bet · H501MJU19 · 2018-04-03 00:00:00 — I angavs särskilt att det inte ingick i uppdraget att se över fastighetsägarens rätt till ersättning på grund av beslut som innebär att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning inom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras (dir. 2014:73). Utredningen gick därför inte närmare in på frågan om grunderna för rätt till ersättning och presenterade inte heller några förslag i den delen. Däremot belyste utredningen frågor relaterade till ersättning och hur frågor om ersättning påverkar förutsättningarna och processen för att inrätta vattenskyddsområden. Enligt uppgift från analyseras förslag (SOU 2016:32) om obligatoriskt införande av vattenskyddsområden samt frågan om ersättningens storlek, i de fall en ersättning är aktuell, vidare. Frågan om det ska ske en översyn av artskyddsförordningen är under beredning inom . Utredningsbetänkandet SOU 2013:59 är slutbehandlat. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 116) framgår att gör bedömningen att användningen av ersättningsmark är ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar, som många markägare som får ersättningsmark är nöjda. Regeringen kommer att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. När det gäller rådighetsinskränkningar i samband med inrättandet av vattenskyddsområden och rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen kan utskottet konstatera att det pågår visst arbete. Det finns emellertid anledning att även på andra områden granska och föreslå ändringar i de bestämmelser som möjliggör rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds- och säkerhetsskäl. Enligt utskottet är det angeläget att ta ytterligare sådana initiativ för att i det sammanhanget utreda vilka slags kompensationsmodeller som skulle kunna utformas för att begränsa de ekonomiska förluster som markägare kan drabbas av till följd av rådighetsinskränkningar. Detta bör ges regeringen till känna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion 2017/18:3420 (M, C, L, KD) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att vissa av allmänna råd om buller bör ses över. I motion 2017/18:961 av Per Lodenius och (båda C) föreslås att ska ges i uppdrag att se över de allmänna råden om buller kopplade till motorbanor och de idrottsanläggningar som lyder under definitionen industribuller, med syftet att underlätta för de verksamheter som bedrivs där. Enligt motionärerna hotas ett flertal idrottsanläggningar av nedläggning eller kraftiga inskränkningar i verksamheten eftersom det befintliga regelverket inte är anpassat till dagens verklighet. Det är därför dags att modernisera reglerna så att de inte försvårar eller omöjliggör för föreningslivet att bedriva och utveckla verksamheten. På ges följande information när det gäller vilka aktörer som har ansvar för olika frågor kopplade till buller. Den som bedriver miljöfarlig verksamhet har ansvaret för de hälso- och miljöstörningar som kan uppkomma från buller. Kommunerna, länsstyrelserna och en rad olika centrala myndigheter har ansvar för olika frågor kopplade till buller. Kommunen ansvarar för den fysiska planeringen och med stöd av kan kommunerna lägga ut skyddsområden runt verksamheter som är miljöfarliga i mening. eller har ansvaret för den operativa tillsynen enligt över trafikanläggningar eller andra verksamheter. ansvarar för att ge vägledning om hur ska tillämpas och har ett nationellt samordningsansvar för omgivningsbuller. har också ansvar för tillsynsvägledning enligt för buller utomhus. har hand om planeringsaspekter och följer upp målen för buller inom ramen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. har utfärdat allmänna råd om buller från motorsportbanor, halkövningsbanor och banor för provning av motordrivna fordon (allmänna råd till 2 kap. och 26 kap. 19 § , NFS 2004:16). De allmänna råden innehåller riktvärden som ska tillämpas vid bedömningar av lämplig bullerbegränsning vid motorbanor. Riktvärdena är en utgångspunkt och vägledning för den bedömning som görs i varje enskilt fall. Särskilda skäl kan medföra att avsteg kan behöva göras, såväl uppåt som nedåt, från de angivna riktvärdena. Hög eller låg verksamhet vid banan kan vara ett sådant skäl till avsteg. Riktvärdena bör avse de högsta ljudnivåer som uppkommer vid körning med de fordon som alstrar högst ljudnivåer. Sammanlagringseffekter vid körning med flera fordon bör ingå i riktvärdet. Även andra ljud än motorbuller såsom ljud från högtalaranläggningar bör ingå i riktvärdesbedömningen. har även gett ut en vägledning om industribuller och annat verksamhetsbuller (6583, ). Vägledningen avser buller utomhus från miljöfarlig verksamhet. Det gäller främst de verksamheter som förtecknas i 2–32 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251), men även verksamheter med liknande ljudkaraktär som inte omfattas av anmälnings- eller tillståndsplikt eller regleras i andra delar av (t.ex. vattenverksamhet) eller i annan lagstiftning (t.ex. torvtäkter). Vägledningen avser inte buller från väg-, spår- och flygtrafik, skjutbanor, vindkraft, motorbanor och byggplatser. Vägledningen är inte framtagen för buller från lek och idrottsutövning eller för musik och sorl från restauranger och evenemang såsom konserter och idrottstävlingar. har uppgett att myndigheten inte har utfärdat några allmänna råd, vägledningar eller dylikt som rör buller från andra typer av idrottsanläggningar än motorbanor. Det pågår inte heller något arbete inom med att se över de befintliga allmänna råden om buller från motorbanor, och inte heller något arbete med att utfärda allmänna råd eller liknande om buller från idrottsanläggningar i allmänhet. Enligt väckte formuleringen att vägledningen för industribuller och annat verksamhetsbuller inte är framtagen för buller från lek och idrottsutövning eller för musik och sorl från restauranger och evenemang såsom konserter och idrottstävlingar en del frågor när vägledningen presenterades. lade då ut nedanstående fråga och svar på sin webbplats som förtydligande. Vägledningen är inte framtagen för musik, lek, sorl m.m. Vad betyder det? I vår kommun har vi tidigare använt industribullervärdena vid klagomål på musik från restauranger . Måste vi gå över till inomhusvärden nu? Det forskningsunderlag som vi utgått från handlar om buller från industrier, teknisk utrustning och liknande typer av fasta källor. har vi bedömt att vi inte har tillräckligt kunskapsunderlag för att fastslå att dessa nivåer också är lämpliga när det gäller störning från musik, tal och liknande. Dock vet vi att tillsynsmyndigheter i enskilda ärenden även har tillämpat samma nivåer som för externt industribuller i förelägganden om begränsning av buller utomhus från till exempel musik och sorl från restauranger. Om en tillsynsmyndighet utifrån sin egen erfarenhet bedömer att de vill fortsätta använda samma nivåer som för industribuller så kan de förstås göra det. Av redovisningen ovan framgår hur ser på frågan huruvida gränsnivåerna för s.k. industribuller kan och bör tillämpas även för buller från bl.a. idrottsutövning eller idrottstävlingar. Det framgår vidare att inte planerar att se över de befintliga allmänna råden om buller från motorbanor, och att det inte pågår något arbete med att utfärda allmänna råd eller liknande som rör buller från idrottsanläggningar i allmänhet. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2017/18:961 (C) avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M, SD, MP, C, L, KD) om förändringar i bl.a. och Lissabonfördraget, ekonomiska styrmedel, vindkraft, äganderättsfrågor, klassificering av jordbruk, talerättsfrågor och tillsynsavgifter för gruvverksamhet. Yrkandena tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald, 2014/15:MJU13 Klimatpolitik m.m., 2015/16:MJU6 Naturvård och områdesskydd, 2015/16:MJU8 Utvidgad miljöbrottsbestämmelse m.m., 2015/16:MJU20 Klimat- och energimålet – Kontrollstation 2015 m.m., 2016/17:MJU7 Giftfri vardag, 2016/17:MJU13 Skogspolitik, 2016/17:MJU22 Övergripande miljöfrågor, 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för och 2017/18:MJU5 Miljöbedömningar. har i enlighet med utskottets förslag avslagit samtliga behandlade motionsyrkanden. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Stärkt lokal och regional miljö- och klimatmakt, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 78 och 79. För är det viktigt att flytta beslut om viktiga vardagsfrågor närmare dem som berörs. Korta beslutsvägar, lokala initiativ och växande småföretag är avgörande för att skapa gröna städer. anser att den nationella politiken bör skapa goda förutsättningar genom kunskapsspridning, anpassning av nationella regelverk och utveckling av tekniska standarder, men den bör decentralisera ansvar och befogenheter. Kommuner som vill ska ha möjlighet att satsa på spjutspetsprojekt, införa hårdare energikrav eller testa nya tekniker. Kommuner och regioner som vill använda ekonomiska styrmedel såsom trängselskatter och miljöavgifter ska kunna göra det, och det ska vara tillåtet att utforma regler och avgifter efter miljöprestanda och att råda över eventuella intäkter som dessa ger. Kommunalt veto mot vindkraft, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 5. Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras, och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil energi och kärnkraftsenergi till förnybart och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör därför avskaffas. Tillståndsprocesser, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1489 av och (båda C) yrkande 1 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 5–7. har riktat flera tillkännagivanden till regeringen som alla rör tillståndsprocesser och handläggningstider, och med anledning av dessa tillkännagivanden pågår det ett antal arbeten inom . Därutöver antog regeringens förslag till ändringar i och ett antal sektorslagars bestämmelser om miljöbedömningar. Syftet med dessa förändringar är bl.a. att effektivisera och förenkla tillståndsprocesserna och att en miljöbedömning av verksamheter och åtgärder endast ska krävas i den utsträckning det är miljömässigt motiverat. De nu beskrivna lagändringarna trädde i kraft . Mot denna bakgrund anser vi att det saknas skäl att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av det som anförs i de nu framställda motionsyrkandena. Handläggningen av tillståndsärenden, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 16. Entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet kan ibland fastna i en administrativ loop där ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter utan en tydlig bortre tidsgräns. Detta kostar företagen pengar och samhället skatteintäkter och nya arbetstillfällen som vida överstiger kostnaderna för ett större antal handläggare. Ett problem som många industriföretagare särskilt pekar på är att affärsmöjligheterna kan vara mycket goda för t.ex. export till växande ekonomier, men att dessa möjligheter påverkas negativt av att handläggningen av ansökningar om miljötillstånd för nya industrifastigheter drar ut . Vi vill därför bl.a. införa en bortre tidsgräns för ärendehantering samt förenkla hanteringen vid överklaganden. Prövningen av djurhållande verksamhet m.m., punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer för att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning, underlätta för specialisering av miljösakkunniga och effektivisera prövningen. Det krav på samrådsförfarande för anmälningspliktiga verksamheter som följer av gällande rätt innebär extra kostnader för den enskilde och gör att det tar att genomföra verksamhetsförändringar. Regeringen bör därför ta initiativ till att ta bort detta krav. Förändring av miljömålssystemet m.m., punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:1489 av och (båda C) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 32. I vår plan för ett starkare är en långsiktig miljöpolitik som sätter hållbarhet i centrum en grundpelare. Hållbarhet handlar om att eftersträva balans mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor. Ensidigt fokus på någon av dessa tre delar riskerar att skapa problem på både kort och lång sikt. Vi ska därför värna om och arbeta för stärkt miljöhänsyn på ett sätt som säkerställer svensk konkurrenskraft. Genom att visa att vi kan kombinera just tillväxt och miljöhänsyn kan vara ett föredöme för andra länder. Förändring av miljömålssystemet m.m., punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2017/18:1489 av och (båda C) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 1. arbetar alla länder utifrån FN:s 17 hållbarhetsmål, och i har vi ett system med nationella miljömål. Miljömålssystemet tar emellertid sikte på 2020, och det finns behov av att bestämma hur det svenska hållbarhetsarbetet ska stärkas och utvecklas . vill därför att miljömålssystemet ses över och uppdateras, och att det anpassas till FN:s hållbarhetsmål och till ett bredare arbete för hållbar utveckling. Med nya hållbarhetsmål kan vi, utan att sänka ambitionsnivån, arbeta för att förstärka och effektivisera miljöarbetet och integrera det med hållbarhetsarbetet både nationellt och internationellt. För att vara långsiktiga bör de nya målen liksom system för uppföljning tas fram och beslutas med brett stöd i . Ekosystemtjänster, punkt 9 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 2. Ekosystemtjänster omfattar de produkter och tjänster som vi får av naturen, t.ex. organismer som renar vatten, gräsmattor som tar hand om regnvatten, bin som pollinerar växter och växter som producerar syre. Att värdera ekosystemtjänster är svårt eftersom ekosystemen ofta är sammankopplade på komplicerade sätt. Genom att tydliggöra värdet av ekosystemtjänster kan dessa bli en integrerad del av samhällsplaneringen. fastställde alliansregeringen ett etappmål som anger att betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt känt samt integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Den strategi för biologisk mångfald som alliansregeringen därefter presenterade 2014 gav verktyg för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster och deras relevans för olika sektorer och näringar. Alliansregeringen gav även i uppdrag att genomföra en kommunikationssatsning om ekosystemtjänster –2017. Som ett led i satsningen har publicerat en guide för värdering av ekosystemtjänster som har riktats till kommuner, landsting och regionförbund. Det är därför viktigt att regeringen nu fortsätter arbetet med att synliggöra värdet av naturens ekosystemtjänster. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2. De s.k. stadsmiljöavtalen är t.ex. ett lämpligt sätt för staten att medfinansiera åtgärder för hållbara stadsmiljöer och hållbart resande. Vi menar dock att stadsmiljöavtalen kan utvecklas ytterligare, t.ex. genom åtgärder för ökad gångtrafik och för samordnade varutransporter. Stadsmiljöavtalen bör även utgå från ett tydligt nationellt stadsmiljömål om minskad biltrafik och ökad tillgänglighet för kollektivtrafik, fotgängare och cyklister. Ett etappmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör därför antas med målsättning att minska biltrafiken och öka resandet med kollektivtrafik och cykel och till fots. Finansiering av insatser för bevarande av bl.a. natur och hav, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi ska ta oss an klimat- och miljöutmaningarna med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Liberalerna ser ett behov av olika insatser för naturvård, hav och vattendrag och för att bevara den biologiska mångfalden inklusive skyddsvärd skog. Smarta och hållbara lösningar kan drivas fram med hjälp av vetenskap, teknikutveckling, marknadsekonomi och frihandel, men när det gäller skydd och bevarande av natur, hav och biologisk mångfald är emellertid marknadsekonomin inte lösningen, utan det krävs insatser som finansieras av det offentliga. Subventioner, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 20. De potentiellt miljöskadliga subventionerna i uppskattas till ett belopp av i uppdaterade kartläggning 2017. Utfasning av miljöskadliga subventioner har diskuterats i flera internationella processer, bl.a. inom EU, och G20. Enligt den europeiska kommissionens Färdplan för ett resurseffektivt ska miljöfarliga subventioner fasas ut till 2020. Enligt kan en subvention definieras som miljöskadlig om den uppmuntrar till att mer miljömässig skada sker än vad som varit fallet utan subventionen. Att subventionera miljöskadliga aktiviteter, som arbete görs för att lindra skada och undvika miljöskadliga aktiviteter, är inte ett lämpligt sätt att använda samhällets resurser. konstaterar att subventioner förutom sin avsedda effekt även kan leda till oönskade effekter. De kan t.ex. bidra till negativa miljöeffekter genom att påverka beteenden som leder till mer avfall, större utsläpp, ökad resursutvinning eller negativ påverkan på biologisk mångfald. I är det framför allt tre sektorer som har potentiellt miljöfarliga subventioner: transport-, energi- och jordbrukssektorerna. Flera av subventionerna har införts för att uppfylla andra politiska syften som t.ex. regional- eller arbetsmarknadspolitisk hänsyn. Regeringen bör återkomma till med förslag på utfasning av miljöskadliga subventioner där borttagande av subventioner är granskade i fråga om miljöeffekter, påverkan på offentliga finanser och generella ekonomiska och sociala kostnader och fördelar. Kompensation vid inskränkningar i äganderätten, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11. Respekten för äganderätten och för skyddet av egendom är grundläggande i en demokrati och inte något som bör förändras. kan det dock finnas hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl som är viktiga att beakta för vår samtids och framtids skull, och i dessa fall kan det finnas starka skäl att inskränka t.ex. en markägares rätt att fullt ut bruka sin mark. Frågan om vilken kompensation som kan och bör ges till markägare vars intresse av en oinskränkt ägande- och brukanderätt under vissa omständigheter alltså kan behöva stå tillbaka för andra tungt vägande intressen är komplex. Ett slags kompensationsmodell som har prövats är att ge markägare ersättningsskog i utbyte i samband med skydd av miljömässigt värdefull skog. Regeringen har anfört att man kommer att analysera hur denna modell har fungerat och hur den kan utvecklas. Det kan i detta sammanhang även framhållas att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur, genom beslut att bifalla regeringens förslag i budgetpropositionen , kommer att öka med . Frågor bl.a. om hur sådana rådighetsinskränkningar som vi har beskrivit ovan kan och bör kompenseras är dessutom föremål för prövning i domstol. Utfallet av dessa domstolsprocesser måste enligt vår uppfattning avvaktas och analyseras innan det går att dra några välgrundade slutsatser om behovet av eventuella lagändringar. Detta är något som även miljöminister alldeles har anfört i samband med en interpellationsdebatt i (ip. 2017/18:372, debatt ). Mot denna bakgrund anser vi att det aktuella motionsyrkandet bör lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i de nu aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i de nu aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om förslag hänvisar jag till de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i de nu aktuella parti- och kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om Liberalernas förslag hänvisar jag till de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i nu aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2.