bet · H501KrU2 · 2018-02-26 00:00:00 — Motionären påtalar att kostsamma arenabyggen inte tillhör välfärdens kärna, utan bör klara sig på kommersiell grund. Arenakraven är enligt RF beslutade av RF:s respektive specialidrottsförbund, inte sällan mot bakgrund av krav som ställs från de internationella förbunden. Det är medlemmarna inom respektive specialidrottsförbund som varit med och fattat beslutet om arenakraven som i första hand är riktade till medlemmarna och inte till arenaägarna. RF:s ståndpunkt är att ett förbund eller en förening alltid har rätt att framföra önskemål och krav på förändringar av en anläggning eller arena, och att en kommun och arenaägare alltid har rätt att självständigt besluta om den ska medverka och i så fall i vilken omfattning. RF har två grundläggande utgångspunkter för gemensamma lösningar på arenafrågorna: • Arenaägarna och kommunerna bör, när de ska ta ställning till att medverka, bedöma vad investeringarna kan ge tillbaka till kommunen och dess invånare. Det innebär att överväga den publika aspekten. Precis som kommunen och det offentliga tillhandahåller lokaler för museer, teatrar och andra publika ytor bör man även fundera över vilka publika mervärden som en arena med viss publikkapacitet kan medföra för kommunens invånare. I många fall innebär nya arenor eller upprustningar av befintliga anläggningar att säkerheten höjs i samband med evenemang, vilket är eftersträvansvärt. • Den eller de som har önskemål och krav (oftast förening eller förbund) på om- eller nybyggnation ska vara beredd att ta kostnader för detta. Utifrån dessa två utgångspunkter kan enligt RF kommunen och föreningen, samt eventuellt andra intressenter, gemensamt hitta lösningar som tillfredsställer samtliga parter. Det är enligt RF inte säkert att det finns utrymme för elitanpassade anläggningar och arenor eller för egna specialanpassade anläggningar för alla idrotter i alla kommuner. RF anser därför att föreningar, förbund och kommuner bör gå samman för att hitta innovativa samordningslösningar över kommungränser och mellan olika idrotter. Utskottet anser att frågan om en översyn av kostsamma arenabyggen inte är något som bör ta ställning till, utan att det snarare är en fråga för bl.a. idrotten och kommunerna. Motion 2017/18:3012 (MP) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en yrkeslegitimering av personliga tränare. (M) anser i motion 2017/18:2562 att det bör införas en yrkeslegitimering för personliga tränare och att det bör utredas vilken kompetens som ska krävas för en sådan legitimering. Detta skulle enligt motionären minska risken för felaktiga hälso- och träningsråd. Utskottet anser att motionsyrkandet om vilka krav som bör ställas på en personlig tränare inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2017/18:2562 (M) avstyrks därmed. Kunskap om fjällvärlden och fjällsäkerhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om större informationsinsatser om fjällsäkerhet och fjällräddning. (M) anser i motion 2017/18:1774 att regeringen bör undersöka möjligheten att göra större förebyggande informationsinsatser för att sprida kunskap om fjällsäkerhet och fjällräddning (yrkande 1). Enligt Miljö- och har regeringen säkerställt att genom fjällsäkerhetsrådet och lavinprognoserna bedriver ett omfattande arbete med att förebygga olyckor i fjällen. Arbetet sker dels genom information och utbildning om fjällsäkerhet, dels genom att stödja forskning och utveckling på området. På finns information om förberedelser inför fjällturen, väder och prognoser. Där finns också information om markerade leder, mobiltelefoni och om att ha barnen med sig på fjälltur. På publiceras dagliga bedömningar av lavinfaran i de svenska fjällen. På webbplatsen finns bedömningar av lavinfaran för fyra välbesökta svenska fjällområden: , , och . Syftet med lavinprognoserna är att ge underlag för att kunna fatta säkrare beslut på fjället. Lavinprognoserna baseras på observationer från fjället, bedömningar av lokala experter samt på väderinformation. Som framgår ovan har regeringen säkerställt att , bl.a. genom fjällsäkerhetsrådet och lavinprognoserna, bedriver ett arbete med att förebygga olyckor i fjällen. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida, varför motion 2017/18:1774 (M) yrkande 1 avstyrks. Strategi för svensk friluftsnäring Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en samlad strategi för svensk friluftsnäring. och (båda M) anser i motion 2017/18:3075 att det behövs en samlad strategi för svensk friluftsnäring (yrkande 1). föreslog vid behandlingen av ett liknande yrkande[11] att yrkandet skulle avstyrkas. ställde sig bakom förslaget och utskottet angav följande: Här kan framhållas att 2010 antog ett övergripande mål för friluftspolitiken, som senare kompletterades med tio mätbara mål. Därtill har i uppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsnäringen. ställde sig bakom förslaget. Som framgår ovan har näringsutskottet relativt behandlat ett liknande motionsyrkande och avstyrkt det. gör ingen annan bedömning. Motion 2017/18:3075 (M) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av regelverket som styr förfarande vid utbetalning av medel till studieförbund. (L) efterlyser i motion 2017/18:153 en översyn av regelverket som styr förfarande vid utbetalning av medel till studieförbund (yrkande 3). Enligt har frågan om villkor för de olika anslagen till studieförbunden tagits upp och diskuterats vid en statsbidragskonferens samt vid besök vid samtliga tio studieförbunds förbundskanslier . Enligt har de inte nåtts av propåer från studieförbunden som föranleder någon översyn. Utskottet anser att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2017/18:153 (L) yrkande 3 avstyrks. Ökade insatser för undervisning i tyska Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om åtgärder för att få fler svenskar att lära sig tyska. (KD) anser i motion 2017/18:3744 att relationen mellan och bör stärkas, och att en viktig del i detta arbete är att få fler svenska att lära sig tyska (yrkande 3). Studier i tyska språket är en verksamhet som flertalet studieförbund erbjuder. Utskottet anser att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd från sida. Motion 2017/18:3744 (KD) yrkande 3 avstyrks. Enklare tolkutbildningar och en myndighet för språk- och teckenspråkstolkning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tolkfrågor med hänvisning till att den utredning i dessa frågor som pågår inte bör föregripas. (M) konstaterar i motion 2017/18:2585 att behovet av tolkar ökar i och att tolkuppdragen kan vara av väldigt olika karaktär. För enklare tolkuppgifter borde det enligt motionären räcka med att ha det språk som ska tolkas till eller från som modersmål och en kortare utbildning. Motionären anser att regeringen bör se över möjligheten att inrätta även en enklare tolkutbildning. (KD) påtalar i motion 2017/18:52 att det finns behov av att samordna och effektivisera både språk- och teckenspråkstolkning och att staten bör ta ansvar för tillgången till kvalificerad tolktjänst i hela landet. Motionären anser att det samlade statliga ansvaret för tolkverksamheten med fördel skulle kunna samlas i en språk- och tolkmyndighet. Detta bör enligt motionären utredas (yrkande 2). En särskild utredare fick i uppdrag att göra en översyn av samhällets behov av och tillgång till tolkar samt den offentliga sektorns användning av tolkar (dir. 2017:104). Utredaren ska även lämna förslag på ett flexibelt, rättssäkert och effektivt system för att samhällets nuvarande och framtida behov av tolktjänster ska tillgodoses. • kartlägga landets verksamma tolkar utifrån antal, kvalifikationsnivå samt deras kompetens i relation till uppdrag • föreslå en ändamålsenlig struktur med tydliga utbildningsvägar som tillgodoser samhällets behov av tolkar med relevant kompetensnivå • analysera hur dagens system med auktorisation och kompetensbedömning av tolkar fungerar och föreslå åtgärder för förbättrad kompetensbedömning genom exempelvis auktorisation och certifiering • analysera behovet av tillsyn av tolktjänster samt vid behov föreslå hur en sådan tillsyn kan utformas • kartlägga områden där myndigheter med fördel bör samverka och föreslå effektiva former för samverkan • lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att resultatet av den utredning som pågår bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:52 (KD) yrkande 2 och 2017/18:2585 (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om idrott, friluftsliv och folkbildning som tagit ställning till relativt . Utskottet har (bet. 2015/16:KrU6 och bet. 2016/17:KrU4) avstyrkt motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan beredas i förenklad form och avstyrker därmed yrkandena. Motion 2017/18:174 av och (båda SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda diskussioner med representanter för svensk damhockey som syftar till att skjuta till ekonomiska resurser framöver. Motion 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringens betydelse för en meningsfull fritid. Motion 2017/18:699 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att idrottsföreningar som bedrivs med skattemedel ska ha krav på sig att inkludera alla oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (yrkande 1). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att idrottsrörelsen inom sig ska arbeta aktivt mot diskriminering och homo-, bi- och transfobi (yrkande 2). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att idrottsrörelsen, främst den del som rör barn och ungdomar, ska ha ett speciellt ansvar för att arbeta för inkludering (yrkande 3). Motion 2017/18:1255 av Finn (M) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper (yrkande 1). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med och andra nationella idrottsorganisationer med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper (yrkande 2). Motion 2017/18:2005 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar. Motion 2017/18:2316 av och (båda M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över förutsättningarna för investeringar för ändamålsenliga ridanläggningar. Motion 2017/18:2322 av (M) yrkandena 3 och 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott (yrkande 3). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värdegrunder bör fortsätta att utvecklas för tävlingar med häst (yrkande 5). Motion 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 7 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga hur socioekonomiska faktorer påverkar barns och ungdomars idrottande. Motion 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 20 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stödja idrottsrörelsen mer i frågor om sexuell diskriminering i syfte att få in fler hbtq-personer till föreningsidrotten. Motion 2017/18:3271 av och (båda SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör subventionera kommunala byggen av hälsorundor. Motion 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om hbt-frågor i idrotten. Motion 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete och en satsning för ett nytt nordiskt friluftslivsår (yrkande 1). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Svenskt Friluftsliv uppdrag och resurser för en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, såsom skola, vård och omsorg (yrkande 2). Motion 2017/18:2062 av (SD) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta scoutrörelsen till försvaret. Motion 2017/18:153 av (L) yrkande 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av studieförbund och folkhögskolor. Motion 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 4 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om principer för stöd till folkbildningen. Motion 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillvarata folkbildningens upplägg och metodik. Motion 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur folkbildningen kan reformeras för att stärka omställning och vidareutbildning på en modern arbetsmarknad (yrkande 11). I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur folkbildningen kan bidra till bättre integration (yrkande 12). Motion 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 9 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av möjlighet till folkbildning. Måluppfyllelse, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 9. Eftersom idrotten är en folkrörelse ska dess egna medlemmar bestämma och ta ansvar för sina egna beslut. Det finns, anser jag, en fara i att företrädare för det offentliga börjar lägga sig i idrottsrörelsen för mycket. måste det dock understrykas att det naturligtvis finns förväntningar från det offentliga kopplade till det stöd som idrotten får i form av bidrag och särskilt förmånliga skatteregler. () har fått ansvaret för att god folkhälsa, god etik, jämställdhet, integration och demokratisk fostran ska främjas av idrotten. Självständigheten markeras genom att RF har ansvaret för fördelningen av de statliga pengarna. Det leder paradoxalt nog till att RF kommer ännu närmare staten, eftersom förbundet därmed också får en ställning motsvarande en myndighet. Denna balansgång mellan frihet och krav måste, anser jag, ömsesidigt fungera och vårdas. Det är viktigt att upprätthålla ett implicit kontrakt mellan den självständiga idrottsrörelsen och statens rimliga krav på måluppföljning och utvärdering. Det handlar om en respekt för båda sidors olika roller och ett ömsesidigt ansvarstagande. Detta bör, anser jag, hanteras via formella skriftliga överenskommelser. Jag anser också att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrottsrörelsen om hur den följer uppsatta mål för statens stöd till idrotten. Liberalernas grundinställning är att statens stöd till idrotten bör styras genom mål, inte genom detaljregleringar och öronmärkningar. Detta förutsätter dock att idrotten å sin sida respekterar de mål som satt upp för stödet. Fungerar inte detta bör man överväga en öronmärkning, t.ex. till idrott för personer med funktionsnedsättning. Barnrättsperspektivet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi anser att idrotten gör fantastiska insatser för hundratusentals barn och ungdomar. Det finns dock barn som blir illa behandlade och utsätts för orimliga krav, pennalistiskt ledarskap och i vissa fall rena övergrepp. För att förhindra att barn far illa behöver idrottsrörelsen utbildas i barnrättsfrågor. Vi anser att regeringen bör titta på hur ett sådant arbete skulle kunna se ut. Inkludering, punkt 3 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2017/18:674 av och (båda S) yrkande 2 och 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 5. Idrott har mycket att ge i form av glädje, samvaro och hälsa. Därför bör, anser jag, ett brett idrottsliv främjas i hela landet där såväl etablerade sporter, t.ex. ridning, som nya sporter, även digitala, blir tillgängliga för fler. Inkludering, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:674 av och (båda S) yrkande 2, 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 49. Parasporten i är mycket framgångsrik på elitnivå. I likhet med andra idrotter har intresset också ökat för breddverksamheten. Det har inneburit att många personer med funktionsnedsättning har blivit delaktiga i en social gemenskap som lett till ett ökat självförtroende. Idrottsrörelsen måste dock, anser jag, bli bättre på att inkludera personer med funktionsnedsättning. Idrotten mottar i statsbidrag, får ett omfattande stöd från kommunsektorn och omfattas dessutom av förmånliga skatteregler. En enig riksdag har tydligt markerat att ett mål för statens stöd till idrotten är idrott för alla. I målformuleringen nämns särskilt personer med funktionsnedsättning. Trots detta är idrott för personer med funktionsnedsättning satt på undantag, och där det finns sker det ofta som en verksamhet skild från andra. RF gjorde på sin stämma tydligt att ambitionsnivån för idrott för personer med funktionsnedsättning ska dimensioneras efter vad deras ekonomiska läge tillåter. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten om hur de följer uppsatta mål och överväga en öronmärkning av stöd till idrott för personer med funktionsnedsättning, i första hand inkludering av barn och unga. En förebild kan vara , där av det totala statliga stödet till idrotten öronmärkts till idrott för personer med funktionsnedsättning. Liberalernas grundinställning är att statens stöd till idrotten bör styras genom mål, inte genom detaljregleringar och öronmärkningar, men det är under förutsättning att idrotten å sin sida respekterar de mål som har satt upp för stödet. Fritidsbanker och parasportotek, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1608 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:672 av och (båda S) och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Ett led i vår ambition att främja folkhälsan i alla samhällsgrupper är att vi genom det statliga stödet till idrotten, vill stimulera idrottsrörelsen att göra en nationell bedömning av ekonomiska och verksamhetsmässiga behov för att upprätta ett nationellt parasportotek. är öppna för att framöver skjuta till de resurser som parasporten efterfrågar att möjliggöra ett sportotek med den idrottsutrustning som inte sällan kan vara kostsam för den enskilde med funktionsnedsättning, men som från nationell nivå skulle kunna erbjudas att prova för allas tillgång till sport . På så sätt kan parasporten få den idrottsutrustning som ofta kan vara för kostsam för den enskilde med funktionsnedsättning. Fritidsbanker och parasportotek, punkt 4 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:672 av och (båda S) och 2017/18:1608 av m.fl. (SD) yrkande 5. För personer med funktionsnedsättning kan det ibland vara svårt att hitta en lämplig idrottsaktivitet. Parasport kan då vara en väg till fysisk aktivitet. I vissa parasporter krävs det speciell utrustning som är kostsam. Därför bör, anser jag, förutsättningarna för skapande av ett nationellt föreningsdrivet parasportotek utredas. Ett parasportotek skulle möjliggöra för alla som vill att testa vilka idrotter som kan passa dem. Parasportoteket skulle även kunna nyttjas för friluftsaktiviteter där det också ibland kan krävas en anpassad utrustning. Jämställdhet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2322 av (M) yrkande 4 och 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:436 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:1917 av (S). Kulturella faktorer påverkar barns och ungas möjligheter att pröva olika idrotter. I en rapport från Statens stöd till idrotten – framkommer att sju av tio flickor och pojkar med svensk bakgrund idrottar i en förening eller klubb. Samma siffra gäller för pojkar med utländsk bakgrund. Men när det gäller flickor med utländsk bakgrund är det bara fyra av tio som utför en sport utanför skolan. Detta är kopplat till kulturella skillnader och begränsningar på grund av heder. står bakom en modern idrottspolitik som alltid tar sin utgångspunkt i att ge alla barn och ungdomar samma möjligheter till idrottsutövande. Forskning visar på en betydande snedfördelning av idrottsstödet kopplat till kön. Vi anser att regeringen dels bör verka för en jämställd tilldelning av resurser till flickors och pojkars idrottsverksamhet, dels bör initiera en utredning som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön och därefter komma med förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott. I det sammanhanget bör även en särskild översyn göras av hur tjejer med invandrarbakgrund kan stimuleras till att delta i idrott i större utsträckning. Jämställdhet, punkt 5 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 9, 2017/18:436 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2322 av (M) yrkande 4 och 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2017/18:1917 av (S). Flickor slutar idrotta i en lägre ålder än pojkar. Vi vet att idrott är bra både för det fysiska och psykiska välbefinnandet. Därför anser jag att det är viktigt att ta reda på orsakerna till att flickor slutar tidigare, så att effektiva åtgärder kan sätta in. Det har också visat sig att spontanidrottsplatser lockar fler pojkar och män än flickor och kvinnor. Idrotten är exempel på ett område där en analys bör göras för att kunna åstadkomma förändring. Att påverka normer tar tid, men regeringen sitter på verktyg som snabbt skulle kunna användas för att minska de systembrister som försvårar för tjejer och kvinnor att utöva idrott på lika villkor. Jag vill därför att en bred analys genomförs av vad som hindrar jämställd idrott, så att RF utifrån det kan få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet inom svensk idrott. Flera åtgärder skulle kunna föreslås för att synliggöra ojämställdheten inom idrotten.