bet · H601SfU9 · 2018-11-14 00:00:00 — om återkrav av bostadsbidrag Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringens bedömning med anledning av rapporten är att det finns skäl att se över bostadsbidraget. I skrivelsen aviseras därför en översyn av regelverket. En viktig fråga vid översynen är enligt regeringen att utreda hur regelverket ska utformas för att minska risken för återkrav och skuldsättning. Det finns även behov av att modernisera regelverket och att förbättra bostadsbidragets fördelningsmässiga träffsäkerhet. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Skrivelse 2017/18:289 om återkrav av bostadsbidrag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om återkrav av bostadsbidrag om återkrav av bostadsbidrag (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om återkrav av bostadsbidrag lägger skrivelse 2017/18:289 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (C), (M), (SD), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), (MP), (M), (M), (V), (SD) och (SD). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:289 om återkrav av bostadsbidrag. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i rapporten av bostadsbidrag – lätt att göra fel (RiR 2018:4). överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. om återkrav av bostadsbidrag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (SD). Bostadsbidraget tillkom 1997 som en behovsprövad förmån som lämnas till barnhushåll och ungdomar som fyllt men inte . Bidragets storlek beror bl.a. på den bidragsgrundande inkomsten, antalet barn, bostadskostnad och bostadsyta. Bostadsbidraget beslutas preliminärt i taget, och det slutliga bidraget bestäms upp till efter första utbetalningen när gör en avstämning av den bidragsgrundande inkomsten mot inkomstuppgifter från framför allt . Bidragsmottagare är skyldiga att löpande meddela om inkomsten ändras. Cirka en tredjedel av bidragsmottagarna får krav på återbetalning av det preliminära bostadsbidraget. bedömer att bostadsbidragets grundkonstruktion med preliminär bestämning för och sent liggande avstämning är huvudorsaken till att återkrav är så vanliga och ofta leder till skuldsättning, men att det inte ensamt kan förklara utvecklingen av återkraven. En bidragande orsak till omfattningen av återkraven är en ineffektiv handläggningsprocess vad gäller att utnyttja uppgifter om utbetalningar av andra förmåner. Enligt saknar tillräckliga förutsättningar för löpande kontroller och rimlighetsbedömning av den bidragsgrundande inkomsten. bedömer att det saknas förutsättningar för att komma till rätta med problematiken inom ramen för nuvarande regelverk för bostadsbidrag. Enligt rapporten har problemet med återkrav varit känt utan att det har genomförts några effektiva åtgärder vad gäller vare sig regelverket eller regeltillämpningen. Inte heller har det vidtagits några åtgärder med anledning av de förslag om mindre ändringar i regelverket som har lämnat. De åtgärder som har vidtagits är därför inte tillräckliga. framhåller att direktåtkomst till mer aktuella inkomstuppgifter hos är en grundläggande förutsättning för att kunna komma till rätta med återkravsproblematiken. Granskningen visar att de genomsnittliga återkravsbeloppen har ökat och att en allt större andel av bidragsmottagarna får återkrav. De hushåll som i störst utsträckning drabbas av återkrav är de som har lägst ekonomisk standard. Det är även vanligt med återkommande återkrav. Med tanke på att barnhushåll med svag ekonomi är den huvudsakliga målgruppen anser att de ökade återkraven riskerar att motverka bostadsbidragens familjepolitiska syfte. Vidare kan regeln om att den bidragsgrundande inkomsten ska anses vara jämnt fördelad över året få orimliga konsekvenser för bidragsmottagarna. Bidragsmottagaren har ett relativt stort ansvar för att rapportera inkomstförändringar. bedömer dock att det är för lätt att göra fel. Den översyn av bostadsbidraget som regeringen har aviserat är enligt välmotiverad. lämnade ett förslag om ett moderniserat bostadsbidrag till regeringen. bedömer att förslaget kan ligga till grund för den aviserade översynen men konstaterar att det behövs en bredare översyn. Den nuvarande återkravsproblematiken kommer att bestå till dess att ett nytt regelverk är på plats, och det finns därför behov av att intensifiera arbetet med att minska risken för återkrav. bedömer vidare att uppföljningen av återkraven behöver utvecklas och att data i fordringshanteringssystem bör utnyttjas mer aktivt som underlag för uppföljning. De it-mässiga förutsättningarna för att genomföra en sådan uppföljning bedöms dock vara bristfälliga. – initiera den översyn som föreslagit och då anlägga en bredare ansats än den som präglar förslag – ge i uppdrag att utveckla uppföljningen av återkraven samt förbättra de it-mässiga förutsättningarna för uppföljningen. – intensifiera arbetet med att minska risken för höga återkrav inom ramen för nuvarande regelverk – öka användningen av avbetalningsplaner och ha ett större fokus på informationsinsatser som syftar till att minska risken för höga återkrav. Regeringens bedömning och åtgärder Regeringen delar bedömningen att det finns anledning att se över bostadsbidraget och har aviserat en översyn av regelverket. En viktig fråga är att utreda hur regelverket ska utformas för att minska risken för återkrav och skuldsättning. Det finns även behov av att modernisera regelverket och förbättra bostadsbidragets fördelningsmässiga träffsäkerhet. och i vissa fall fr.o.m. gäller att uppgifter om bl.a. utbetalda ersättningar för arbete per betalningsmottagare normalt ska lämnas till i stället för i en kontrolluppgift. Därmed öppnas en möjlighet att införa ett system för bostadsbidrag som bygger på mer aktuella inkomstuppgifter och som kan minska risken för bl.a. återkrav och skuldsättning. har i skrivelsen Ett moderniserat bostadsbidrag föreslagit att bostadsbidraget ska beräknas utifrån de inkomstuppgifter som framöver normalt ska lämnas till . analyser och förslag avses ingå i den aviserade översynen. Det finns behov av att minska risken för återkrav inom gällande regelverk. I propositionen Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (prop. 2017/18:270) föreslås bl.a. en tidigare avstämning av bostadsbidraget. Därigenom kommer det slutliga bostadsbidraget i många fall att kunna bestämmas än , vilket bidrar till att tydliggöra kopplingen mellan det preliminära och det slutliga bostadsbidraget och till att minska risken för återkrav. bedömer att oförändrade inkomstgränser kan ha varit en bidragande orsak till att återkraven har ökat. Enligt regeringen bör sådana återkrav bli mindre vanliga eftersom flera förstärkningar av bostadsbidraget till barnfamiljer har genomförts, bl.a. i form av höjda inkomstgränser i flera steg (prop. 2016/17:1 utg.omr. 12 och prop. 2017/18:6 Nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis). När det gäller rekommendation om att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla uppföljningen av återkraven och att förbättra de it-mässiga förutsättningarna för en sådan uppföljning anges följande i skrivelsen. I betänkandet Vissa processuella frågor på socialförsäkringsområdet (SOU 2018:5) lämnas förslag för att uppnå en ökad prioritering av fordringshanteringen, bl.a. att regeringen ska ange mål för fordringshanteringen i regleringsbrev och att ska genomföra en uppgradering av fordringshanteringens it-system. Betänkandet bereds inom . Vidare fick i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga förekomsten av offentligrättsliga fordringar gentemot enskilda till följd av återkrav och återbetalning av bl.a. bostadsbidrag. Regeringen delar syn på vikten av en noggrann uppföljning av återkraven av bostadsbidrag. Mot bakgrund av vidtagna och planerade åtgärder anser dock regeringen att det finns anledning att avvakta med t.ex. en it-utveckling inom området återkrav av bostadsbidrag som det genomförs en översyn av regelverket. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Av de familjeekonomiska stöden har de behovsprövade stöden, exempelvis bostadsbidrag, särskilt stor betydelse när det gäller att minska risken för ekonomisk utsatthet. Bostadsbidraget är en viktig del av många familjers disponibla inkomst, i synnerhet för ensamstående föräldrar, vilka i hög utsträckning är kvinnor. Av kan utläsas att återkraven av bostadsbidrag har ökat kraftigt, från ca 2006 till ca 2014 och att cirka en tredjedel av bidragstagarna får återkrav . Med tanke på att det är barnhushåll med svag ekonomi som är huvudmålgruppen för bostadsbidraget riskerar enligt utvecklingen av återkraven att motverka bostadsbidragens familjepolitiska syfte. granskning (RiR 2017:99) visade också att en stor del av bidragstagarna ligger under gränsen för låg relativ ekonomisk standard. Den nu skisserade utvecklingen av återkraven av bostadsbidrag är oroväckande och visar att det finns ett klart behov av en översyn. Utskottet kan konstatera att en särskild utredare har fått i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bl.a. bostadsbidrag för att öka den fördelningsmässiga träffsäkerheten och minska skuldsättningen. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:97). Utskottet noterar att har lämnat förslag till regeringen om ett moderniserat bostadsbidrag som innebär att den bidragsgrundande inkomsten ska beräknas i stället . Därmed blir det möjligt att lämna bostadsbidrag för en del av året och att betala ut bostadsbidraget slutligt utan avstämningskrav. förslag ingår i den nämnda översynen. Därutöver har regeringen som nämnts genomfört flera inkomstförstärkningar av bostadsbidraget till barnfamiljer, bl.a. i form av höjda inkomstgränser. I övrigt noterar utskottet att på förslag av utskottet har ställt sig bakom regeringens proposition 2017/18:270 Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik och därmed förslaget om en tidigare avstämning av bostadsbidraget (bet. 2018/19:SfU7, rskr. 2018/19:5). Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2017/18:289 till handlingarna. om återkrav av bostadsbidrag (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi välkomnar att regeringen nu har tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av bl.a. bostadsbidraget för att öka träffsäkerheten och minska skuldsättningen. Uppdraget ska redovisas . Om uppdraget redovisas först kommer problemen med sena återkrav att förskjutas än längre, kanske till den inkomstavstämning som sker 2023. Det är inte acceptabelt, och vi förutsätter att regeringen hittar vägar för att snabba på processen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:289 om återkrav av bostadsbidrag. Redan när bostadsbidraget infördes i sin nuvarande form fanns farhågor om att många skulle bli återbetalningsskyldiga, och faktum är att så har det verkligen blivit. Bostadsbidraget är så snårigt att många som är berättigade att söka det förmodligen avstår för att slippa betala tillbaka pengar. Bostadsbidrag ges främst till barnfamiljer med låg ekonomisk standard för att förhindra trångboddhet och oacceptabla bostadsförhållanden. Trots det blir en tredjedel av alla bidragsmottagare återbetalningsskyldiga, och de som i störst utsträckning drabbas av återkrav tillhör den grupp som har lägst ekonomisk standard. Återkraven kan i många fall motsvara en stor del av de pengar som en familj rör sig med på en månad, och det gör att många av dem som är återbetalningsskyldiga inte kan betala tillbaka. En undersökning från visar att upp till två tredjedelar av återkraven 2013 inte betalades och därmed omvandlades till skulder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om återkrav av bostadsbidrag Återkraven av bostadsbidrag har ökat kraftigt, från ca 2006 till 3,4 miljarder , och hela syftet med förmånen, att skapa jämlika uppväxtvillkor för barn, hotas av detta. I stället riskerar barn att se sina föräldrar bli skuldsatta och fattiga. I grunden beror detta på att bidraget har försämrats rejält. Bostadsbidraget har inte följt med i den allmänna löneutvecklingen . Det betyder att förmånen urholkas som går och att färre och färre personer kan använda den. Förra mandatperioden lyckades pressa upp inkomstgränserna en bit för detta bidrag, men det kunde inte gottgöra eftersläpning. Jag instämmer helt i regeringens bedömning att skulder kan förvärra psykisk och fysisk ohälsa, vilket även drabbar anhöriga, inte minst barn. Eftersom inkomstgränserna inte har höjts mer under vare sig socialdemokratiska eller borgerliga regeringar leder det till att denna ohälsa drabbar dem med de minsta marginalerna i hela vårt samhälle. Jag menar att detta är orättvist eftersom vi inte sätter samma press på till exempel den som blir subventionerad genom avdrag. Vi lägger på bostadsbidrag, men 2015 lade vi 20 miljarder på en annan typ av bostadsbidrag som bara går till dem som har tillräckligt stora inkomster, nämligen det så kallade ROT-avdraget. Det är ett bidrag till hushåll med tillräckligt stora resurser att kunna göra dyra renoveringar. Ränteavdraget är en annan typ av bostadsbidrag som tvärtemot vad vi föreställer oss att bidrag ska syfta till ökar i takt med hushållets förmögenhet. Vidare är RUT-avdraget ett bostadsbidrag som i princip bara kan användas av de familjer som äger mycket pengar. De rikare hushållen som har råd tar därmed mycket större bidrag i anspråk än de som faktiskt skulle behöva det mest. Dessutom riskerar de hushåll som använder till exempel RUT- och ROT-bidrag väldigt sällan att bli återbetalningsskyldiga, såvida de inte har fuskat, fastän de har mycket större marginaler och använder upp till kanske tio gånger mer av statens resurser. Det här är en politik som subventionerar personer som egentligen inte behöver det och pressar och försämrar för familjer som verkligen är i behov av ekonomisk lugn och ro. Jag menar att det är orimligt. Om familjer och ensamstående med, med dagens mått mätt, mycket låga inkomster blir återbetalningsskyldiga kommer i längden förtroendet för socialförsäkringen att minska. Det är möjligt och bra att man ändrar i administrationen av bostadsbidraget och att man kontinuerligt ägnar sig åt uppföljning av ansökan och utbetalning av bidraget för att minska återbetalningskraven och skuldsättningen hos dessa familjer. I grund och botten är det dock helt centralt att inkomstgränserna för bostadsbidraget höjs till modernare nivåer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)