bet · H501MJU13 · 2018-03-02 00:00:00 — Enligt Havs- och vattenmyndigheten är en begränsning av antalet redskap för fritidsfisket nödvändig eftersom fritidsfisket står för upp till 85–av redskapen som används i hummerfisket. Därtill har framfört att ett lägre antal burar underlättar tillsynsarbetet. Vad gäller fiskesäsongens längd är denna i praktiken mycket olika för yrkesfisket och fritidsfisket. Yrkesfisket är relativt intensivt fram till nyår för att sedan avta. Fritidsfisket däremot är mycket koncentrerat efter säsongspremiären. I de nya reglerna kortas fiskesäsongen för fritidsfisket ned så att fiske efter hummer är tillåtet fr.o.m. kl. 7.00 den första måndagen efter t.o.m. . Yrkesfiske efter hummer är tillåtet även . Ändringarna innebär att hummerfisket tas bort. Därmed förlängs fredningstiden för fiske efter hummer. Den förkortade säsongen innebär också att de begränsade resurserna för tillsyn kan koncentreras . Åtgärder för att säkra fiskemöjligheter i Enligt uppgift från och är en betydelsefull sjö för yrkesfisket med ca 80 aktiva fiskare . fiskar har förhöjda halter av kvicksilver, PCB, dioxin och det bromerade flamskyddsmedlet PBDE. Flera av miljögifterna i fiskar minskar inte eller minskar långsamt, trots att många punktutsläpp har upphört . Miljögifter kommer till genom diffus spridning från marken eller från förorenade områden runt sjön. Andra källor är luftnedfall, sopförbränning och slam från avloppsreningsverk. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) anför regeringen att det krävs omfattande insatser, framför allt mot övergödning, fysiska hinder och miljögifter, för att sjöar och vattendrag ska uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential. Av denna anledning gör regeringen en omfattande satsning på havs- och vattenmiljön som inom utgiftsområde 20 uppgår till 2018–2020. Satsningen omfattar bl.a. medel för att motverka övergödning och avlägsna miljögifter. Regeringen framhåller att läkemedelsrester kan hamna i miljön på olika sätt och orsaka skada på t.ex. vattenlevande organismer. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en satsning på avancerad avloppsrening som en del för att begränsa utsläppen av läkemedelsrester till vattenmiljön. Vidare anför regeringen att genomförandet av åtgärdsprogrammen enligt och rådets direktiv /60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (nedan ramdirektivet för vatten) är av stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljömålen. Därtill framhåller regeringen att många statliga myndigheter och kommuner i enlighet med vattenmyndigheternas åtgärdsprogram har ansvar för att åtgärder genom-förs. Miljöövervakning är viktigt för att bedöma miljötillståndet, ge säkrare statusklassificeringar av vattnet och säkerställa effektiva åtgärder. Miljö-övervakning är också ett krav enligt ramdirektivet för vatten. Regeringen anser därför att det är viktigt att fortsätta att utveckla miljöövervakningen och därigenom följa upp åtgärdsarbetet. Enligt uppgift från och pågår det arbete med att kartera miljögifter i för att identifiera saneringsåtgärder och för att förhindra framtida spridning av nya gifter. Åtgärdsarbetet drivs i huvudsak av , kommuner och . vattenvårdsförbunds uppgift är att genomföra den nationella miljöövervakningen i . Förbundet har tagit fram en vattenvårdsplan för perioden –2021. Planen är en kunskapsöversikt med gemensamma mål för och med åtgärdsförslag som kan ge underlag vid framtida undersökningar, utvärderingar, ställningstaganden, råd, planering m.m. –2020 kommer förbundets arbete med vattenvårdsplanen att fokusera på prioriteringen Giftfri . Här ingår bl.a. att övervaka miljögifter i fisk och miljögifter i sediment. I dessa undersökningar tar vattenvårdsförbundet med aktuella miljögifter och följer de rekommendationer som finns för miljöövervakningen. Då kommer förbundet att göra kampanjvisa mätningar samt lägga fokus på att undersöka ”nya” miljögifter såsom PFOS, bekämpningsmedel, mikroplaster, bromerade flamskyddsmedel eller läke-medelsrester. –2019 medfinansierar Havs- och vattenmyndigheten två projekt som syftar till att ta fram en förvaltningsplan för Vänerlax och tydliggöra hur dess vandring kan underlättas. Därtill kommer myndigheten att göra en översyn av föreskrifterna om fisket i vad gäller lax och öring. I detta arbete sammanställer myndigheten tillgängliga data och utreder framtida databehov samt utvecklar en beståndsmodell och relevant rådgivning. Nationell strategi för svenskt fiske Utskottet vill inledningsvis påminna om att utvecklingen av den svenska fiskerinäringen i hög grad är beroende av den gemensamma fiskeripolitikens utformning. Det är av denna anledning som utskottet har uttalat vikten av att goda förutsättningar för det svenska yrkesfiskets utveckling säkerställs inte bara på lokal och nationell nivå utan även på europeisk. Utskottet har i detta sammanhang uppmärksammat att regeringen arbetar aktivt inte minst för att åstadkomma regelförenklingar som leder till minskade kostnader och minskat administrativt krångel såväl på nationell nivå som på EU-nivå. Utskottet har också noterat värdet av den övergripande och strategiska satsning som Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) utgör. Fonden inbegriper alla led i fiskerinäringen och syftar bl.a. till att skapa ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske och vattenbruk liksom att främja saluföring och beredning. Utskottet vill också påminna om regeringens maritima strategi och ser fram emot den proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik som regeringen kommer att lämna . Mot bakgrund av det strategiska och långsiktiga arbete som redan pågår för att främja fiskerinäringen anser utskottet att de förslag om nationella fiskeripolitiska initiativ som framförs i motionerna 2017/18:3855 (C) yrkande 55, 2017/18:1167 (KD) och 2017/18:3889 (SD) yrkande 1 i huvudsak är att betrakta som tillgodosedda och därför kan lämnas utan vidare åtgärd. Regelverket som reglerar vattenbruk Utskottet anser att det svenska vattenbruket har stor utvecklingspotential som bör tas till vara. Med utgångspunkt i ett miljövänligt produktionstänk, i form av slutna kretslopp och vegetarisk föda i stället för fiskmjöl, kan fiskodling dessutom bli ett hållbart sätt att producera fisk. Utskottet noterar att regeringen vidtagit betydelsefulla åtgärder för att stödja det svenska vattenbrukets utveckling i stort liksom initiativ till effektivare prövningsprocesser. som utskottet välkomnar sådana insatser anser utskottet att regelverket för vattenbruks-tillstånd och därtill själva tillståndsprocessen är behäftade med problem, vilket hämmar möjligheterna till utveckling. Utskottet vill av denna anledning uppmana regeringen att se över de regelverk som reglerar vattenbruk. Bland annat behöver strandskyddsreglerna göras mer tillåtande, och tillståndsgivningen för vattenbruk utan miljöpåverkan bör göras mycket enklare. Utskottet noterar särskilt att tillståndsprocessen för vattenbruk är mycket lång. För att det långsiktigt ska vara möjligt att satsa på vattenbruk anser utskottet att tillståndsprocessen behöver kortas ned och tillstånden förlängas. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3346 (M) yrkande 10 och 2017/18:3855 (C) yrkandena 51 och 52. Utskottet är givetvis av åsikten att ett noggrant utformat smittskydd är av yttersta betydelse för det svenska vattenbrukets utveckling. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det svenska vattenbruket är friförklarat från flera sjukdomar, och anser att det är utomordentligt viktigt att den goda hälso-statusen upprätthålls. Utskottet bedömer att nuvarande regelverk är väl anpassat för denna ambition, och föreslår därför att det förslag om nationella fiskhälsoprogram som lyfts fram i motion 2017/18:3855 (C) yrkande 53 lämnas utan vidare åtgärd. Fiske efter pigghaj och hummer I fråga om fiske efter pigghaj konstaterar utskottet att arten på mycket goda grunder är totalfredad i svenska vatten. Enligt nya data är beståndssituationen fortfarande kritisk, och av denna anledning rekommenderar Ices att allt riktat fiske efter pigghaj upphör och att bifångsterna minskas till lägsta möjliga nivå. Den totala tillåtna fångstmängden bör omfatta alla områden i vilka pigghaj fångas och vara noll. Utskottet är av den bestämda åsikten att fiskemöjligheter ska baseras på vetenskaplig grund och avstyrker därför det förslag om fiske efter pigghaj i och som väckts i motion 2017/18:3278 (SD) yrkande 1. När det gäller regelverket för hummerfisket påminner utskottet om att Havs- och vattenmyndigheten ändrade föreskrifterna efter nära samråd med representanter för både yrkes- och fritidsfisket. Genom att man minskat antalet tillåtna redskap och kortat ned fiskesäsongen ska de nya föreskrifterna värna beståndet som visat sig vara på nedgång. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasätta den vetenskapliga grunden för myndighetens föreskrifter och avstyrker därmed de förslag till förändringar i regelverket som väckts i motion 2017/18:3278 (SD) yrkandena 2 och 3. Åtgärder för att säkra fiskemöjligheter i Utskottet är väl införstått med att förekomsten av miljögifter i svenska insjöar innebär stora problem både för miljön och för fiskerinäringen. Utskottet delar regeringens bedömning att det krävs omfattande insatser mot miljögifter för att sjöar och vattendrag ska uppnå god ekologisk och kemisk status. Utskottet konstaterar vidare att regeringen nu gör stora satsningar på vattenmiljön, bl.a. för att just avlägsna miljögifter och för att motverka framtida spridning av gifter i landets insjöar samt för att säkerställa en god miljöövervakning. Därtill vill utskottet lyfta fram det arbete som pågår vid och med att kartera miljögifter i för att på så sätt identifiera saneringsåtgärder och för att förhindra framtida spridning av gifter. Med tanke på det arbete som pågår anser utskottet att det förslag som lyfts fram i motion 2017/18:130 (L) redan är tillgodosett och att motionen därmed kan lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för ett miljömässigt hållbart fiske Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att regeringen bör verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet. avslår motionsyrkanden om hur hållbara fiskbestånd och landningsskyldighetens efterlevnad ska säkerställas, om utformningen av den gemensamma fiskerikontrollen, om utveckling av fiskeredskap och fiskodling i öppna kassar m.m. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD), 6 (V), 7 (L), 8 (M, C, L, KD), 9 (C), 10 (C), 11 (C), 12 (V), 13 (S, MP, V), 14 (M, L), 15 (SD), 16 (C) och 17 (V). I flera motioner betonas vikten av att vetenskapliga rekommendationer ska ligga till grund för fiskemöjligheter. Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 58 bör beslut om fiskekvoter tas efter vetenskapliga rekommendationer. Enligt motionärerna måste fortsätta driva på för att de fiskekvoter som bestäms av EU ska vara långsiktigt hållbara och att EU varken i sina egna vatten eller i andra vatten i världen bidrar till utfiskning och urholkande av ekosystemen. I kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås att i kommande fiskeförhandlingar fullt ut ska driva att de vetenskapliga råden följs och att en flerårig plan upprättas för hur man ska nå livskraftiga nivåer av torsk i till 2020. Motionärerna anser att Ices rekommendationer bör vara styrande för i förhandlingar om fiskekvoter. När medlemsländerna inte följer forskarnas råd vid förhandlingarna om fiskemöjligheter blir resultatet enligt motionärerna ett legaliserat överfiske. I kommittémotion 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 6 förordas att fisket hålls inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål. Enligt motionärerna är det självklart att fiske ska ske på ett långsiktigt och hållbart sätt som innebär att olika fiskarter inte utrotas. Vidare i yrkande 7 anförs att miljövänligt fiske bör premieras genom högre tilldelning av fiskekvoter. Miljökraven som ställs bör enligt motionärerna omfatta t.ex. vilken typ av bränsle och redskap som används vid fisket. Avslutningsvis i kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 12 uppmanas regeringen att vara pådrivande i arbetet för ett livskraftigt fiskbestånd i och . Motionärerna vill att det ska finnas ett livskraftigt fiskbestånd i och , och konsumenter ska inte behöva oroa sig för att äta fisk som kommer från dessa vattenområden. Det förutsätter en bra miljö i våra hav och vatten. Genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken Ett antal motioner tar upp frågor som rör genomförande och kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken. I fråga om genomförande anförs i kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 61 att regeringen i EU bör verka för att utkastförbudets följs. Enligt motionärerna följs inte det europeiska utkastförbudet av alla medlemsstater, och i längden innebär detta att svenska fiskare inte konkurrerar på samma villkor som andra medlemsstater. I fråga om fiskerikontrollen anförs i kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 59 att regeringen bör se över myndighets-förslagen om elektroniska loggböcker och andra elektroniska lösningar i syfte att förbättra fiskbestånden i . Även i kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 15 framhålls att regeringen bör återkomma med förslag på effektivare fiskeövervakning som då även inbegriper möjlighet till kamerakontroll. För ett fungerande regelverk krävs det enligt motionärerna en effektiv kontroll som gynnar det yrkesfiske som följer regler om kvoter och utkastning. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 71 framhålls att regeringen bör verka för att kontroller och övervakningsåtgärder för fiske inom EU följer en gemensam standard. I kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 9 uppmanas regeringen att verka för ett effektivare uppföljnings-system inom fiskeområdet. Enligt motionärerna finns det brister i uppföljningssystemen för fiskbestånden som gör det svårt att bedöma behovet av fiskevårdande åtgärder och resursutnyttjande. Bland annat saknas viss fångststatistik, och det behövs fler provfisken, undersökningar och utvärderingar. Utveckling av selektiva redskap Flera motionsyrkanden handlar om utvecklingen av fiskeredskap för att underlätta ett miljömässigt hållbart fiske. I kommittémotion 2017/18:3346 av m.fl. (M) yrkande 7 framhålls vikten av ett fortsatt arbete för att utveckla mer selektiva fiskemetoder. Enligt motionärerna är det bra att utkast förbjudits, men det måste också vara praktiskt genomförbart att följa regelverket. I detta sammanhang vill motionärerna understryka vikten av ett fortsatt arbete för att utveckla mer selektiva fiskemetoder, vilket prioriterades vid makten. Även i kommittémotion 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 9 efterfrågas mer forskning om och utveckling av selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap. I motion 2017/18:1163 av (KD) framhålls betydelsen av selektiva redskap för yrkesfisket. Enligt motionären är det viktigt att regeringen inser värdet av trålutveckling för att skapa ett selektivt fungerande fiske. På så sätt tas havets resurser till vara optimalt. Enligt kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 14 bör regeringen återkomma med förslag på åtgärder som fasar ut skadliga fiskemetoder på kritiska fiskbestånd och premierar skonsamma fiskeredskap. Motionärerna framhåller att bifångster i både trål och andra fiskeredskap fortsätter att utgöra ett allvarligt hot mot flera arter av fisk, sjöfågel och däggdjur. På liknande sätt anförs i kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 57 att reglerna för tillåtna fiskeredskap bör uppdateras. Enligt motionärerna inte bara försämrar ineffektiva lagar om tillåtna fiskeredskap företagsvillkoren för yrkesfiskarna, utan de hindrar även Havs- och vattenmyndighetens initiativ till konkreta åtgärder för livskraftiga fiskbestånd. I kommittémotion 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 7 framhålls att regeringen bör främja selektivt fiske med passiva redskap. Enligt motionärerna kan fiskare fiska selektivt genom val av krok. Motionärerna vill att Havs- och vattenmyndigheten ges i uppdrag att anpassa regelverket så att det överensstämmer med möjligheten att fiska selektivt med krok. Fiskodling i öppna kassar m.m. Enligt motion 2017/18:2056 av (M) finns det ett behov av att få bort fiskodling i öppna kassar. Fiskodlingar med öppna kassar har bidragit till övergödningen i genom att de läcker fosfor, kväve och andra näringsämnen, och problemet är särskilt stort i området längs . Motionären anser att regeringen bör prioritera frågan och presentera ett konkret program för hur detta helt ska kunna avvecklas och ersättas med miljövänliga alternativ. Enligt motion 2017/18:1388 av (S) bör möjligheterna att stimulera anläggning av s.k. gäddfabriker undersökas. För de som vill anlägga gäddfabriker går det att få ett visst ekonomiskt stöd. Det är bra att detta ekonomiska stöd finns, men enligt motionären är situationen i så allvarlig att större satsningar behöver göras. behandling och kompletterande uppgifter I och rådets förordning (EU) 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken m.m. fastställs fiskeripolitikens övergripande bestämmelser. Bland annat fastställs att EU:s fiskeriförvaltning ska säkra beståndens reproduktion för en hög långsiktig avkastning, lägga grunden till en lönsam näring, fördela möjligheterna att fiska rättvist och bevara de resurserna. Huvudmålet för den gemensamma fiskeripolitiken är att säkra höga långsiktiga fångster för alla bestånd till 2015, om möjligt, men senast till 2020, det s.k. målet om maximal hållbar avkastning eller MSY. Ett annat mål är att minska mängden oönskade fångster och minimera eller helt sluta med resurs-förstörande metoder. Total tillåten fångstmängd (TAC) eller fiskemöjlighet är en fångst-begränsning uttryckt i ton eller antal som bestäms för de fiskbestånd som har högst kommersiellt värde. Kommissionen utarbetar förslag som bygger på vetenskapliga råd om tillståndet för beståndet. Råden kommer från rådgivande organ, i huvudsak från Ices och den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). TAC beslutas årsvis i rådet för jordbruk och fiske, för och för . I kommissionens meddelande om läget för den gemensamma fiskeri-politiken och samråd om fiskemöjligheterna (KOM(2017) 368 slutlig) framhåller kommissionen att det gjorts avsevärda framsteg i genomförandet av reform av den gemensamma fiskeripolitiken, bl.a. vad gäller uppnående av MSY-målet. Förutom i och minskar överexploateringen totalt sett. Enligt kommissionen har framsteg också gjorts vad gäller återuppbyggnad av bestånd och utformning av fleråriga planer i enlighet med den reformerade gemensamma fiskeri-politiken. Därtill anför kommissionen att viktiga politiska överenskommelser har slutits för att uppnå miljömässig, ekonomisk och social hållbarhet i och i . Vad gäller Östersjöfisket framhåller regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att en ny flerårig plan för bestånden av torsk, sill och skarpsill i trädde i kraft . Det var således första gången denna plan tillämpades när kvoterna i fastställdes för . Rådets beslut innebar, i enlighet med Östersjöplanen, en väsentlig minskning av TAC såväl för torsk i västra om , som för torsk i östra om . Utöver att reglera TAC innebar beslutet även ytterligare kompletterande bevarandeåtgärder för torsk i västra . I syfte att ytterligare öka skyddet av västlig torsk förlängdes den nuvarande stängningen , och reglerades även fritidsfiske på torsk i västra på EU-nivå. bedömer regeringen att Östersjötorskens utveckling är oroande, vilket innebär att framtida kvoter måste anpassas till dessa förhållanden, liksom fortsatta förvaltningsåtgärder för att förbättra för-utsättningarna för torskens beståndsutveckling. Regeringen anser att EU:s gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Det innebär att ett omfattande arbete med genomförandet kommer att krävas , när det gäller framför allt det successiva införandet av landningsskyldigheten men även nya eller reviderade förvaltningsplaner samt fastställande av kvoter och TAC enligt MSY. Även tekniska åtgärder, som bestämmer hur och var fiske får ske, spelar en viktig roll i genomförandet. Den reformerade fiskeripolitiken möjliggör även för EU att inta en mer aktiv roll i de pågående WTO-förhandlingarna om skadliga fiskesubventioner med syftet att bidra till ett globalt hållbart fiske. I fråga om Östersjötorsken presenterade Havs- och vattenmyndigheten ett underlag för havsplaneringen (rapport ). I underlaget behandlas lämpliga s.k. klimatrefugier i , dvs. områden där effekten av klimatförändringen är liten i förhållande till omgivande livsmiljö. I detta arbete har situation 2099 modellerats utifrån ett antal faktorer som är särskilt betydelsefulla, t.ex. salthalt och temperatur. Generellt framträder en trend för utbredningen där saltvattenberoende arter gradvis kommer att vandra söderut medan arter som är beroende av kallt vatten vandrar norrut och ned i djupled. Torsk är en art som valts ut i studien för att representera hur ekosystemet kan påverkas utifrån de valda faktorerna. Vad gäller torskbeståndet 2099 visar de olika modelleringarna på tämligen begränsade möjligheter att upprätthålla refugier för torsken, och givet ett visst scenario kommer torsken troligen att försvinna helt. Enligt Havs- och vattenmyndigheten är det viktigt att poängtera att analysen tar sikte på klimatanpassning och havsplanering och inte på fiskeripolitiska faktorer. Analysen är utförd på enstaka arter och omständigheter, och för att öka kvaliteten på resultaten behövs en utvidgad studie som tar hänsyn till fler arter och faktorer, och även interaktionen mellan olika arter. beslutade EU:s jordbruks- och fiskeministrar om 2018 års fiskemöjligheter i . Vad gäller torsk innebär de beslutade kvoterna en ytterligare sänkning av TAC för torsk i östra (–) medan en oförändrad TAC beslutades för torsk i västra . Beslutet innefattar även åtgärder för att skydda lekande torsk i . Enligt ligger de beslutade kvoterna i linje med regeringens målsättning om att fiskemöjligheter ska beslutas i enlighet med EU:s gemensamma fiskeri-politik (inklusive MSY-målet) och Östersjöplanen. enades EU:s jordbruks- och fiskeministrar om 2018 års fiskemöjligheter i , vilket rör svenska fiskare i , och . Beslutet innebär att antalet bestånd som fiskas enligt maximal hållbar avkastning uppgår till 53, vilket är att jämföra med 44 föregående år. Enligt innebär beslutet att majoriteten av de svenska kvoterna fastställs i enlighet med MSY-målet eller försiktighetsansatsen. Det gäller bl.a. sill, torsk, kolja, gråsej, äkta tunga, havskräfta och räka. Därtill innefattar beslutet en säsongsstängning för fiske efter blankål (se avsnittet om ålfiskeförbud nedan). Havs- och vattenmyndigheten är ansvarig myndighet för att säkerställa att det svenska fisket följer de fastställda fiskekvoterna. införde myndigheten ett nytt system för att fördela fiskemöjligheter inom demersalt fiske, dvs. fiske efter bottenlevande arter. Det nya systemet syftar till att underlätta införandet av landningsskyldigheten och bygger, med vissa undantag, på årsvisa individuellt fördelade fiskemöjligheter. Genom individuella fiskemöjligheter som får överlåtas ska en yrkesfiskare lättare kunna matcha sina fiskemöjligheter med sina faktiska fångster. fiskemöjligheter har Havs- och vattenmyndigheten beslutat om vissa anpassningar av reglerna. Bland annat införs en regional extra tilldelning i fördelningen av årliga demersala fiskemöjligheter för torsk i . Den regionala tilldelningen görs för att stödja den Östersjöbaserade fiskeflottan och för att motverka den negativa utvecklingen av antalet fartyg i . De nya reglerna framgår av HVMFS 2016:33, och ändringar framgår av HVMFS 2017:18.