bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:1913. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 16 läggs fram i motion 2018/19:2365. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde innebär följande. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som har stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver framåt. Tvärtom är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I rammotion föreslås därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna som måste beslutas . föreslår därför också sänkta inkomstskatter i rammotionen. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma tillrätta med dessa problem. Förslagen är just första steg. De är snabbt genomförbara och strukturellt riktiga. De behöver dock kompletteras med fler förslag, i enlighet med vad som beskrivs i resten av motionen. De siffersatta förslag som återfinns i ram- och utgiftsområdesmotioner ger alltså inte en heltäckande bild av politik. De är i stället viktiga första steg på vägen mot en mer dynamisk, grön och inkluderande ekonomi. Ska vi kunna genomföra de stora reformer som behöver krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering, och genomföra de reformer som behöver, är fokus framåt. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Förslag om anslag inom utgiftsområde 16 läggs fram i motion 2018/19:2635. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. Svensk skola står åter inför stora utmaningar. Närmare var femte elev som gick ut årskurs nio blev inte behörig till gymnasiet. På flera skolor runt om i landet når inte ens hälften av eleverna tillräckliga kunskaper. Lärarbristen i svensk skola har blivit än mer påtaglig och lärare tvingas ägna alltför mycket tid till onödigt pappersarbete. Många skolor präglas också av en otrygg och stökig miljö. Det här är en utveckling som måste vändas. Det behövs reformer som syftar till att höja kunskaperna i skolan, ge elever och lärare arbetsro i klassrummet och säkerställa att alla skolor håller en hög kvalitet och ger alla elever samma chans till en god utbildning. skolpolitik utgår från eleven. Det är utifrån elevernas förutsättningar och behov som skolans verksamhet ska utformas. Läraren är det viktigaste verktyget för att elevens rätt till kunskap och utveckling ska kunna tillgodoses. Det finns ett stort behov av att höja läraryrkets status. För en uppvärdering av läraryrket behöver det därför skapas förutsättningar för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning. Det sistnämnda är viktigt då det lämnar större frihet för lärarnas kompetens och möjliggör en kontinuerlig utveckling inom skolans område. Det behövs också tydliga karriärvägar för lärarkåren, skickliga skolledare som leder det pedagogiska utvecklingsarbetet och mer klassrumsnära forskning. Jag vill ha hög kvalitet i förskolan. Den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till det svenska språket i hemmet. För att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten behöver karriärtjänster och kompetensutvecklingsgarantin även gälla för pedagoger i förskolan. Det bör även vara lättare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är att erbjuda integrationsförskola, där förskoleverksamheten bedrivs parallellt med sfi-undervisning för föräldrarna. Försök har gjorts i vissa stadsdelar i med goda resultat. Jag anser att integrationsförskolan bör utvidgas till fler delar av landet. För att säkerställa en likvärdig skola i hela landet och att resurser går dit de behövs som mest borde de riktade statsbidragen ses över i syfte att minska i antalet. I stället bör de generella statsbidragen till kommunerna öka. I förhållande till regeringens förslag föreslår jag en minskning på anslaget för upprustning av skollokaler och utemiljöer med . Det råder en stor brist på lärare. finns det pensionerade lärare och många lärare som arbetar i skolan utan lärarlegitimation men i många fall med lärarutbildning och stor kompetens. En stor andel av lärarna i den svenska skolan är obehöriga och saknar legitimation. Mot bakgrund av detta bör kravet på lärarlegitimation slopas . I ett framstående utbildningssystem väljer högpresterande personer att bli lärare. För högpresterande personer med en annan examen än en pedagogisk måste det finnas goda möjligheter att snabbt läsa in den pedagogiska kompetens som behövs för att bli lärare. Jag vill därför utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna (KPU) och bygga ut Teach for , som är ett tvåårigt program där akademiker med examen inom matematik, naturvetenskap och liknande får komplettera sin utbildning med studier i pedagogik till en lärarexamen som de arbetar som lärare på en skola med utmaningar när det gäller måluppfyllelsen. Flera enskilda aktörer har visat ett intresse för att bedriva fristående lärarutbildning. I praktiken är det dock svårt att starta en sådan utbildning. Man måste ha tillstånd att utfärda lärarexamen, även om man vill ge kortare påbyggnadsutbildningar eller kompletterande pedagogiska utbildningar. Jag vill därför att regelverket för enskilda utbildningsanordnare ses över i syfte att öppna för fristående lärarutbildningar. Vidare vill jag ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. Lärarutbildningarna bör ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen, och lärare och skolledare bör få en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Jag vill se ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och få tillgång till kompetensutveckling. Lärare och skolledare ska vara garanterade kvalitativ och relevant kompetensutveckling. Jag vill, som ytterligare ett led i detta, införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utvecklas i sin profession, ur både ett pedagogiskt och ett ämnesspecifikt perspektiv. Det bör skapas ett tydligt och transparent karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare. Möjligheterna att kombinera undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning bör förbättras, liksom samarbete med universitet och näringsliv. I ett första steg mot ett tydligt karriärsystem för lärare vill jag se en utökning av antalet karriärtjänster. Lönenivån inom läraryrket och karriärmöjligheterna är viktiga faktorer för läraryrkets attraktivitet. För att göra det möjligt för lärare att vara lärare, och låta dem ägna sig åt sitt pedagogiska uppdrag, vill jag att det införs lärarassistenter. Denna nya yrkesgrupp ska, förutom att ägna sig åt att stödja lärare i kringarbete som blankett- och informationshantering, administration, assistans kring teknik och förberedande av undervisningslokaler, även kunna vara ett stöd i undervisningen. Skolan ska, förutom att utgå från läroplanens och kursplanernas mål, lägga en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden. Därför är utbildningsväsendets koppling till arbetsmarknaden av central betydelse. utbildningssystem behöver svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på kompetent arbetskraft. föreslår ett antal reformer för att stärka kopplingen mellan utbildning och arbete. En tvåårig yrkesskola bör inrättas. Gymnasiets introduktionsprogram bör stärkas. Studie- och yrkesvägledarens roll bör också stärkas. Därtill behöver det bli fler lärlingsutbildningar och yrkescollege. Fler yrkesutbildningar bör bli yrkescollege, och lärlingsutbildningarna bör ta fasta på systemet för teknikcollege med företagsrepresentanter i majoritet i regionala styrgrupper. Vidare bör lärlingsutbildningarna breddas till fler områden, exempelvis inom den offentligfinansierade välfärden. Den svenska grund- och gymnasieskolan ger eleverna möjligheten att själva välja vilken skola de vill gå på. Att eleverna får möjlighet att välja var de vill läsa sin utbildning har ett värde i sig, men konkurrensen mellan utbildningsanordnare om eleverna har även potential att driva fram bättre kvalitet. Även om fördelarna med valfriheten är uppenbara har denna möjlighet att välja var man vill läsa sin utbildning ännu inte införts inom den kommunala vuxenutbildningen. Ett antal kommuner, bl.a. kommun, har redan valt att på egen hand införa olika sorters valfrihetssystem för vuxenutbildningen. Studenter inom komvux och regionalt yrkesvux får i dessa kommuner möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill läsa. Anordnaren får då en ersättning från kommunen i likhet med den skolpeng som tillämpas i grund- och gymnasieskolan. I syfte att förbättra vuxenutbildningen bör ett system med vuxenutbildningspeng införas i hela landet. Genom utbildningar förses företag med kompetent arbetskraft, och de studerande får en utbildning som i hög grad leder till arbete. erbjuder också utbildningar i många av de yrken har brist på. har relativt lite resurser. Att stärka och bygga ut är därför en prioriterad uppgift. Antalet utbildningsplatser på kan öka genom nya offentligt finansierade platser men också genom att införa studieavgifter för att finansiera nya platser. finns det utbildningsplatser inom men de ryms inte inom ramen för den offentligt finansierade verksamheten. När det kommer till att erbjuda kompletterande utbildning inriktad mot ett specifikt yrke har en viktig roll att spela, oberoende av om det handlar om personer som precis gått ut gymnasiet eller personer som vill komplettera sin högskoleutbildning i arbetslivet. bör därför ges förutsättning att verka långsiktigt genom längre tillstånd och mer resurser. Vidare bör den geografiska spridningen ses över med utgångspunkt i att utbildningar bör placeras där de har en god möjlighet att samarbeta med det lokala näringslivet. Utbildning berikar både samhället och den enskilde. Tillgång till högre utbildning av god kvalitet i hela landet ökar människors möjligheter till jobb och trygghet, som det gynnar näringslivet och vår gemensamma välfärd. En samverkan och en nära koppling mellan den högre utbildningen och det omgivande samhället är därför av största vikt. verkar för att lärosätena ska bli mer autonoma, finnas i hela landet och ges ytterligare möjligheter att utforma sin verksamhet efter regionala förutsättningar. lägger många miljarder på den högre utbildningen, och hundratusentals studenter investerar tid och pengar i högskoleutbildning. Det är helt avgörande med ett bra externt kvalitetssystem för att dessa investeringar ska generera likvärdiga och så goda utbildningar som möjligt. Utan ett transparent utvärderingssystem där utbildningens kvalitet, koppling till arbetsmarknaden och tidigare studenters åsikter tydliggörs kan inte blivande studenter göra välinformerade studieval. Jag anser därför att det bör finnas ett självständigt informationsuppdrag och att detta inte bör vara en del av kvalitetssäkringssystemet. Stärkt information och vägledning är också viktiga pusselbitar för att bredda rekryteringen till högskolan. system för att fördela resurserna till högskolor och universitet främjar inte kvalitet och koppling till arbetsmarknaden. Jag vill se ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Den högre utbildningen behöver också vara nära kopplad till arbetsmarknaden, t.ex. genom att arbetsgivare är delaktiga i utformningen av utbildningen. Vidare bör man gynna utbildningsformer som skapar bättre förutsättningar för livslångt lärande som t.ex. distanskurser och kurser på halvfart. Internationaliseringen av den högre utbildningen och forskningen och den fria rörligheten för studenter är mycket viktig i dagens samhälle. Om vi inte kan garantera att antagna utländska studenter och forskare får stanna för att studera och forska i riskerar vi att förlora i anseende, att färre utländska forskare och studenter söker sig hit och att vår framtida konkurrenskraft minskar. Svenska studenter bör också uppmuntras till utlandsstudier. Det bör premieras, t.ex. genom att göra det enklare för studenter att tillgodoräkna sig utlandsstudier. För att stärka kvaliteten och därmed svenska lärosätens konkurrenskraft behöver det finnas en mångfald av små och stora lärosäten i hela landet. Vi välkomnar därför etableringen av internationella lärosäten samt fler privata initiativ. Svenska lärosäten borde även uppmuntras att etablera sig utomlands. Det är viktigt att stärka samverkan med det omgivande samhället inom forskningen. I jämförelse med andra länder leder bara en liten del av forskningen som bedrivs i till innovationer och samhällsnytta. Jag vill därför se över hur ekonomiska incitament kan få lärosäten att bidra till nyttiggörande av forskning och innovation. Anslag inom utgiftsområde 16 (L) (L) och (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 16 läggs fram i motion 2018/19:2635. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. behöver mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller reformer för sänkta skatter på jobb och företagande, mer kunskap i skolan, starkare försvar, ökad trygghet och en återuppbyggnad av den personliga assistansen. Liberalernas budget pekar ut riktningen för de liberala reformer som behövs. är i stort behov av liberala reformer för att möta framtidens utmaningar. Den rödgröna regeringen har avstått från att genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad viktiga politiska områden. Liberalernas budgetmotion innehåller en rad liberala reformer som nu behöver. Var sjätte elev lämnar utan gymnasiebehörighet. Var tredje elev klarar inte gymnasiet. Lärarbristen är stor och våra klassrum präglas av stök och oordning. Detta innebär att elever slås ut i stället för att ges möjlighet att förverkliga sina drömmar. Trots skolans stora utmaningar har inga större kunskapsreformer genomförts under förra mandatperioden. Liberalernas kunskapsreformer under alliansregeringen bröt ett långt kunskapsfall. vill vi fortsätta med kunskapsreformer för skolan genom att förstatliga skolan, fortsätta stärka läraryrket, skapa mer ordning och reda samt införa betyg från årskurs 4. För att finansiera en skolpolitik med fokus på kunskap, sänkta skatter och ett stärkt försvar föreslår Liberalerna en grön skatteväxling där skatter höjs på det som är skadligt för miljön. Andra finansieringsförslag från Liberalerna är effektiviseringar inom arbetsmarknadspolitiken, avvecklade byggsubventioner och stopp för utbyggda transfereringar. Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 16. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 16 läggs fram i motion 2018/19:2959. Liberalernas budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. Förskolans betydelse för barns utveckling och lärande, inte minst gällande språkträning för nyanlända barn, är central. Vi vill införa en obligatorisk språkförskola för nyanlända barn (). För kompetensutbildning av förskolepersonalen i språkutveckling med anledning av införandet av obligatorisk språkförskola avsätts 2019. Vi vill se en höjning av maxtaxan för att förstärka förskolans resurser för att öka kvaliteten. I ett internationellt perspektiv sker skolstarten i sent. av de europeiska länderna är skolan tioårig och skolstarten sker . Regeringen har valt att göra den tidigare frivilliga förskoleklassen obligatorisk. Liberalerna vill i stället att den ordinarie skolstarten sker även i . Därmed förlängs skolplikten till och förskoleklassen omvandlas till den första av tio årskurser i . Läroplanen ska revideras med ökad betoning på faktakunskaper i olika ämnen, mindre av att elever ska analysera, resonera och diskutera olika ämnen, mindre av att eleverna själva ska ta eget ansvar för sin inlärning genom stora projekt, mer av traditionell, aktiv lärarledd undervisning där mötet mellan lärare och elever står i centrum. För det förebyggande arbetet för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme anslår vi 2019. Vi motsätter oss att statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar och skollokaler, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. Vi avvisar därför statsbidrag till upprustning av skollokaler och utemiljöer, vilket innebär en budgetförstärkning på . Det behövs fler särskilda undervisningsgrupper i svensk grundskola, där elever med inlärningssvårigheter och elever som är utåtagerande kan få det stöd som de behöver. En del elever bör kunna få all sin undervisning i en sådan grupp i stället för i en hel klass; andra ska kunna få undervisning i den lilla gruppen , i vissa ämnen eller under vissa moment. Fler behöver gå ett extra år i . Detta bör ske i skolan. Elever som inte når de mest centrala målen på de nationella proven i årskurs 3 bör i normalfallet gå ett extra år på lågstadiet. Det behövs också specialskolor och resursskolor för de elever som har de allra största svårigheterna, t.ex. omfattande funktionsnedsättning. Den trend som svept över svenskt skolväsende där dessa skolenheter har avvecklats har varit olycklig. Såväl särskolan som specialskolan ska vara kvar som egna skolformer. För nyanlända elever i tonåren blir den totala skolgången ofta för kort för att hinna uppnå målen i alla 17 ämnen. Rektorer ska därför ges långtgående befogenheter att för dessa elever prioritera om i timplanen så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. Det kan finnas skäl att utreda vad en halvering av sommarlovet för nyanlända elever skulle innebära för att ge dem tid att fortsätta sin undervisning i svenska . Ett snabbspår för att rekrytera fler studiehandledare bör införas. Ett särskilt preparandår bör inrättas för nyanlända elever som siktar på att snabbt börja på gymnasiets högskoleförberedande program. Elever som bedöms klara gymnasieprogram på engelska ska kunna läsa dessa och läsa in svenska på grundskolenivå. kommer undervisningstiden i matematik i högstadiet och idrott och hälsa att utökas med som ett initiativ bl.a. från Liberalerna. Vi anser att den totala undervisningen ska utökas ytterligare genom att timplanen utökas med per läsår för att närma sig ett EU-snitt. Vi vill satsa mer på de försök med spetsutbildningar som inrättades under alliansregeringen –2014. Spetsutbildningarna innebär att elever på högstadiet kan läsa på gymnasienivå och att elever på gymnasiet kan läsa högskolekurser. De som läser högskolekurser på gymnasiet bör kunna få meritpoäng när de ansöker till högskolan. Spetsutbildningarna bör permanentas och platserna byggas ut kraftigt för att ge fler unga möjlighet att gå dessa kvalificerade utbildningar. Vi anslår resurser för central rättning av nationella prov i gymnasiet. Vi föreslår en gymnasial lärlingsutbildning där branscher och arbetsgivare ges ett ökat inflytande och ansvar för hela utbildningen, s.k. branschlärlingar. Vi anser att lärlingsutbildningens attraktionskraft bör öka och ser därför ersättningen som en viktig del i detta. Därför vill vi återställa regeringens tidigare genomförda besparing, och höjer därutöver bidraget med ytterligare per lärling och läsår. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Vi vill höja lönerna för skickliga lärare och reformera lärarutbildningen för att göra läraryrket mer attraktivt. För att motverka lärarbristen måste lärarnas löner höjas och arbetsvillkoren förbättras rejält. Lärarnas karriärmöjligheter måste stärkas, och särskilt gäller det ämneslärarna där de framtida bristerna är som störst. Under föregående mandatperiod avbröts utbyggnaden av karriärtjänstreformen i den takt som planerades då Liberalerna ansvarade för frågorna i regeringsställning. Vi vill åter höja ambitionsnivån och införa nya karriärvägar. Vi satsar 2019 på fler förstelärare. Vi föreslår ett nytt statsbidrag som kan bekosta anställningen av 18 000 nya lärarassistenter i landets skolor och som kan avlasta lärarna för att avhjälpa den akuta lärarbristen. För statsbidraget för anställning av lärarassistenter avsätts 2019. Vi föreslår att befattningen som huvudlärare inrättas i alla ämnen och att en huvudlärare ska ha en högre lön än övriga lärare. Huvudläraren ska finnas i låg- och mellanstadiet i ämnen där det förekommer nationella prov och i samtliga ämnen på högstadiet och gymnasiet. Att lektorer med en avlagd doktors- eller licentiatexamen finns anställda på gymnasiet och högstadiet utvecklar ämneslärarna, stärker samarbetet med universitet och högskolor och skapar ytterligare en karriärväg. Vi föreslår att lektorer i ämnen inrättas och att en lektor ska ha en högre lön än övriga lärare. Tjänsterna som huvudlärare och lektor ska regleras i skollagen. För satsningen på ämneslärare och fler karriärtjänster avsätts 2019. Vårt budgetförslag innebär 2 200 ytterligare förstelärare . Därutöver föreslås lönehöjningar och karriärtjänster för minst 12 000 huvudlärare i ämnen i högstadiet och gymnasiet och metodiklektorer i högskolan (se nedan) samt för 600 lektorer i ämnen i högstadiet och gymnasiet. Vi föreslår att vidareutbildning i ämneskunskaper i högskolan ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda alla ämneslärare och rektorer inom och gymnasiet.