bet · H601UbU3 · 2018-11-16 00:00:00 — En strategi för svensk rymdverksamhet Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. I skrivelsen presenterar regeringen en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål för att stärka den och de insatser som regeringen avser att göra för att arbeta mot målen. Utskottet välkomnar strategin och menar att det behövs en samlad nationell rymdstrategi bl.a. med hänsyn till det stora antal aktörer som är involverade i rymdverksamheten, de många olika aspekter som behöver beaktas och den vikt rymdverksamheten har för utveckling av olika delar av samhället. Utskottet vill också framhålla betydelsen av att rymdverksamhet bedrivs utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i fokus. är en ledande rymdnation och ska enligt utskottet fortsätta att vara det. Utskottet anser vidare att det är viktigt att får insyn i hur det fortsatta arbetet med strategin utvecklas och föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till . Utskottet tillstyrker därmed ett motionsyrkande helt och två motionsyrkanden delvis. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns nio reservationer (M, C, V, KD, L). I en reservation föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen (V). Skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet. 18 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En strategi för svensk rymdverksamhet Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet Teknikneutralt språk i strategin Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag Svensk rymdreglering och internationella överenskommelser Övrigt innehåll i strategin för svensk rymdverksamhet 1.Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet, punkt 2 (V) 2.Teknikneutralt språk i strategin, punkt 3 (M, C, KD, L) 3.Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (C, L) 4.Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (V) 5.Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (KD) 6.Esrange, punkt 5 (V) 7.Esrange, punkt 5 (KD) 8.Svensk rymdreglering och internationella överenskommelser, punkt 6 (V) 9.Övrigt innehåll i strategin för svensk rymdverksamhet, punkt 7 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 yttrande 2018/19:FöU1y Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strategi för svensk rymdverksamhet lägger skrivelse 2017/18:259 till handlingarna. Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 1. Reservation 1 (V) Teknikneutralt språk i strategin 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 2 och 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, KD, L) Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 3. Reservation 3 (C, L) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Svensk rymdreglering och internationella överenskommelser 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 8 (V) Övrigt innehåll i strategin för svensk rymdverksamhet 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:4192 av och (båda L). Reservation 9 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (C), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet och sex följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I ärendet finns ett yttrande över skrivelsen som inkommit från försvarsutskottet (yttr. 2018/19:FöU1y). Förslagen i ärendet finns i bilaga 1, och i bilaga 2 finns yttrandet från försvarsutskottet. Regeringen överlämnade skrivelsen till . En motion med anledning av en skrivelse får väckas inom ramen för ärendet senast den efter den dag då ärendet anmäldes i kammaren. Motionstiden för skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet löpte ut , och då hade sex motioner väckts med anledning av skrivelsen. beslutade att skjuta upp behandlingen av skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet och motioner som väckts med anledning av skrivelsen till nästa valperiod (bet. 2017/18:UbU33). Betänkanden i ärenden som har skjutits upp till nästa valperiod ska avges av de utskott som har valts av den nyvalda . Följdmotioner får, med anledning av att behandlingen av en skrivelse har skjutits upp från en valperiod till nästa, väckas från början av den nya valperioden. För den aktuella skrivelsen löpte motionstiden ut . Inga ytterligare motioner väcktes. I skrivelsen presenterar regeringen en nationell strategi för svensk rymdverksamhet med långsiktiga strategiska mål för att stärka den och de insatser som regeringen avser att göra för att arbeta mot målen. Rymdverksamhet bör bedrivas utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för samhället står i centrum som säkerhet säkerställs. Verksamheten bör baseras på en stark rymdindustri och rymdforskning av hög kvalitet så att kan fortsätta vara en stark rymdnation. En insats som bör genomföras är ökad samverkan mellan forskningsfinansiärerna för att ge effektivare användning av resurserna. Vidare bör svenskt deltagande i internationella samarbeten vara förutsägbart på lång sikt. Resultat från Europeiska rymdorganets () och EU:s rymdprogram, såsom data från satellitnavigering och jordobservationer, bör i högre utsträckning göras tillgängliga för svenska användare. Svensk rymdverksamhet bör bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt, och rymden bör hållas fri från konflikter. Detta bör bidra till att svensk tillgång till rymden säkras. Vidare bör rymdverksamhetens möjligheter att bidra till arbetet med Agenda 2030 och de globala målen främjas. Synergier mellan civil och militär rymdverksamhet bör utnyttjas, och utövare av rymdverksamhet måste ta hänsyn till försvars- och säkerhetsaspekter. Fördelningen mellan kvinnor och män bland forskare och anställda inom svensk rymdverksamhet bör bli jämställd. Intresset för att satsa på utbildningar inom naturvetenskap och teknik bör stimuleras genom att finansiärerna i samverkan med lärosätena sprider information om rymdverksamhet. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i ett första avsnitt behandla skrivelsen. I de följande sex avsnitten behandlas motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till skrivelsen. En strategi för svensk rymdverksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2017/18:259 En strategi för svensk rymdverksamhet till handlingarna. I skrivelsen anger regeringen bl.a. följande som utgångspunkter för svensk rymdverksamhet: Rymden är en global allmänning. Det innebär att den ska vara tillgänglig för alla stater och att dessa har samma rätt att utforska och använda rymden för fredliga ändamål. Det har blivit allt viktigare att skydda rymdmiljön och att rymden hålls fri från konflikter för att säkerställa tillgången till den och de infrastrukturer i rymden som samhället är beroende av. Detta är ett kollektivt ansvar för alla nationer och aktörer. Svensk rymdverksamhet är en strategisk tillgång för utveckling av kunskapssamhället. Det är viktigt att verksamheten bedrivs på ett sätt som främjar forskning, utveckling och innovation och bidrar till att skapa högteknologiska arbetstillfällen och stärka svensk konkurrenskraft. Rymdverksamhet måste bedrivas med nyttan för samhället i fokus samt i ett internationellt perspektiv. De strategiska behov som samhället har av rymdtjänster och relaterad teknik behöver identifieras. Utifrån det kan den långsiktigt hållbara nyttan garanteras. Svensk rymdverksamhet är i en styrkeposition med högkvalitativ forskning och framgångsrik rymdindustri. Denna position har byggts upp genom en stabil och långsiktig offentlig finansiering. En fortsatt svensk styrkeposition är önskvärd, men den är inte självklar eller ohotad och är beroende av stabila villkor för svensk rymdverksamhet. För nedanstående områden och aspekter anges i skrivelsen strategiska mål samt insatser som behöver göras för att uppnå dessa mål. Med rymdverksamhet avses i skrivelsen samhällsverksamhet som har koppling till rymden och som innefattar bl.a. rymdforskning, rymdindustri, satelliter och verksamheter som möjliggör nyttjande av rymdens infrastruktur och data. Rymdverksamhet binder samman världen och gör internationell samverkan nödvändig Rymden är en global allmänning. Det innebär att den ska vara tillgänglig för alla stater och att dessa har samma rätt att utforska och använda rymden för fredliga ändamål. Genom den snabba teknikutvecklingen har rymden blivit åtkomlig för allt fler stater och för både offentliga och privata aktörer. Tillgången till rymden har därmed ökat, och kostnaderna har sänkts, vilket bl.a. har fått till följd att antalet satelliter stadigt har ökat. Samhället har blivit alltmer beroende av de tjänster och funktioner som satelliterna tillhandahåller. Det har därför blivit allt viktigare att skydda rymdmiljön och att rymden hålls fri från konflikter för att säkerställa tillgången till den och de infrastrukturer i rymden som samhället är beroende av. Detta är ett kollektivt ansvar för alla nationer och aktörer. Genom och Egnos har ett eget globalt satellitnavigeringssystem (GNSS). Det har minskat tekniska beroende av andra system, såsom det amerikanska global positioning system (gps). erbjuder fyra navigeringstjänster, bl.a. den offentligt reglerade tjänsten public regulated service (PRS), vilken erbjuder säker krypterad positionering och tid och är mer robust mot störning och vilseledning än de öppna systemen. är världens enda civila GNSS, och PRS är avsedd för de s.k. blåljusmyndigheterna (t.ex. polisen, ambulanssjukvården och räddningstjänster) och annan samhällskritisk infrastruktur men kan naturligtvis också användas för militära tillämpningar. Samverkan för ett fredligt och hållbart nyttjande av rymden Strategiska mål bör vara att – säkerställa svensk handlingsfrihet i och tillgång till rymden – förhindra utplacering av vapen i rymden och motverka att den blir en arena för konflikter – rymden och rymdtjänster används för fredliga ändamål på ett sätt som gynnar mänsklig välfärd och hållbar utveckling – rymdverksamhet präglas av transparens och öppenhet – bidra till utvecklingen av internationella regelverk för rymdverksamhet och bidra till internationellt arbete för att hantera problem med rymdskrot. Insatser som bör göras är att – ska arbeta aktivt i internationella organ, framför allt inom FN, och EU, och fortsätta att prioritera medverkan i internationella samarbeten som pågår för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen – ska delta i internationella samarbeten för att ta fram och uppdatera en rymdlägesbild med beaktande av försvars- och säkerhetsaspekter. Rymddata används i hela samhället Strategiska mål bör vara att – drar nytta av deltagandet i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram – data från rymdsystem i allmänhet och från EU:s satellitprogram i synnerhet är lättillgängliga för utveckling av teknik och tjänster, som säkerhet värnas och sekretess, säkerhetsskydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Insatser som bör göras är att – Rymdstyrelsen i samråd med andra berörda myndigheter ska arbeta för att information om och data från satellitnavigering och jordobservationer sprids till svenska användare – Rymdstyrelsen ska samråda med berörda myndigheter om utformningen av innovationsfrämjande satsningar för användning av data från satellitnavigering och jordobservationer – Rymdstyrelsen och andra berörda myndigheter ska kartlägga behov av satelliter inför utveckling av nya satellitgenerationer – Rymdstyrelsen ska ta initiativ till att berörda svenska myndigheter analyserar och föreslår om och hur kan använda offentligt reglerade tjänst (PRS) i enlighet med de krav som EU ställer. Om PRS bedöms vara användbart för svenska behov bör Rymdstyrelsen ansvara för att PRS sprids till svenska användare. Agenda 2030 och de globala målen Strategiskt mål bör vara att – svensk rymdforskning och rymdindustri bidrar till det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Insatsen som bör göras är att – ska ta initiativ till och delta i internationell samverkan inom rymdverksamhet som stöder det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. säkerhet och andra utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen måste beaktas i rymdverksamhet Strategiskt mål bör vara att – statlig rymdverksamhet bidrar till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen uppfylls och att den nationella militära förmågan stärks. Insatser som bör göras är att – statlig rymdverksamhet ska hanteras på ett strukturerat och samordnat sätt så att medvetenheten om rymdverksamhetens inverkan på säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen ökar – statliga aktörer ska verka för att alla svenska aktörer inom rymdområdet ska beakta säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen – civila och militära aktörer ska samverka om forskning och utveckling och användning av rymdsystem så att synergierna mellan civil och militär rymdverksamhet tas till vara – Rymdstyrelsen ska ha ett samordnande ansvar för att initiera en nationell operationell rymdlägesbild i samverkan mellan berörda myndigheter. Samhällskritisk infrastruktur behöver skyddas Strategiska mål bör vara att – rymdverksamhet bidrar till att begränsa riskerna med samhällets beroende av enskilda rymdtjänster – infrastruktur som är viktig för samhället har god motståndskraft mot extrema solstormar och avsiktliga störningar, genom samordning mellan berörda aktörer. Insatser som bör göras är att – berörda myndigheter ska ha en dialog om hur de ska hantera riskerna med beroendet av enskilda rymdtjänster samt identifiera och föreslå skyddsåtgärder för rymdinfrastruktur som är betydelsefull för samhällsviktiga funktioner – berörda myndigheter ska undersöka möjligheten att använda PRS för skydd av kritisk infrastruktur. Svensk rymdlagstiftning ska vara ett stöd för svensk rymdverksamhet Strategiskt mål bör vara att – svensk rymdlagstiftning dels är ett stöd för rymdverksamhet i och säkerställer att internationella åtaganden efterlevs, dels möjliggör privata investeringar i svensk rymdverksamhet. Insatsen som bör göras är att – en översyn av rymdlagen genomförs för att stärka fortsatt svensk rymdverksamhet. Rymdindustrin gör rymden tillgänglig Svensk rymdindustri består främst av det som brukar betecknas som uppströms verksamhet, dvs. utveckling och tillverkning av raketer, raketdelar, satelliter och avancerade rymdtjänster. Svensk rymdindustri inom detta område är mycket framgångsrik, och dess utveckling av rymdteknik bidrar med kompetens och kunskap som även stärker andra sektorer i svensk industri, såsom flyg- och fordonsindustri, och vice versa. De höga kostnaderna för rymdsystemens infrastruktur motiverar att investeringar i uppströms verksamhet och användning av resultaten i stor utsträckning görs i internationella samarbeten. Rymdsystem avser i det här sammanhanget de instrument, utrustningar och satelliter som placeras i rymden för att utföra tjänster för användare på jorden. De höga kraven på att rymdindustrins produkter fungerar i en extrem omgivning pressar gränserna för vad som kan tillverkas och konstrueras. Detta ger kunskap som även kan användas inom andra områden och bidrar därmed till stärkt konkurrenskraft även utanför rymdindustrin. Teknik utvecklad för rymdsystem används inom många andra områden, såsom flyg- och fordonsindustrin, digitalisering, automatisering, avancerad produktions- och materialteknik och mikrovågsteknik. De stora synergieffekterna mellan teknikutveckling för rymdsystem och svensk industri samt de många användningsområdena för rymdsystem utanför rymdverksamhet är en orsak till att de statliga satsningarna som går till och dess rymdverksamhet är så omfattande. Satsningar på rymden görs dessutom även genom EU:s satellitprogram och rymdforskningsdelar i ramprogrammet för forskning och innovation. Ramprogrammens finansiering av rymdverksamhet kommer sannolikt att få en större betydelse . En stark rymdindustri bidrar till svensk konkurrenskraft Strategiska mål bör vara att – statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet leder till stärkt konkurrenskraft för de deltagande företagen – deltagande i EU:s rymdarbete och andra internationella samarbeten samt Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt – synergier mellan statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet och annat stöd till civil och militär verksamhet tillvaratas. Insatser som bör göras är att – det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster – Rymdstyrelsen ska ha som utgångspunkt att den privata medfinansieringen bör uppgå till vid stöd till teknikutveckling – Rymdstyrelsens stöd ska riktas mot utveckling av produkter och tjänster inom områden som stärker det svenska deltagandet i EU, och andra internationella samarbeten och har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden – Rymdstyrelsen ska samråda med relevanta innovations- och forskningsfinansiärer om möjligheten att samordna sina satsningar för att få synergier som stöder högteknologisk industri. Verksamheten på bör fortsätta drivas och utvecklas Strategiskt mål bör vara att – infrastruktur på ska dimensioneras för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Internationella samarbeten ska ske med hänsyn tagen till utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska intressen. Insatsen som bör göras är att – verksamhet ska utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. Rymdforskning hjälper oss att förstå jorden Svensk rymdforskning och forskning inom rymdfysik håller hög kvalitet i internationell jämförelse och citeras oftare än världsgenomsnittet inom de flesta områden som har anknytning till rymden. Svenska lärosäten deltar i flera av ESA:s program och i utveckling av instrument för svenska satelliter, i samverkan med svensk rymdindustri. Vid () tillverkas satelliter och instrument som har placerats på flera av ESA:s expeditioner till bana runt främmande himlakroppar. Detta har lett till att banbrytande forskningsrön framkommit. Rymdforskare bör ha tillgång till ändamålsenlig infrastruktur för sin forskning. Med infrastruktur för rymdforskning menas större instrument som används för mätningar inom rymdforskning, placerade antingen i rymden eller på jorden. har ett övergripande ansvar för att svenska forskare har tillgång till nödvändig forskningsinfrastruktur. När det gäller infrastruktur för rymdforskning finansieras den av både och Rymdstyrelsen. Strategiska mål bör vara att – svensk rymdforskning håller hög kvalitet i internationell jämförelse – svenska rymdforskare kommer väl ut i internationell jämförelse – är en stark partner som deltagare i internationella samarbeten för rymdens utforskning. Insatser som bör göras är att – forskningsfinansiärerna ska samråda om stödet till svensk rymdforskning, miljö- och klimatforskning och innovationer baserade på rymdverksamhet – Rymdstyrelsen ska ingå i den samordningsgrupp i vilken för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem och ingår. Rymdforskare behöver ha tillgång till infrastruktur för sin forskning Strategiskt mål bör vara att – Rymdforskare har tillgång till ändamålsenlig infrastruktur för sin forskning. Insatser som bör göras är att – Rymdstyrelsen och ska samråda om finansiering av forskningsinfrastruktur för rymdforskning – den pågående uppgraderingen och moderniseringen av ska genomföras så att rymdbasen även kan vara en strategiskt viktig infrastruktur för rymdforskning – Rymdstyrelsen ska stödja nationella satellitprojekt utifrån behovet inom rymdforskning och för svensk rymdindustri – och Verket för innovationssystem ska se över vilka effekter ett deltagande i konstruktion och drift av radioteleskopet (SKA) kan ge för svensk forskning och svenska företag. Om effekterna är samhällsekonomiskt fördelaktiga samt kostnadseffektiva ska överväga att finansiera ett svenskt deltagande i SKA. Rymdverksamhet öppnar karriärvägar för både kvinnor och män Universitet och högskolor ansvarar för att deras respektive utbildningar dimensioneras utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det finns ett stort behov av personer som är utbildade inom natur- och teknikvetenskaper. Trots att könsfördelningen i gymnasieskolan är relativt jämn inom naturvetenskap och att fler kvinnor än män väljer högre utbildning är det fortfarande fler män som fortsätter med högre utbildning inom naturvetenskap och teknik. Om man vill öka antalet individer som väljer att studera naturvetenskap och teknik finns därmed den största oanvända resursen bland kvinnor. Strategiska mål bör vara att – är ett föregångsland när det gäller likvärdiga möjligheter för både kvinnor och män att satsa på en karriär inom rymdverksamhet – rymdverksamhet inspirerar både unga kvinnor och unga män att söka tekniska och naturvetenskapliga utbildningar på gymnasienivå och högskolenivå – antalet studenter som utbildas i högskolan är tillräckligt högt för att tillgodose behovet av kompetens inom rymdverksamhet. Insatsen som bör göras är att – Rymdstyrelsen och ska samverka om att sprida information om rymdforskning och rymdverksamhet. De ska också samverka med lärosäten som informerar om utbildningar och forskning inom rymdområdet. I yttrandet från försvarsutskottet sägs bl.a. följande. anser att utvecklingen av frågor kopplade till rymden kan innebära både möjligheter och utmaningar för . Som regeringen uttrycker det i skrivelsen bör nyttan för samhället stå i centrum för utvecklingen. I det sammanhanget vill försvarsutskottet understryka vad regeringen anför om vikten av att hålla rymden tillgänglig för alla, förhindra att där utplaceras vapen och motverka att den blir till en arena för konflikter. Ur försvarsutskottets perspektiv innebär de nya hot som växer fram på rymdområdet – bl.a. förekomsten av rymdskrot, solstormars effekter, cybersäkerhetshot och andra säkerhetsrelaterade hot, t.ex. militariseringen av rymden – att det är viktigt att försöka skapa synergier mellan civila och försvarsrelaterade tillämpningar och att göra det mesta möjliga av sina tillgångar för att tillgodose nationella säkerhetsintressen, inklusive de som handlar om den egna militära förmågan.