ska redovisas . De nya delarna av uppdraget ska redovisas i en slutrapport . presenterade Tillitsdelegationen delbetänkandet SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsfrihet? I delbetänkandet kartlägger Tillitsdelegationen ersättningsmodellernas styrande effekter i hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Utredningen presenterar de ersättningsmodeller som är mest aktuella i och diskuterar sedan deras betydelse för möjligheten att tillvarata medarbetarnas kompetens och förmåga och därigenom bidra till en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och innovativ välfärd av hög kvalitet. Ordning och reda i vården (S 2017:08) fattade regeringen beslut om direktiv till utredningen och reda i vården (dir. 2017:128). Syftet med utredningen är att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård, och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården. Utredningen ska presentera ett första delbetänkande , och sitt slutbetänkande . I uppdraget ingår att – med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning analysera och överväga olika alternativ vad gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen, och med principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Det innefattar att med denna utgångspunkt även se över lagen om valfrihetssystem. Analys och överväganden av hur systemen kan förändras och utvecklas ska tas fram efter dialog med professionerna, så att systemet gynnar en utveckling där deras kunskap och erfarenhet tas till vara. – utifrån Tillitsdelegationens delbetänkande SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsfrihet? kartlägga och analysera möjligheter och begränsningar att via förändringar i vårdsystemens ersättnings- och finansieringsmodeller främja en behovsstyrd vård. – följa upp och redovisa om skillnader i vårdutnyttjande varierar mellan patientgrupper med olika socioekonomiska förutsättningar. – kartlägga och analysera användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal, i öppenvården såväl som i slutenvården, och lämna förslag på hur en kontinuerlig vård kan främjas genom att minska användandet av inhyrd vårdpersonal. – utreda behov av och förutsättningar för, samt för- och nackdelar med att införa viss tillståndsprövning eller alternativ till sådan prövning inom hälso- och sjukvårdsområdet. Utredningen ska exempelvis analysera förutsättningarna med utgångspunkt i den modell som och föreslår för socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och verksamhet enligt skollagen. fick utredaren tilläggsuppdrag att analysera hur ett långsiktigt hållbart system för s.k. nätdoktorer kan skapas, med beaktande av principen om en behovsstyrd vård (dir. 2018:14). Utskottet har behandlat regeringens proposition 2017/18:40 En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården i betänkande 2017/18:SoU18. I propositionen föreslår regeringen en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården som ersätter systemet med rikssjukvård och den nationella nivåstruktureringen av cancervården. Med nationell högspecialiserad vård avses offentligt finansierad hälso- och sjukvård som behöver koncentreras till en eller flera enheter men inte till varje sjukvårdsregion – detta för att kvaliteten, patientsäkerheten och kunskapsutvecklingen ska kunna upprätthållas och ett effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser ska kunna uppnås. Beslut om vilken hälso- och sjukvård som ska utgöra nationell högspecialiserad vård och vid hur många enheter den ska bedrivas ska enligt regeringen fattas av den myndighet som regeringen bestämmer. Besluten ska baseras på analyser gjorda av sakkunniggrupper som består av bl.a. professions- och patientföreträdare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag. I betänkandet föreslog utskottet även två tillkännagivanden till regeringen. följde utskottet i dessa delar och beslutade vidare om ytterligare ett tillkännagivande i enlighet med en reservation i betänkandet (rskr. 2017/18:176). har tagit fram en tidsplan för att genomföra nivåstrukturering av all nationell högspecialiserad vård med start . Av tidsplan framgår att man räknar med att vårdområdet barns och ungdomars hälsa kan börja behandlas i sakkunniggrupper (Att nivåstrukturera nationell högspecialiserad vård – förslag till arbetsprocess, 2017). – barn och unga I finns ett för barnhälsovård. Syftet är att verka för en god och jämlik hälsa för alla barn i . I uppdraget ingår att – utifrån politiska direktiv och prioriteringar från hälsovalskontoret formulera regionens kvalitetsinriktning av barnhälsovården – ha en övergripande funktion för kvalitetsinriktning i regionen och ha en rådgivande funktion – analysera och utveckla metoder för hälsoövervakning som erbjuds alla barn i – vara delaktig i att utforma och erbjuda fortbildning till personal i barnhälsovården och vara remissinstans för regionala och nationella riktlinjer för barnhälsovård – i samverkan med hälsovalskontoret arbeta för att utveckla och upprätthålla en barnhälsovård av hög kvalitet och därmed verka för god och jämlik hälsa för alla barn i . Samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och gav regeringen och i uppdrag att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete som ska syfta till att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236/GV). Regeringen bedömer att en väl utvecklad och fungerande samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och är nödvändig för att barn och unga som är i behov av tidiga och samordnade insatser ska få sina behov tillgodosedda. Förebyggande insatser är mycket viktiga för att skapa en ändamålsenlig samverkan som fungerar . Ansvaret för att skapa en förtroendefull, medskapande och ändamålsenlig samverkan är gemensamt för berörda verksamheter. ska vara sammankallande och samordnande myndighet för uppdraget och ska löpande hålla (och ) informerat om hur arbetet med uppdraget fortskrider. En skriftlig delredovisning av uppdraget ska lämnas till . Ytterligare en delredovisning ska lämnas till . En slutredovisning med resultatet av uppföljningen och utvärderingen och hur slutsatserna av arbetet har spridits ska lämnas till . Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård överlämnade regeringen proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård till . I propositionen fanns förslag som syftade till att förtydliga att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. När ett landsting överlåter åt någon annan att utföra uppgifter som ansvarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen ska avtalet enligt regeringens förslag innehålla villkor om detta. Syftet med regeringens förslag var att motverka risken att det utvecklas ett parallellt sjukvårdssystem som innebär att patienter vars vård är offentligt finansierad missgynnas i förhållande till patienter med en sjukvårdsförsäkring. Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2016/17:SoU22. Utskottet konstaterade i betänkandet att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat kraftigt och att omkring 650 000 personer numera har en sådan försäkring. Utskottet ansåg dock att regeringen inte har visat att det på grund av de privata sjukvårdsförsäkringarna görs avsteg från de principer som gäller inom hälso- och sjukvården. Regeringens förslag riskerar snarare att få negativa konsekvenser för tillgängligheten inom den offentliga hälso- och sjukvården, ansåg utskottet. Enligt utskottet hade regeringen inte visat att det fanns något behov av den föreslagna lagändringen. Utskottet föreslog därför att skulle avslå regeringens förslag (reservation av S, MP, V). följde utskottet (rskr. 2016/17:284). Extern sponsring av offentligt finansierad hälso- och sjukvård Vårdanalys har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga förekomsten av extern sponsring av offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Det kan t.ex. handla om privata aktörer som finansierar utrustning inom vården. Smer har i en skrivelse till regeringen pekat på behovet av ytterligare kunskap om förekomsten av vårdsponsring (Sponsring av offentligt finansierad hälso- och sjukvård – etiska aspekter, daterad ). Smer har i samma skrivelse pekat på etiska problem som kan uppstå när externa aktörer ger medel till den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Det kan exempelvis handla om sponsring av specifika metoder eller utrustning som hör ihop med en produkt eller tjänst företaget säljer. Vårdanalys ska också analysera eventuella konsekvenser av den externa sponsringen för vårdverksamheten och hur sponsringen förhåller sig till gällande lagar och regler. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om de växande vårdköerna (fr. 2017/18:833). Ministern anförde följande: har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de växande vårdköerna. menar vidare att det var ett misstag att avskaffa kömiljarden. I sammanhanget är det därför värt att notera att de köer vi ser har byggts upp ända och att den prestationsbaserade kömiljarden inte bidrog till att lösa problemen långsiktigt. Kömiljarden kritiserades även för att leda till undanträngningseffekter och kreativ registrering av väntetider. Tillgänglighet i vården är en prioriterad fråga för regeringen och det är en fråga som vi följer nära.