bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Utredningen menar att praktiknära forskning bör ligga till grund för arbetet med att utveckla och förbättra undervisningen i skolan och i lärar- och förskollärarutbildningarna så att barns, elevers och studenters lärande stärks. Ett antal rekommendationer ges till huvudmän i skolväsendet, till lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och till regeringen. Sammantaget avser rekommendationerna att bl.a. stärka lärosätenas roll i utbildningssystemet. Vidare pågår även en femårig försöksverksamhet med praktiknära forskning som samordnas av fyra universitet. Verksamheten ska pågå och ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet (U2015/03573/UH, U2017/01129/UH). har i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) lämnat förslag om nya mål och en ny nationell strategi för internationalisering av universitet och lärosäten samt förslag om hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning. Särskilda insatser bör enligt utredningen göras för att öka mobiliteten inom vissa utbildningsprogram, bl.a. de som leder till lärarexamen. genomförde UKA en pilotutvärdering i det nya systemet för kvalitetsutvärdering av två utbildningar för förskollärarexamen och sex utbildningar för grundlärarexamen med olika inriktningar. De utbildningar som fick omdömet hög kvalitet (sex stycken) är färdigutvärderade och kommer inte att ingå i den ordinarie utvärderingen. anordnade UKÄ ett informationsmöte för kontaktpersoner inom förskollärar- och grundlärarutbildningen inför kommande utvärdering. Inför utvärderingen har myndigheten gjort ett urval av examensmål som ska granskas. inleddes en kvalitetssatsning på lärar- och förskollärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) anger regeringen att satsningen bör vara långvarig för att ge förutsättningar för en fortsatt hög kvalitet inom de aktuella utbildningarna. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I budgetpropositionen finns en särskild resultatredovisning om lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet. Där beskrivs bl.a. den nationella samlingen för läraryrket som regeringen har tagit initiativ till med fokus på att öka attraktiviteten i läraryrket, t.ex. genom statliga insatser för en höjning av lärarlöner, kvalitetssatsningar på lärarutbildningar (se ovan) och kompetensutveckling för lärare. I redovisningen beskrivs också närmare de satsningar på utbildningsvägar till behörighetsgivande examen som har initierats, t.ex. olika typer av kompletterande pedagogisk utbildning. Likaså redogörs för olika utbildningsinsatser för utökad behörighet som pågår. Kompletterande pedagogisk utbildning och fristående anordnare m.m. Utskottet vill inledningsvis understryka allvaret i den rådande situationen med lärarbrist. På utskottets begäran har regeringen i särskild form i budgetpropositionen redovisat läget i personalsituationen och vilka åtgärder som vidtas bl.a. för att öka intresset för läraryrket. Utskottet anser att det behövs alternativa vägar till läraryrket för att hantera bristen på lärare och är positivt till de olika former av kompletterande pedagogisk utbildning som regeringen har utvecklat. Vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2017/18:UbU1) välkomnade utskottet regeringens förslag om fortsatt utbyggnad av utbildningar till lärare och förskollärare och olika insatser för att få fram fler behöriga lärare. Utskottet anser att det är positivt med de omfattande satsningar som regeringen genomför för att på olika sätt stimulera intresset för att bli lärare och för att verksamma lärare ska kunna ta examen och bli behöriga. De föreslagna åtgärderna om sommarkurser liksom tvåämnesutbildningen är några aktuella exempel på satsningar som enligt utskottet kan bidra till att förbättra situationen. Utskottet menar att fortsatta ansträngningar kommer att krävas för att hantera lärarbristen. När det gäller möjligheten för enskilda huvudmän att anordna högskoleutbildning kan utskottet konstatera att de krav som en enskild utbildningsanordnare måste uppfylla för att få examenstillstånd ställs upp i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Utskottet har tidigare (bet. 2015/16:UbU15) uttalat att det inte är berett att ställa sig bakom motionärernas önskemål om en annan ordning för den fristående aktör som vill bedriva lärarutbildning eller kompletterande pedagogisk utbildning, utan utskottet anser att det är viktigt att säkerställa utbildningens kvalitet genom att det ställs krav som utbildningsanordnare måste uppfylla för att få bedriva högskoleutbildning. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet därmed motionerna 2016/17:711 (M) yrkande 2, 2016/17:2954 (C) yrkande 1, 2016/17:3069 (L, M, C, KD) yrkande 1, 2016/17:3211 (KD) yrkande 14, 2017/18:2336 (V) yrkande 4, 2017/18:2552 (M) yrkande 2, 2017/18:3039 (L, M, C, KD) yrkande 4, 2017/18:3353 (M) yrkande 3, 2017/18:3359 (M) yrkande 4, 2017/18:3601 (KD) yrkande 16 och 2017/18:3683 (C) yrkande 32. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) När det gäller frågor om antagningstest eller liknande till lärarutbildningen vill utskottet påminna om att den nuvarande försöksverksamheten med krav på lämplighet för tillträde ska slutrapporteras . Enligt utskottet bör erfarenheterna från denna försöksverksamhet avvaktas. I övrigt när det gäller frågor om tillträdeskrav av olika slag anser utskottet att den aviserade propositionen om tillträdesfrågor bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:711 (M) yrkande 1, 2016/17:1069 (L) yrkande 2, 2016/17:2044 (SD), 2016/17:3211 (KD) yrkande 13, 2016/17:3389 (M) yrkande 16, 2017/18:521 (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2014 (M), 2017/18:2552 (M) yrkande 1, 2017/18:3353 (M) yrkande 2, 2017/18:3567 (M) yrkande 18 och 2017/18:3601 (KD) yrkande 15. Särskilda frågor om lärarutbildningar När det gäller frågor som på olika sätt berör kvalitet i lärarutbildningar och i verksamhetsförlagda delar vill utskottet avvakta UKÄ:s kommande kvalitetsutvärderingar av lärarutbildningarna. Likaså vill utskottet påminna om den pågående femåriga försöksverksamheten med att höja kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU). Utskottet vill vidare erinra om att regeringen inledde en kvalitetssatsning om på lärar- och förskollärarutbildningar och utbildningar inom samhällsvetenskap och humaniora. De förslag som Utredningen om samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grunden har lämnat, liksom den pågående försöksverksamheten med praktiknära forskning, är exempel på utvecklingsarbete i syfte att stärka kvalitet och vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningar. När det gäller frågor om internationella aspekter har lämnat sitt betänkande och kommer att lämna sitt slutbetänkande . Utskottet anser att kommande utvärderingar och beredningar bör avvaktas. Utifrån det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:491 (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:711 (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:831 (SD) yrkande 7, 2016/17:1069 (L) yrkande 4, 2016/17:1388 (SD), 2016/17:3043 (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:3389 (M) yrkande 17, 2017/18:521 (L) yrkandena 1 och 5, 2017/18:605 (S), 2017/18:911 (SD) yrkande 6, 2017/18:2552 (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3353 (M) yrkandena 4 och 6. Inriktningar av och innehåll i lärarutbildningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktningar av och innehåll i lärarutbildningar. Jämför reservation 46 (M), 47 (SD), 48 (V), 49 (L), 50 (M), 51 (SD), 52 (L) och 53 (KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 5 och i partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås att lärosäten med lärarutbildning ska erbjuda sommarkurser i svenska som andraspråk, som ett sätt att öka antalet sfi-lärare. Motionärerna förespråkar även möjligheten att införa distanskurser i svenska som andraspråk, i kombination med praktik. Även i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 23, partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 22 och partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 24 föreslås ovanstående. I motion 2016/17:3134 av (M) yrkande 1 efterfrågas möjligheten att förenkla för yrkeslärare att utöka sin behörighet i fler yrkesämnen än det ämne eller de ämnen som examen är avsedd för. I yrkande 2 föreslås att yrkeslärarutbildningar blir tillgängliga för fler, då detta kan stärka yrket och ge fler karriärvägar. I motion 2016/17:498 av (M) begärs att de lärosäten som har examensrätt i svenska som andraspråk ges i uppdrag att erbjuda sommarkurser i ämnet. är ämnet svenska som andraspråk det ämne som har lägst andel behöriga lärare, påpekar motionärerna. I kommittémotion 2016/17:833 av m.fl. (SD) yrkande 1 och i kommittémotion 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 1 efterfrågas en förändring av lärarutbildningen med inriktning mot fritidshem. Motionärerna anser att lärare i fritidshemmen ska ansvara för jourklasser, särbegåvade barn och antimobbningsarbetet på skolan och vill se en utbildning med relevanta utbildningsanslag för detta. I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås att ämneslärarutbildningen av högstadie- och gymnasielärare ska slås ihop. Enligt motionärerna är det fler som vill utbilda sig till gymnasielärare när de får rätt att undervisa på högstadiet, medan motsatsen inte gäller. I samma motion yrkande 6 samt i partimotion 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås att ämneslärarexamen ska motsvara en masterexamen. Poängmässigt gör den det , och en masterexamen är internationellt gångbar och höjer statusen på yrket, enligt motionärerna. I motion 2016/17:214 av (KD) efterfrågas en akademisk utbildning för teckenspråks- och teckentolkslärare, lämpligtvis vid . I kommittémotion 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 3 efterfrågas en vuxenlärarutbildning. är det en stor andel av dem som arbetar med att utbilda vuxna som saknar tillräcklig utbildning, enligt motionärerna. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 18 begärs nya obligatoriska moment på lärarutbildningen. Lärarutbildningen behöver förbättras och moderniseras då det ställs nya krav på lärarna, enligt motionärerna. Även i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 19 finns denna begäran. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 20 uppmärksammas behovet av att stärka ämneskunskaperna på lärarutbildningarna. I kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 7 förordas ett särskilt uppdrag till lärosätena om att det i alla lärarutbildningar ska ingå mer utbildning om hur man undervisar elever med neuropsykiatriska funktionsvarianter. I motion 2016/17:101 av (M) förespråkas att lärarutbildningen ska omfatta undervisning om kritiskt granskande av bilder. I motion 2016/17:491 av och (båda M) yrkande 2 begärs att specialpedagogik ska ingå i samtliga lärarutbildningar. I motion 2016/17:1279 av och (båda M) yrkande 2 och i motion 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 2 efterfrågas ett ökat inslag av ledarskap i lärarutbildningen. I motion 2016/17:711 av (M) yrkande 3 och i motion 2017/18:2552 av (M) yrkande 3 uppmärksammas frågan om digital kunskap på lärarutbildningarna. Enligt motionären kan digitala hjälpmedel enligt forskningen bidra till att elever presterar bättre i skolan. Liknande yrkanden framförs i motion 2016/17:710 av (M) yrkande 1 och motion 2017/18:2613 av (M) yrkande 1. I motion 2016/17:1499 av i (M) yrkande 1 och motion 2017/18:3170 av i (M) yrkande 1 hävdas att sex- och samlevnadsundervisning bör vara en obligatorisk del av lärarutbildningen. I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 8 och kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 8 förespråkas en utredning av hur it ska bli en naturlig del av lärarutbildningen. Lärarna måste redan där få pedagogisk kunskap om och arbetssätt för de möjligheter och de verktyg som den digitala omställningen ger, menar motionärerna. I motion 2016/17:1397 av och (båda SD) menas att ledarskapsutbildning ska vara en integrerad del av lärarutbildningen. I kommittémotion 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 6 och kommittémotion 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 5 poängteras att lärare måste ha grundläggande kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Motionärerna begär att dagens krav i examenskriterierna skärps och förtydligas. I motion 2016/17:646 av m.fl. (L) yrkande 1 hävdas att stora delar av lärarkåren saknar utbildning i sex- och samlevnadsfrågor och att lärarstudenterna måste få nödvändig utbildning. I motion 2017/18:1033 av (KD) yrkande 1 påpekas att många lärarutbildningar fortfarande saknar adekvat utbildning i digital källkritik och att medie- och informationskunnighet bör införas i examinationskraven på lärarutbildningen. I motion 2016/17:2830 av (KD), kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 50 och kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 52 begärs att styrdokumenten för lärarutbildningen uppdateras när det gäller kritisk granskning och källkritik. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Lärarutbildningen förändrades 2011 genom att fyra nya examina ersatte den tidigare lärarexamen, nämligen förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Ett par av dessa examina har i sin tur olika inriktningar. Målen för respektive examen anges i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 (examensordningen). Ett antal mål anges under var och en av rubrikerna Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. Ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive utveckling och start av nya utbildningar, ligger huvudsakligen hos landets lärosäten. Universitet och högskolor ansvarar även för den närmare bedömningen av vilka kurser som ska ingå i respektive utbildning. Antalet examinerade med de nya examina ökar successivt, men /17 var det ca 1 500 studenter (av totalt ca 7 700 examinerade) som examinerades från den äldre lärarutbildningen (Statistisk analys, , UKÄ). Utbildning till förskollärare och lärare finns på sammanlagt 28 av lärosäten. Många av dem ger flera av de olika lärarexamina, medan vissa bara ger någon enstaka. Nästan alla dessa lärosäten ger ämneslärarexamen, och det är vanligt att de lärosäten som bara ger någon enstaka lärarexamen ger just denna (Årsrapport , UKÄ). Av 2 kap. 13 § skollagen (2010:800) framgår att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. I förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare finns det bestämmelser om vad som krävs för att en lärare eller förskollärare ska vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet och om legitimation. Av regleringsbreven avseende universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det framgår vidare att universitet och högskolor i årsredovisningen bl.a. ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus- och distansutbildning ska redovisas. Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredningen delredovisade sitt uppdrag i delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). För yrkeslärare utan behörighet finns ett statsbidrag som syftar till att ge yrkeslärare en möjlighet att kombinera studier och arbete och få en yrkeslärarexamen (förordningen [2013:60] om statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen). Huvudmän kan söka om bidrag som ersätter huvudmannen för lärarens minskade arbetstid. Förordningen har förlängts och det är nu möjligt att söka bidrag för studier som påbörjas före . Vidare finns ett bidrag som är till för att yrkeslärare ska få en möjlighet att delta i verksamheten på en arbetsplats utanför skolan (förordningen [2012:144] om statsbidrag för kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen). Utskottet vill påminna om att beslutat om sommarkurser, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen , bl.a. i ämnet svenska som andraspråk (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Vad gäller satsningar på behörighetsgivande utbildning för yrkeslärare kan utskottet konstatera att det särskilda statsbidraget för behörighetsgivande utbildning kan utnyttjas i högre utsträckning. Utskottet vill uppmärksamma den nya ämneslärarutbildning som regeringen har initierat liksom andra satsningar på t.ex. kompletterande utbildningar. Utifrån det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:214 (KD), 2016/17:498 (M), 2016/17:833 (SD) yrkande 1, 2016/17:1069 (L) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3134 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3372 (M) yrkande 5, 2016/17:3389 (M) yrkandena 21 och 22, 2017/18:521 (L) yrkande 4, 2017/18:906 (SD) yrkande 1, 2017/18:2336 (V) yrkande 3 och 2017/18:3567 (M) yrkandena 23 och 24. När det gäller frågor om innehåll i lärarutbildningen vill utskottet påminna om att den nuvarande lärarutbildningen startade och att det fortfarande finns studenter på den tidigare utbildningen. Utskottet menar att de kvalitetsgranskningar av lärarutbildningarna som UKÄ ska genomföra och kommer att vara av stort värde för att få en bild av kvaliteten i utbildningarna. Utskottet anser att dessa utvärderingar bör inväntas och finner ingen anledning att nu föreslå ändringar i examensmålen för de olika lärarutbildningarna. Utifrån det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:101 (M), 2016/17:491 (M) yrkande 2, 2016/17:646 (L) yrkande 1, 2016/17:710 (M) yrkande 1, 2016/17:711 (M) yrkande 3, 2016/17:835 (SD) yrkande 8, 2016/17:1279 (M) yrkande 2, 2016/17:1397 (SD), 2016/17:1499 (M) yrkande 1, 2016/17:2830 (KD), 2016/17:3031 (L) yrkande 6, 2016/17:3211 (KD) yrkande 50, 2016/17:3389 (M) yrkande 18, 2017/18:1033 (KD) yrkande 1, 2017/18:1062 (SD) yrkande 8, 2017/18:1423 (M) yrkande 2, 2017/18:2552 (M) yrkande 3, 2017/18:2613 (M) yrkande 1, 2017/18:2899 (L) yrkande 5, 2017/18:3170 (M) yrkande 1, 2017/18:3353 (M) yrkande 7, 2017/18:3567 (M) yrkandena 19 och 20 samt 2017/18:3601 (KD) yrkande 52. Utbud av och innehåll i hälso- och sjukvårdsutbildningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbud av och innehåll i hälso- och sjukvårdsutbildningar. Jämför reservation 54 (M), 55 (SD), 56 (V) och 57 (KD). I motion 2017/18:1752 av (M) yrkande 1 föreslås att en utbildning till avancerad specialistsjuksköterska () införs, t.ex. som en ettårig påbyggnadsutbildning ovanpå en specialistsjuksköterskeutbildning. I motion 2017/18:2052 av (M) efterfrågas en reglerad specialistutbildning för biomedicinska analytiker. I motion 2016/17:2689 av (M) föreslås en kortare läkarutbildning för erfarna sjuksköterskor. I kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 9 uppmärksammas behovet av att öka dagens antal utbildningsplatser så att bristen på barnmorskor kan åtgärdas. I motion 2016/17:2585 av (SD) och motion 2017/18:172 av (SD) föreslås att undersköterskor med god kompetens och erfarenhet erbjuds en förkortad utbildning till sjuksköterska. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 47 och i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 49 uppmärksammas bristen på såväl nyutexaminerade som erfarna audionomer, trots att av befolkningen har någon form av hörselproblem. I yrkande 48 föreslås en obligatorisk AT-tjänstgöring på försök för alla nyutbildade sjuksköterskor, med efterföljande utvärdering. I motion 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 8 efterfrågas en utvidgad utbildningssatsning för att klara kompetensförsörjningen i framtidens välfärd. I motion 2016/17:870 av och (båda S) föreslås att antalet utbildningsplatser för läkarstudenter utökas. I motion 2017/18:1830 av m.fl. (S) poängteras vikten av att fortsätta följa behovet av utbildningsplatser för läkare. I motion 2017/18:1910 av m.fl. (S) påpekas att regeringen, i samverkan med landsting och regioner, bör se över hur ett volymmässigt väl avvägt utbildningsutbud som motsvarar vårdens behov kan åstadkommas. I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås att tjänstgöring inom den nära vården bör ingå i läkares, sjuksköterskors och andra professioners utbildning. I yrkande 55 framförs att samtliga grundvårdutbildningar ska ge relevanta kunskaper i gerontologi, geriatrik och demenssjukdom. I motion 2016/17:411 av Finn (M) och i motion 2017/18:458 av Finn (M) efterfrågas en skyndsam beredning av frågan om förändring av grundutbildningen för läkare. I motion 2016/17:1907 av (M) uppmärksammas behovet av geriatrik i läkar- och sjuksköterskeutbildningarna, inte minst utifrån den demografiska utvecklingen med allt fler äldre. I motion 2017/18:994 av (M) framförs att frågor om entreprenörskap och företagande bör inrymmas i vårdutbildningar. I motion 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 3 och i motion 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 3 anser motionärerna att entreprenöriellt skapande och utveckling bör ges en framträdande roll inom vård- och lärarutbildningar. I motion 2017/18:31 av (L) yrkande 1 förespråkas en utredning av kvaliteten på utbildning om smärta på de svenska högskolorna, vad avser både läkarutbildning och andra vårdutbildningar. Likaså bör en bedömning göras om examenskraven på området är tillräckliga, menar motionären. I motion 2016/17:2850 av Skånberg (KD) framförs att det bör införas ett obligatoriskt utbildningsmoment i suicidprevention och omhändertagande av suicidnära personer i all högskoleutbildning med vårdinriktning. I motion 2016/17:995 av (S) föreslås att bemötandet av patienter inom sjukvården kan utvecklas med stöd av ”lärpatienter”. I motion 2016/17:1044 av m.fl. (S) förs fram att om barnmorskeutbildningen ska ses över, bör nya yrkeskrav och internationell anpassning uppmärksammas. I partimotion 2016/17:154 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs en utredning med uppdrag att se över hur genus behandlas i de nationella vårdutbildningarna. Vårdpersonal har en viktig roll i arbetet för en jämställd vård, och staten bör ta rollen som nationell samordnare och styra hälso- och sjukvårdens utbildningar i genusanalytisk riktning, enligt motionärerna. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I direktivet till Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) betonar regeringen att det är viktigt att satsar på kvalitet och framstående forskningsmiljöer oavsett var i landet och vid vilka lärosäten som dessa miljöer finns. Såväl de äldre som de nyare universiteten och alla högskolor måste ha rimliga förutsättningar att bedriva högre utbildning på vetenskaplig grund och bygga upp starka och profilerade forskningsmiljöer, särskilt inom vissa specifika områden. All högskoleutbildning ska hålla kvalitet, och universitet och lärosäten har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför ett stort ansvar att se till att utbildningarna förnyas, är långsiktigt hållbara, arbetsmarknadsanknutna, tillgängliga för många samt vilar på vetenskaplig grund. Enligt direktivet ska utredaren bl.a. föreslå • hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov