· H501KrU3 · 2018-04-19 15:30:03 — Varje samhälle och varje demokratiskt land är beroende av ett starkt och väl fungerande civilsamhälle med engagerade medborgare som bär upp det frivilliga arbetet. Det civila samhället är ett fundament och en ryggrad i ett demokratiskt samhälle. Det är en utvecklingskraft, en demokratiaktör och en samverkanspartner till det offentliga. Vi behöver ett starkt och engagerat civilt samhälle för framtida utmaningar. Det är viktigt att det civila samhället blir sett och bekräftat av det offentliga. Civilsamhället behöver det offentliga och vice versa. Men civilsamhället behöver också skydd mot klåfingrighet från det offentliga. Det är viktigt att hela det civila samhället är och förblir oberoende och fritt och kan samverka med andra aktörer på sina egna villkor. Länder där det saknas medborgerligt engagemang och det civila samhället är svagt eller inte finns är inte demokratiska, väl fungerande länder. I ett sådant land vill jag inte bo. Där finns ingen opinion och ingen frihet för människor att gå samman för att påverka, och där är det förmodligen inte självklart att man kan uttrycka sina åsikter och kanske försöka förändra saker och ting. Här i är vi överens om att det är det civila samhället som bär upp våra grundläggande värderingar och gör att demokratin förblir levande. Civilsamhället har många olika funktioner. Det är bland annat företrädare för olika grupper, och det är röstbärare och opinionsbildare. Det civila samhället inkluderar allt från små lokala föreningar som bostadsrättsföreningar och hembygdsföreningar till stora organisationer och föreningar som till exempel trossamfund, idrottsföreningar, fackföreningar och välgörenhetsorganisationer. Också politiska föreningar är en del av civilsamhället. Det rymmer alltså stort som smått och är summan av medborgares aktiviteter. Alla de olika delarna skapar tillit och ett socialt kapital, vilket är önskvärt i ett samhälle. Alla är lika viktiga och vi är måna om att de fungerar väl eftersom civilsamhället bidrar till de värderingar och normer hos oss i befolkningen som samhällets politiska system, lagar och regler vilar på, och det är genom civilsamhället som de blir effektiva. Det civila samhället är en viktig partner för det offentliga när det gäller att ta sig an de utmaningar vi har i samhället. Inte minst gäller det att stimulera sociala företag och stärka kunskapen om just sociala företag och sociala entreprenörer. På så sätt kan fler bidra till samhället och till den enskildes väl och ve. Vi ska ha och vill ha ett samhälle där vi alla är trygga med att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med de grundläggande värderingar som är formulerade i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Vi kommer alla ihåg då flyktingströmmen till ökade markant och hur det civila samhället då ställde upp med en omfattande verksamhet i själva mottagandet och senare för att förenkla integrationen. Här samverkade det civila samhället med flera olika aktörer, bland annat kommunerna och regionerna. Vad skulle ha hänt 2015 om vi inte hade haft ett så engagerat och omfattande civilt samhälle? Det kommer vi aldrig att få veta, men vi kan ju ana oss till hur det hade kunnat bli. Vi inom Alliansen menar att just samarbetet mellan civilsamhället och kommunerna, där välfärdens kärnverksamhet finns, ska och behöver stärkas. Det ska vara långsiktigt och förutsägbart för det civila samhället. Det ska inte bara vara när det offentliga inte mäktar med som man kallar på det civila samhället. kom utredningen för ett stärkt civilsamhälle, och i utredningen finns en mängd förslag för att underlätta för det civila samhället att verka långsiktigt och förutsägbart. Det finns en mängd intressanta förslag i utredningen som är värda att beakta, och jag tänker nämna några av dem - det är så många, så skulle jag nämna alla skulle jag stå här väldigt . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Det är exempelvis viktigt att etablera långsiktiga lokala plattformar för civilsamhället i områden där människor bor, framför allt i socioekonomiskt utsatta områden. Det är viktigt att de myndigheter som är relevanta för det här jobbar med att förenkla för föreningar och organisationer och att civilsamhällets organisationer är inkluderade när man planerar det framtida arbetet. Det är viktigt att underlätta för civilsamhället att kunna bidra till verksamheter för asylsökande och verksamheter som förbättrar möjligheterna till en snabbare integration. Ett sätt är att använda sig av tidig svenskundervisning och sociala mötesplatser. Att till exempel använda sig av hela civilsamhällets resurser för asylsökande på anläggningsboenden eller nyanlända i kommuner för undervisning i svenska är ett sätt att snabba på integrationen och göra tillvaron för dem som får undervisningen mer innehållsrik. Det finns nästan oändliga möjligheter att anordna undervisning i svenska och använda så många av civilsamhällets organisationer som möjligt. Det är viktigt att stödet för att möta civilsamhällets behov är tydligt. Det är många goda förslag i Palett för ett stärkt civilsamhälle, och jag har bara nämnt några här. Det är många förslag som är värda att beakta. En annan utredning som har presenterats är Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . Trossamfunden är också en del av civilsamhället. Dialogen mellan det offentliga och trossamfunden är mycket viktig, och dialogen mellan dessa två parter måste stärkas, inte minst på regional och nivå. Syftet är att motverka och tidigt upptäcka antidemokratiska idéer och extremism och att motverka radikalisering. Här är ett av förslagen ett tydligt demokratikriterium som visar de grundläggande värderingar som vi har i på vilka vår demokrati vilar. Trossamfund som agerar i strid med skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället ska inte få något stöd. Det kan gälla våld, hot eller tvång mot person. Det kan vara sådant som kränker barns rättigheter eller sådant som diskriminerar eller överträder principen om alla människors lika värde eller motarbetar det demokratiska styrelseskicket. För att göra det tydligt kanske man till och med kan säga att sådana föreningar och organisationer inte har något existensberättigande i . Det är viktigt att offentliga medel inte betalas ut till föreningar eller organisationer som inte delar våra grundläggande värderingar. Jag tänker då på terrorism och stöd till radikalisering eller våldsbejakande extremism. Det är viktigt att vi har ett regelverk och en tillsyn som är effektiv och som snabbt identifierar och förhindrar att statliga medel används på fel sätt. Vi måste bli bättre på att tidigt upptäcka sådana tendenser, men vi måste också arbeta förebyggande i områden där radikalisering och terrorism uppstår så att vi effektivt kan motverka detta. Jag avslutar med att yrka bifall till reservation 2 under punkt 2 och till reservation 7 under punkt 4. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 9. För är det centralt att samhället byggs tillsammans av alla dess medborgare. Civilsamhället är en oersättlig faktor i detta gemensamma projekt. Inom det civila samhället skapar tusentals personer möjligheter och mervärden för andra. Det är en positiv kraft som verkar förenande svenska medborgare emellan. Föreningslivet spelar en viktig roll inom området för civilsamhällesfrågor. Därför är det av yttersta vikt att offentliga bidrag fördelas ansvarsfullt och med respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. De som mottar offentliga medel bör kunna uppfylla en viss miniminivå vad gäller samhällsnytta och kvalitet. Både tillsyn och regelverk bör ses över och skärpas för att icke-demokratiska och våldsbejakande organisationer inte ska ha möjlighet att få skattefinansierat stöd. Myndigheten för statligt stöd till trossamfund, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Sida och Allmänna arvsfonden är exempel på statligt finansierade organisationer som på ett eller annat sätt bidrar med ekonomiskt stöd till Muslimska underorganisationer. Dessa nätverk ägnar mycket tid åt att förhindra att svenska muslimer exponeras för mycket för västerländska normer och värderingar, varför de gynnas av en viss form av segregation i samhället. Detta är ingenting som gynnar de svenska skattebetalarna. Regeringen bör därför utreda konsekvenserna av att organisationer som ingår i nätverket kring Muslimska har fått ta del av offentliga medel. Vi har sett att organisering inom vissa religiösa samfund har lett till ökad radikalisering av främst unga troende. Detta anser vi har inneburit ökad intolerans och minskad respekt för universella mänskliga rättigheter. Vidare har det lett till terroristbrott och till aktivt eller indirekt aktivt stöd till brott mot mänskligheten. Därför vill vi att regeringen verkar för att möjliggöra stängning av samfund med hårdföra tolkningar som tenderar att driva människor till att begå brott eller stödja terror. ser i grunden positivt på trossamfundens roll och engagemang i det civila samhället och anser att det är motiverat att understödja detta. Tyvärr har det visat sig att våldsbejakande föreningar och organisationer som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet, män och kvinnors lika värde och så vidare har kunnat erhålla skattefinansierat stöd, vilket naturligtvis är helt oacceptabelt. Organisationer som fjärmar sig och sina medlemmar från - snarare än närmar sig - majoritetssamhället genom att inte leva upp till kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt bör inte finansieras med gemensamma resurser. Vi vill dock utöka stödet till de organisationer och föreningar som verkar för att bevara, synliggöra, levandegöra och tillgängliggöra det svenska kulturarvet. Vi vill se ett stärkande av kulturarvets roll i regional utveckling, samhällsbyggnad och stadsplanering. Vi vill också se ett ökat stöd till bevarandet av kulturhistoriskt betydelsefulla kyrkobyggnader och inrättandet av ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Vidare vill vi tillskjuta medel till MUCF för att organisationer som företräder ungdomar med funktionsvariation ska kunna äska medel för kulturella verksamheter som de själva väljer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Civilsamhällets kanske viktigaste roll i dagens samhälle är att öka sammanhållningen och tryggheten. arbetar för ett där samhället präglas av en historiskt rotad, gemensam svensk kultur som skapar sammanhållning och solidaritet mellan medborgarna. arbetar för ett där det svenska kulturarvet respekteras och levandehålls, där kreativitet uppmuntras och där en positiv, kvalitativ och folkligt förankrad kultur tillgängliggörs för alla grupper i samhället - ett med en livskraftig och framgångsrik idrottsrörelse och med ett starkt civilsamhälle. Jag vill inleda med att säga att jag står bakom samtliga gemensamma alliansreservationer. Jag väljer dock för tids vinnande att yrka bifall bara till reservation nr 4. I ser vi att civilsamhället ofta lyckas väldigt bra med sådant som statliga myndigheter med många miljarder i anslag misslyckas med. Därför vill vi förstärka denna effekt och ge civilsamhället bättre möjligheter att utveckla sitt arbete. Det civila samhället gör ovärderliga insatser med att skapa framtidstro och sammanhållning och att vara en kontaktskapande yta. har under hela mandatperioden lyft fram den betydelse som civilsamhället har för att till exempel bidra till en bättre integration. Vi har i våra budgetmotioner satsat specifika medel på civilsamhället för att förbättra integrationen. Det är också civilsamhällets aktörer som ofta är snabbt på plats när det uppstår behov av samarbete mellan människor. Inte minst kunde vi se detta när det under en kort men intensiv period var många människor som sökte skydd i vårt land. Då fanns civilsamhällets organisationer först och snabbt på plats. Vi ser det även nu när det behövs stöd för att komma in i vårt samhälle. Då finns till exempel Röda Korset, kyrkan och trossamfunden liksom idrottsklubben och bygdegårdsföreningen på plats. Där finns också folkbildningen och kulturföreningen. Men det är viktigt att vi från det offentliga uppmärksammar och ger stöd till civilsamhällets viktiga insatser, för det finns problem som behöver tas på allvar. Det finns problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd som gör att verksamheten blir svårstyrd och som kan innebära hinder för utveckling av verksamheten. Projekt är bra när man vill utveckla verksamheten och kanske hitta nya vägar och prova nya idéer för sin verksamhet. Men det måste också finnas möjlighet att få jobba med sin verksamhet utan att behöva söka nya projektbidrag. Det måste därför bli enklare att inte bara vara beroende av medel från det offentliga. Tyvärr tog regeringen bort avdragsrätten för bidrag till ideella organisationer. Den vill vi i i stället återinföra. Vi vill också utreda en breddning av denna avdragsrätt. Det är kort sagt dags för en föreningsrättsutredning - en utredning med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för civilsamhället. När en idéburen organisation vill samarbeta med det offentliga för att göra samhällsinsatser uppstår ofta svårigheter som beror på att det inte finns tydliga modeller - likt modeller vid exempelvis offentlig upphandling - att använda. Det kan finnas oklarheter om det juridiska upplägget som gör att samarbetet riskerar att helt enkelt inte bli av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Därför vill vi utveckla modeller för ett sådant partnerskap mellan idéburna organisationer och det offentliga. Då ges också möjligheter för att fler samarbeten ska kunna komma till stånd. Från sida vill vi förbättra möjligheterna för det civila samhället att göra samhällsinsatser. Men då behövs det bättre kunskap om de utmaningar som finns i samhället. Här kan det offentliga bli bättre på att bjuda in det civila samhället för samtal och samverkan. I ökar också antalet kyrkor och samfund. Det är en rikedom att vårt samhälle kan rymma denna mångfald - en mångfald och en rikedom som är ett uttryck för såväl religionsfrihet som ett mångkulturellt och öppet samhälle. Men som religionsfriheten alltid ska värnas går det inte att blunda för att det finns sammanhang där det pågår en ökad radikalisering med antidemokratiska förtecken. Det är en utmaning att se och tala om radikalisering utan att generalisera; det måste vi vara noga med och akta oss för. Här behövs ett arbete med att ta fram förslag på hur samhället ska kunna bidra till en fördjupad dialog med alla samfund om begrepp som religionsfrihet, demokrati och jämställdhet samt om vilka värderingar som håller ihop vårt samhälle. Dialogen mellan det offentliga och trossamfunden behöver stärkas för att förebygga antidemokratiska idéer och motverka radikalisering och stoppa offentliga medel till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. Civilsamhällets, idrottens och föreningslivets arbete spelar en mycket viktig roll för en positiv samhällsutveckling. Om fler barn och unga får upp ögonen för föreningslivet kan det bli ett sätt att motverka segregation och att bygga broar inom städer, mellan områden och sociala grupper. I idéprogram står det: "Demokratin, den demografiska utvecklingen och människors önskan om ökad makt över sin egen vardag kräver ökat utrymme för ideella insatser, föreningsarbete och socialt och kulturellt entreprenörskap. Idrott, frivilligt socialt arbete och amatörkultur är tydliga exempel på hur civilsamhället skapar sammanhållning, integration och engagemang. Politikens uppgift är att riva hinder och röja väg för denna utvecklingskraft. Om det offentliga blir allt för ambitiöst, tar på sig allt fler uppgifter och garanterar allt fler delar av människors liv, riskerar detta motverka de frivilliga initiativ som skulle ha uppkommit i dess ställe." Men, fru talman, från sida vet vi att politiken kan stödja civilsamhället genom att involvera det i fler processer, finansiera dess infrastruktur och beskatta det så lite som möjligt. (forts. § 14) Civila samhället inklusive trossamfund såg vi en humanitär katastrof i , en humanitär katastrof som benämndes flyktingkrisen. Det var då vår förmåga att visa solidaritet med varandra prövades, då vår förmåga att visa medmänsklighet prövades. De ansvariga politikerna valde att stänga sina hjärtan, men civilsamhället öppnade sina. De mobiliserade, skapade beredskap och levererade. De släppte in flyktingar i sina hus och ordnade lokaler och madrasser. De bistod med information, pengar, telefonkort, tågbiljetter, mobilladdare, mediciner, kläder, skjuts med bil och framför allt mycket kärlek. Det var någonting man inte hade sett i sedan och de vita bussarna i . Jag är väldigt stolt över och dess befolkning. Men det här var någonting helt annat. Hela mobiliserade på Centralen och tog emot folk som behövde hjälp. Detta är en folkrörelse som bygger på kärlek, solidaritet och medmänsklighet. Därför vill jag passa på, när jag står här och pratar om civilsamhället, att tacka just dessa organisationer, som ställde upp när det behövdes, dessa organisationer som visade medmänsklighet, dessa organisationer som visade solidaritet, dessa organisationer som valde att ge hopp till de hopplösa. Jag vill passa på att tacka alla dessa organisationer och alla dessa individer som gick ut och hjälpte till. Det gäller organisationer i som till exempel Kontrapunkt, , för papperslösa, Rådgivningsbyrån, Amnesty, Röda Korset, , Asylgruppen, Individuell Människohjälp, egen fristadsfond, , Civil Rights Defenders, RFSL Newcomers, för Rättvisa, Hela , idrottsföreningar och så vidare. Jag vill tacka er som tog och visade just den solidariteten när det behövdes. Det byggdes en folkrörelse. Folkrörelsen och hela det civila samhället spelar en viktig roll i inkluderingen och etableringen av ensamkommande barn. Genom föreningars aktiviteter och löpande verksamhet kan kontakter skapas utanför boendena och skolan. Svårigheten att komma i kontakt med och få tillgång till föreningars och organisationers reguljära verksamhet utgör dock ett hinder för att potentialen i föreningslivet ska förverkligas. De aktiviteter som finns är ofta riktade speciellt till gruppen ensamkommande och riskerar att snarare förstärka exkludering än verka för inkludering. Jag anser att det är viktigt att undanröja de hinder som finns för att få en ökad inkludering och etablering i samhället. Flera organisationer har uppmärksammat problem med krav på omfattande administration och krångliga regelverk för både bidrag och upphandlingar från kommunernas och myndigheternas sida. Vid sidan av mer strukturella hinder beskriver organisationerna också en rad praktiska svårigheter, till exempel svårigheter att få tillträde till olika anläggningsboenden samt bristen på samordning mellan organisationerna och kommunsektorn. Att undanröja dessa hinder utgör viktiga vägar till ökad inkludering och etablering i samhället. Det finns därmed ett behov av att förenkla regelverken, minska de administrativa kraven, erbjuda mer långsiktiga förutsättningar, öka kunskapen om civilsamhället samt hitta alternativa vägar för att främja och uppmuntra det spontana engagemang som sker utanför de etablerade organisationerna. För att den verksamhet som sker uppsökande ute på boendena ska fungera bra och leda till verklig inkludering av de asylsökande i föreningarna behövs en fungerande samverkan mellan kommun, boenden och föreningsliv. Det är väldigt viktigt att denna samverkan äger rum och att det blir ett partnerskap mellan föreningarna och kommunen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Jag kommer från , där jag har varit väldigt aktiv inom civilsamhället och är det. Jag ser hur civilsamhället kämpar för att kunna klara sig. Vi har sett att civilsamhället spelar en viktig roll i det här landet. Flera tidigare talare har nämnt vikten av att ha ett civilsamhälle, men vi måste också som politiker se till att skapa förutsättningar för detta civilsamhälle att kunna fungera på ett bra sätt som ett komplement till det arbete som vi gör. Vi är dock inte där , och det är därför vi i tycker att det är viktigt att just det arbetet förbättras. Därför säger vi att regeringen bör återkomma med förslag om hur förutsättningarna för civilsamhället att bedriva inkluderande verksamhet på asylboenden kan stärkas. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall till reservation 5. Jag och Liberalerna står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till Liberalernas reservation 6 samt den alliansgemensamma reservation 2, som det redan tidigare yrkats på. Civilsamhället, den tredje sektorn, idéburen sektor, ideellt arbete, social ekonomi - kärt barn har många namn. Det här representerar ett engagemang som är sprunget ur viljan att förändra och skapa bättre livsvillkor. Många av oss som sitter här i kammaren är engagerade i många föreningar inom allt från det lokala, såsom idrotten, till det nationella och internationella, som exempelvis Röda Korset. Allt handlar om enskilda människor och organisationer som bidrar till samhällsutvecklingen med sitt engagemang, oftast och oftast helt utan betalning. Utan det här engagemanget skulle samhället stanna. Att vara med i en förening bidrar till en meningsfull fritid, vare sig man är gammal eller ung. Föreningslivet är också en skola i demokrati. Utan det ideella arbete som utförs av alla lokala föreningar runt omkring, alla volontärer och alla våra samfund vore det hart när omöjligt att genomföra olika typer av arrangemang, att utveckla bygder och att stötta såväl ungdomar som äldre. Det lönar sig i längden, både socialt och ekonomiskt, att det offentliga värnar föreningslivet och det civila samhället. Många här har pratat om , herr talman, och hur viktigt det civila samhället och det frivilliga arbetet var då. Ja, det var oerhört viktigt, och det är fortsatt oerhört viktigt. Det är inte så att behovet upphörde efter att gränsen stängdes. i varenda kommun runt om i finns föreningar och enskilda som gör stordåd. Vi har Hitta Hem i min egen kommun Kumla. Det är en förening som ser till att de som har kommit som ensamkommande och av olika anledningar är hemlösa nu får någonstans att bo. Det var engagerade människor som tog initiativet och ville göra skillnad. frågade man i en undersökning unga i åldern om de upplevde att de fick vara tillsammans med vem de ville. svarade att familjen inte styrde deras val av partner. Det kan ju låta bra , men betänk då att det innebär att har en familj som uppenbarligen styr deras val. Det är också stora skillnader mellan unga med svensk bakgrund och unga med utländsk bakgrund. av dem med utländsk bakgrund upplever att de får vara tillsammans med vem de vill. För dem med svensk bakgrund är siffran . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Civila samhället inklusive trossamfund Det handlar om tiotusentals unga människor. En undersökning säger att det är 70 000. Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap uppskattar att minst 250-300 personer upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. Det är viktigt att synliggöra det hedersrelaterade våldet och förtrycket i samhället och att följa utvecklingen. Det saknas återkommande undersökningar om omfattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Liberalerna har krävt en nationell kartläggning. gav regeringen i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av det hedersrelaterade våldet och förtrycket. Det är välkommet, för det har saknats. Vi tycker att detta borde göras ofta, med jämna mellanrum, så att man kan studera utvecklingen .