bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — Utredningen föreslår att statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska kopplas till utredningens förslag om ett professionsprogram. Professionsprogrammet bygger på principen att det behövs såväl tydliga beskrivningar av lärarkompetenser som tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens. Ett professionsprogram med tydliga nationella kompetensnivåer bedöms kunna råda bot på den kritik som framförts mot bristen i transparens och legitimitet vid tillsättning av förstelärartjänster. Några ändringar föreslås inte i fråga om Lärarlönelyftet. Genom den struktur som professionsprogrammet ger bedöms däremot de två satsningarna Lärarlönelyftet och karriärstegsreformen kunna samverka på bättre sätt. Se vidare under avsnittet Fortbildning om utredningens förslag om professionsprogram och inrättandet av nationellt reglerade kompetensnivåer för legitimerade lärare, legitimerade förskollärare och rektorer. Utredningen bereds inom . har granskat karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet i granskningsrapporten och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning (RiR 2017:18). Utskottet har behandlat skrivelse 2017/18:84 om karriärstegsreformen och lärarlönelyft och föreslog att ska lägga skrivelsen till handlingarna (bet. 2017/18:UbU22). Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner har i delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) föreslagit att skollagen ska justeras för att tydliggöra att det är vid första anställningen som introduktionsperioden ska genomföras för lärare eller förskollärare med behörighetsgivande examen. Av skollagen ska det också framgå att huvudmannen ska sträva efter att läraren eller förskolläraren får genomföra introduktionsperioden inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet. Skolinspektionen bör enligt utredningen få i uppdrag att granska huvudmännens genomförande av introduktionsperioden (SOU 2017:51 s. 281). Delbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Minskad administration för lärare När det gäller yrkanden om minskad administration för lärare och skolledare vill utskottet hänvisa till det pågående arbetet på området, exempelvis uppdrag inom ramen för de nationella skolutvecklings-programmen och förslagen till en nationell it-strategi, vilka fortlöper , samt flera propositioner som har bifallits av , nu senast proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala där ett uttalat syfte varit att minska lärarnas administrativa börda. Utskottet vill också framhålla att Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner i sitt slutbetänkande (SOU 2018:17) har lämnat ett flertal förslag som handlar om lärarnas administrativa börda. Utskottet vill avvakta beredningen av dessa förslag. Utskottet anser mot den bakgrunden att någon åtgärd från inte är motiverad. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:1423 (M) yrkande 3, 2017/18:2725 (M), 2017/18:3353 (M) yrkande 1, 2017/18:3601 (KD) yrkandena 11–13, 25 och 53 och 2017/18:3759 (C) yrkandena 5 och 6. Ett system med karriärtjänster med syftet att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat har genomförts med brett politiskt stöd. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen har initierat en översyn av karriärstegsreformen genom Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Utredningen har i sitt slutbetänkande lämnat förslag som berör karriärstegsreformen. Utskottet vill inte föregripa den fortsatta beredningen av betänkandet och anser mot den bakgrunden att det inte är motiverat med någon åtgärd från med anledning av yrkanden om karriärtjänster och närliggande frågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:157 (L) yrkande 2, 2017/18:2339 (V) yrkande 19, 2017/18:3359 (M) yrkande 1 och 2017/18:3759 (C) yrkande 3. Det är enligt utskottets mening mycket viktigt att nyutexaminerade lärare får en god introduktion till läraryrket. Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa beredningen av förslagen i ett delbetänkande från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51) som bl.a. sett över frågan om hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3353 (M) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillfälligt undantag för pensionerade lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg och om tydligare legitimations- och behörighetskrav för lärare. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (L). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 22 efterfrågas ett tillfälligt undantag för pensionerade lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. Dagens stelbenta regler innebär enligt motionärerna ett slöseri med kompetens och resurser. I kommittémotion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs att det ska möjliggöras för lärare i högskolan att undervisa i gymnasieskolan. Efter lämplighetsprövning och en kortare introduktionskurs bör dessa pedagoger erbjudas möjligheten att med bibehållen lön delta i undervisningen på gymnasieskolan som behöriga lärare. I partimotion 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås att legitimations- och behörighetskraven för lärare ska bli tydligare för att öka undervisningens kvalitet. I kommittémotion 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 9 efterfrågas fler behöriga minoritetsspråklärare eftersom bristen enligt motionärerna är mycket stor. I motion 2017/18:844 av (S) framhålls behovet av att prioritera fortsatta insatser för att alla barn ska möta behöriga lärare. Bakgrund och gällande rätt har tidigare genom ändringar i skollagen (2010:800) beslutat att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Regleringen i skollagen kompletteras av bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen) och av föreskrifter från , som är den myndighet som utfärdar legitimationen. Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan ska beviljas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen). Av 2 kap. 16 § tredje stycket skollagen framgår att prövning efter ansökan kan avse även ytterligare behörighetsgivande utbildning som läraren eller förskolläraren har slutfört med tillfredsställande resultat. Med ytterligare behörighetsgivande utbildning avses alla typer av utbildning som ger läraren eller förskolläraren behörighet att undervisa i ämnen, årskurser och skolformer utöver vad som följer av en behörighetsgivande examen. Utbildningen kan ha slutförts före, med eller efter den behörighetsgivande examen. Ansökan kan även avse ytterligare behörighet på annan grund än utbildning (prop. 2012/13:187 s. 42). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §). Bland annat får lärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen trots det bedriva undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare avses med särskild pedagogisk inriktning waldorfpedagogisk inriktning (1 kap. 4 §). har beslutat att vissa lärare och förskollärare, t.ex. lärare med lång undervisningserfarenhet, lärare i särskolan och lärare inom kultur- och , ska kunna få lärarlegitimation även om de inte uppfyller legitimationskraven (prop. 2012/13:187, bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner, överlämnade delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Av delbetänkandet framgår bl.a. att utredningen identifierat ett antal problem som följer av hur reglerna i behörighetsförordningen är utformade. Utredningen presenterar bl.a. följande förslag på ändringar: – Behörighet grundat på erfarenhet. En legitimerad lärare eller förskollärare som under sammanlagt minst 8 läsår före har bedrivit undervisning i fritidshemmet, i förskoleklassen, i svenska för invandrare eller undervisning som avser särskilt stöd trots att hans eller hennes utbildning inte ger behörighet till detta ska vara behörig att bedriva undervisningen. En legitimerad lärare eller förskollärare som under sammanlagt minst 8 läsår har bedrivit undervisning i ett ämne eller ett ämnesområde men där undervisningen bedrivits i mer än en skolform ska vara behörig att undervisa i ämnet eller ämnesområdet i aktuella årskurser och skolformer förutsatt att ämnet eller ämnesområdet har samma ämnesplan i de olika skolformerna. För en legitimerad lärare eller förskollärare som är född är den tid som undervisningen ska ha bedrivits minst 4 läsår eller . – Behörighet att undervisa i årskurs 1–3 i praktiska och estetiska ämnen. Den som är behörig att undervisa i ett eller flera praktiska eller estetiska ämnen i någon av årskurser 4–9 eller gymnasieskolan ska vara behörig att undervisa i detta eller dessa ämnen även i årskurs 1–3. – Behörighet att undervisa i ämnen i årskurs 4–6. Det ska vara möjligt för legitimerade lärare att bli behöriga att undervisa som lärare i enstaka ämnen i årskurs 4–6. Det ska inte längre krävas att läraren kompletterar sina behörigheter med minst fyra ämnen, varav tre av ämnena är svenska, matematik och engelska, för behörighet att undervisa i årskurs 4–6. För att denna behörighet ska kunna meddelas ska det krävas att den kompletterande utbildningen i ämnet kan anses motsvara kraven i en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i årskurs 4–6 både i fråga om poängomfattning och ämneskunskaper. – Behörighet att undervisa i gymnasieskolans introduktionsprogram: Den som är behörig att undervisa i ett eller flera ämnen i gymnasieskolan eller i årskurs 7–9 ska även vara behörig att bedriva undervisning i detta eller dessa ämnen i gymnasieskolans introduktionsprogram. – Behörighet för yrkeslärare att undervisa i andra ämnen än yrkesämnen i gymnasieskolan: En lärare som har avlagt en yrkeslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska, utöver att vara behörig att undervisa i det eller de yrkesämnen för vilka lärarens yrkeskunskaper är relevanta, även vara behörig att undervisa i andra ämnen för vilka lärarens kompetens är relevant. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Vissa övriga förslag från utredningen som berör legitimation och behörighet behandlas i proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas och proposition 2017/18:182 Samling för skolan. har i uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk (A2013/02958/DISK och A2014/03289/DISK). Uppdraget utökades till att, utöver samiska och meänkieli, även omfatta chib. Fler deltagare än beräknat har påbörjat uppdragsutbildningarna vid de lärosäten som ingår i utbildningsinsatsen, men intresset för utbildning i meänkieli är mycket begränsat. ska lämna en slutrapport som avser uppdragen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 71). har också ett antal lärosäten i uppdrag att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 75). När det gäller yrkanden om att på olika sätt ändra legitimations- och behörighetsreglerna eller vidta åtgärder för att underlätta för olika lärarkategorier att undervisa i svensk skola och på så sätt ta till vara deras kompetens vill utskottet invänta beredningen som pågår av delbetänkandet från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (SOU 2017:51) i vilken utredningen har lagt fram ett antal förslag om ändringar av reglerna för legitimation och behörighet. När det särskilt gäller yrkandet om fler behöriga minoritetsspråklärare vill utskottet hänvisa till pågående uppdrag att förstärka tillgången på modersmålslärare i nationella minoritetsspråk. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:523 (L) yrkande 2, 2017/18:844 (S), 2017/18:905 (SD) yrkande 10, 2017/18:3567 (M) yrkande 22 och 2017/18:3587 (L) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att det ska utvecklas fortbildningsinsatser i fler ämnen, regelbunden vidareutbildning av lärare och att utreda införandet av en statlig kompetensutvecklingsgaranti för förskollärare, lärare och skolledare. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C), 14 (V) och 15 (KD). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att det ska utvecklas fortbildningsinsatser i fler ämnen, likt Matematiklyftet. I yrkande 15 föreslås att alla lärare ska omfattas av en individuell kompetensutvecklingsplan. Enligt motionärerna bör en översyn göras av hur alla skolhuvudmän kan få i uppdrag att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. I kommittémotion 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 6 framhålls att skolornas förebyggande arbete och åtgärder för att öka tryggheten i skolan måste stärkas. Därför ska enligt motionärerna alla lärare och rektorer erbjudas en kompetensutvecklingssatsning på detta område likt Matematiklyftet. I yrkande 7 begärs att alla som arbetar i skolan ska ha kunskap om hur man går till väga för att anmäla till om någon blir utsatt för kränkande behandling. I kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att Förskolelyftet ska återinföras och förskollärarnas möjligheter till kompetensutveckling ska stärkas. I motion 2017/18:2486 av (M) begärs att kunskapen hos lärare i specialpedagogik och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar hos barn och ungdomar ska stärkas genom bl.a. fortbildning. I motion 2017/18:2613 av (M) yrkande 2 framhålls behovet av att lärare erbjuds fortbildning för att utveckla sin digitala kompetens. I motion 2017/18:2726 av (M) betonas behovet av god kompetens i fråga om adhd och dyslexi för lärare i förskolan, och gymnasieskolan. I kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås att vidareutbildning av lärare ska ske regelbundet så att lärarna får ökad kompetens, inte bara vidmakthåller den kunskap de fick under sin lärarutbildning. Denna vidareutbildning ska finnas på två nivåer: en basnivå och en mer avancerad nivå. I motion 2017/18:16 av (SD) föreslås en utbildning för skolpersonal i heders- och radikaliseringsproblematik motsvarande 80–i de områden och kommuner där en sådan utbildning är relevant. Skolpersonalen behöver enligt motionärerna fortbildning för att kunna upptäcka och hjälpa enskilda elever som befinner sig i en utsatt situation. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås ökade möjligheter till kompetensutveckling för pedagoger i förskolan för att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 41. I yrkande 26 föreslås att det ska bli enklare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 42. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 30 framhålls behovet av ökade kunskaper om våld i nära relationer bland skolpersonalen. Det behövs enligt motionärerna löpande utbildningsinsatser som säkerställer att personalen har dessa kunskaper. I yrkande 42 anförs bl.a. att lärare och andra som kommer i kontakt med barn och unga måste få mer kunskap om hedersrelaterade frågor och stöd att orosanmäla farhågor om barn- och tvångsäktenskap och könsstympning. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 2 föreslås en översyn av möjligheterna att införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för förskollärare, lärare och skolledare. Motionärerna ser ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur förskollärare, lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär utvecklas och fortbildas. I yrkande 9 begärs en översyn av möjligheterna att inkludera det digitala perspektivet i alla delar av utbildningsväsendet, bl.a. lärarnas och rektorernas kompetensutveckling. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21 föreslås att personal på skolor löpande ska utbildas i jämställdhet och hur man uppmärksammar och åtgärdar sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att skolans offentligfinansierade fortbildning ska granskas så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Motionärerna menar att fortbildning finansierad med offentliga medel erbjuds i alltför många skolor utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. I värsta fall kan det enligt motionärerna påverka undervisningens kvalitet när kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning. I motion 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2 begärs en översyn av behovet av en nationell fortbildningssatsning för verksamma lärare i ämnet digital källkritik. I motion 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2 framför motionärerna att möjligheterna att ge bl.a. lärare kunskap om bör ses över. Undersökningar visar enligt motionärerna att barns och lärares kunskap om barns rättigheter är alltför dålig. Alla barn har rätt till kunskaper om sina rättigheter, och såväl blivande som redan yrkesverksamma lärare har därför en avgörande roll för att förverkliga innehållet i . I motion 2017/18:1826 av (S) efterfrågas en kompetenshöjning för elev- och lärarassistenter i skolan för att bl.a. öka rekryteringen av elev- och lärarassistenter. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 10 framhålls att incitamenten för lärare att delta i antirasistisk kompetensutveckling måste stärkas. Skolorna saknar nämligen ofta enligt motionärerna förmågan att bemöta och motverka rasism. I yrkande 21 föreslås en utredning av möjligheten att ställa högre krav på huvudmännen att möjliggöra fortbildning av obehörig personal inom förskolan till förskollärare och av obehörig personal inom skolan till lärare. Enligt motionärerna saknas tillräckliga incitament för många huvudmän att hjälpa sina vikarier att bli behöriga förskollärare eller lärare. I motion 2017/18:2396 av och (båda MP) framhålls vikten av att prioritera hållbar utveckling i skolan. Enligt motionärerna är engagerade lärare och ett tydligt ledarskap från rektorer några av de viktigaste verktygen för att genomföra lärande för hållbar utveckling. Enligt motionärerna kräver detta bl.a. kompetensutveckling för aktiva lärare. Bakgrund och gällande rätt Skollagen (2010:800) innehåller bestämmelser om kompetensutveckling. Av 2 kap. 34 § framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska verket svara för nationellt prioriterad fortbildning och ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. För vissa fortbildningar administrerar statliga stöd och bidrag. ansvarar bl.a. för två omfattande fortbildningssatsningar, Matematiklyftet och Läslyftet, som bygger på kollegialt lärande och särskilt utbildade handledare (se nedan). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren. Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildningen för rektorer. Inom ramen för olika uppdrag kan en av verkets insatser vara kompetensutveckling, t.ex. inom uppdraget att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. I skolkommissionens delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen sin långsiktiga plan när det gäller kompetensförsörjning. Kommissionen gör bl.a. bedömningen att ett nationellt professionsprogram för lärare bör införas och att kompetensutvecklingen av lärare och rektorer ska systematiseras och göras mer likvärdig. I skolkommissionens slutbetänkande (SOU 2017:35) framhåller kommissionen att professionsprogrammets övergripande syfte ska vara att främja lärares och skolledares professionella utveckling samt skolutveckling, för att därmed skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet och en stärkt undervisning och bidra till positiva effekter på elevers kunskapsutveckling och skolors resultat. Lärare, skolledare, skolhuvudmän och lärarutbildare ska vara delaktiga i utvecklandet och förvaltandet av programmet, genom den nationella funktion för lärar- och skolledarutveckling som kommissionen också föreslår. Inom ramen för programmet ska det finnas ett antal kvalifikationsnivåer vilka ska vara tydligt definierade med beskrivningar av vad lärare och skolledare bör kunna och ha kompetens att göra. Programmet ska tydligt och transparent definiera progression, och bör omfatta olika utvecklingsspår för lärares och skolledares professionella utveckling. Progression ska baseras på specifika kvalifikationer och ska ha en tydlig koppling till kompetensutveckling. Kommissionen föreslår dessutom att det inrättas ett offentligfinansierat nationellt , i enlighet med rekommendationer från och utveckling (). Institutet skulle sammanföra forskare, yrkesverksamma rektorer och lärare samt företrädare för myndigheter och huvudmän i syfte att få till stånd ett långsiktigt arbete inriktat på att säkra tillgången på kompetent personal till skolsektorn. Arbetet skulle fokusera på rekrytering, en grundläggande utbildning av god kvalitet samt en kontinuerlig yrkesmässig utveckling för lärare och skolledare. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) överlämnade betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Utredningen föreslår bl.a. ett professionsprogram som ska omfatta legitimerade lärare och förskollärare samt rektorer och förskolechefer anställda i skolväsendet. Professionsprogrammet bygger på tre antaganden. – Det behövs ett samlat och förstärkt grepp för utveckling av lärares och rektorers yrkesskicklighet, dvs. professionsprogrammet behöver en kompetensutvecklande del.