bet · H601FiU3 · 2018-12-18 00:00:00 — Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen . Utskottet påminner om att systemet för kommunalekonomisk utjämning har som övergripande syfte att alla kommuner och landsting, oavsett den egna skattekraften och strukturella kostnadsskillnader, ska kunna erbjuda en likvärdig service till sina invånare. Enligt utskottet är det dock viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning genom höga marginaleffekter för de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift. Utöver de överensstämmande justeringar som finns i budgetpropositionen justerar utskottet de allmänna bidragen till kommunerna i enlighet med följande: ska ha en välfärd att lita på – oavsett var i livet man befinner sig eller var i landet man bor. Kommunernas kostnader ökar när befolkningen växer. Sjukvård, äldreomsorg, skolor och förskolor behöver fler medarbetare. som kommunerna behöver ökade resurser för att klara välfärdsåtagandet behöver kommunerna också ges förutsättningar att genomföra åtgärder för att förbättra integrationen och bryta den passivitet som kan följa av utan fäste på arbetsmarknaden. Då kan också bidragskostnaderna minska. Utskottet vill successivt tillföra ökade resurser till kommuner . tas första steget, och resurserna till primärkommunerna ökas med . tillförs till primärkommunerna. Tillsammans med de generella statsbidragen till landstingskommunerna som tillförs inom utgiftsområde 9 får kommunsektorn generella resursökningar på 2019 och åren därefter. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. Satsningen på lovskola bör enligt utskottet utökas, och det bör införas en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. Utskottet anser att regeringen bör initiera en utredning i syfte att utöka lovskolan, och för denna utökning avsätts och framåt. Den enskilt viktigaste faktorn för att höja kunskapsresultaten i svensk skola är att varje elev får tillräckligt med tid med skickliga lärare. Jämfört med eleverna i andra länder missar en svensk elev nästan i undervisningstid i . Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och höjda kunskapsresultat. Utskottet föreslår att som ett första steg ska undervisningstiden i lågstadiet utökas med per dag, vilket skulle innebära att kommer upp till OECD-genomsnittet vad gäller obligatorisk undervisningstid. Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet, men främst bör utökningen ske i svenska och matematik, eftersom det viktigaste målet med lågstadiets läroplan är att eleverna ska lära sig läsa, skriva och räkna. Inriktningen är att anslaget ska tillföras 2020 och 2021 för detta ändamål. Den förra regeringen har föreslagit sänkt skatt för pensionärer med pensionsinkomster i budgetpropositionen . Utskottet välkomnar det, men vill att skatten sänks för alla pensionärer – även för de med pensionsinkomster . har avvisat skattesänkningen i budgetpropositionen till förmån för den större skattesänkning som beslutat med anledning av finansutskottets betänkande 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62 (res. 1 och 5). Skattesänkningen genomförs genom en förstärkning av grundavdraget, vilket minskar kommunernas skatteintäkter. Eftersom bortfallet är större med beslutade skattesänkning föreslår utskottet att kommunerna kompenseras genom att anslaget tillförs netto när förslaget till skattesänkning för pensionärer som återfinns i budgetpropositionen räknas av från utskottets förslag. Fördelningen mellan kommuner och landsting ska vara densamma som regeringen föreslår i budgetpropositionen . I övergångsbudgeten anvisas som stimulansmedel för att kommunsektorn ska nyttja den förra regeringens ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program med extratjänster. Med stimulansmedlet blir subventionsgraden för personer med extratjänster . Utskottet avvisar denna satsning i sin helhet och minskar anslaget med 2019. Utskottet välkomnar den sammanställning av de riktade statsbidragen till kommunsektorn som övergångsregeringen redovisar som en bilaga inom utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Sammanställningen ger god överblick över de statsbidrag som riktas till kommunerna och landstingen utöver det generella bidraget inom utgiftsområde 25. I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag och tillstyrker därmed delvis regeringens proposition, delvis motion 2018/19:2938 och delvis motion 2018/19:2898. Utskottet avstyrker övriga här aktuella motionsyrkanden. Anslag inom utgiftsområde 25 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med finansutskottets beredning av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten. Vi anser att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen som har behandlats i detta betänkande skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. Anslag inom utgiftsområde 25 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Eftersom i första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en delvis annan inriktning än den vi vill ha avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2018/19:1913 av m.fl. (SD). Vi anser att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör justeras ned med . Neddragningen är en följd av att kommunsektorns skatteinkomster ökar till följd av vårt förslag om ett förändrat jobbskatteavdrag som även omfattar pensionärerna. Anslaget justeras också till följd av vårt förslag om att höja nivåer i a-kassan, vilket även det bidrar till att kommunsektorns skatteinkomster ökar. Staten ger omfattande stöd till kommunerna på grund av flyktingsituationen. Vi föreslår i vårt budgetalternativ en omläggning av den svenska migrationspolitiken. Därför avvisar vi helt övergångsregeringens förslag om att anvisa på anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Vi avvisar också förslaget om att anvisa på anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. I stället anser vi att fyra nya anslag bör föras upp inom utgiftsområdet. Till anslaget 99:1 Beredskap nedläggning av vissa insatser bör anvisas för att kompensera kommunerna för höjda kostnader för ekonomiskt bistånd som en följd av att vi i vår budgetmotion föreslår indragningar av arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt att etableringsersättningen till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 12 föreslås avskaffas. Till anslaget 99:2 anvisas som kompensation till kommunsektorn till följd av vårt förslag om ökade möjligheter till heltid för anställda inom kommunsektorn. Till anslaget 99:3 anvisas för ett utökat glasögonbidrag, och till anslaget 99:4 anvisas som ett generellt bidrag till kommunsektorn för att hjälpa kommunerna att möta stigande kostnader i kombination med en försvagad konjunktur och lägre skatteintäkter. Anslag inom utgiftsområde 25 (C) (C) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2018/19:2632 av m.fl. (C). Ansvaret för en stor del av de viktigaste politiska frågorna ligger på kommuner, landsting och regioner. Inte minst gäller det välfärden, exempelvis skola och sjukvård men även kollektivtrafik. Det är kommunerna som ålagts att finansiera och organisera skolan så att elever tillgodogör sig de kunskaper de har rätt till. Och det är landstingen och regionerna som har det stora ansvaret för att säkerställa att vården är tillgänglig för alla och håller en hög kvalitet. Om ska fungera måste kommuner, landsting och regioner ges förutsättningar att fungera. Politiker på nationell nivå är i alltför hög grad benägna att försöka detaljstyra lokalpolitiken. Inte sällan sker det med ädla motiv, men ofta resulterar det i förslag om riktade statsbidrag, som bakbinder den lokala nivån. Som exempel uppgick summan av de riktade statsbidragen till kommunerna 2016 till , vilket kan jämföras med nivån på de generella statsbidragen till kommunerna på . Bland de riktade statsbidragen finns några satsningar som är rimliga att rikta specifikt till de kommuner som behöver dem, exempelvis för att förbättra integrationen. Det finns dock ett stort antal satsningar på angelägna områden, t.ex. skolan, som inte behöver detaljstyras via riktade statsbidrag. Det finns även sådant som staten inte borde lägga pengar på över huvud taget, som exempelvis ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program och bostadssubventioner. När många nyanlända blir kommuninvånare behöver kommunerna i ännu högre grad göra egna prioriteringar för att hantera situationen lokalt. Det lapptäcke av riktade statsbidrag som skapats ökar byråkratin och minskar förutsägbarheten för lokalpolitiker. Det missgynnar också särskilt landets mindre kommuner, som har sämre förutsättningar att avsätta resurser för att hantera ansökningar, utvärderingar och andra processer som ofta är oerhört krävande administrativt. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också ett ökat utrymme för effektivisering. Anslag inom utgiftsområde 25 (L) (L) anför: Eftersom i första steget i budgetprocessen har gett budgetpolitiken en delvis annan inriktning än den Liberalerna vill ha avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2018/19:2951 av m.fl. (L). Det innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning utökas med utöver vad övergångsregeringen föreslår. Förändringen förklaras av flera olika åtgärder. Anslaget höjs bl.a. till följd av Liberalernas förslag om att skolplikten för nyanlända ska förlängas och att sommarlovet för denna grupp ska förkortas. Anslaget höjs också som en konsekvens av vårt förslag om att antalet undervisningstimmar i och antalet matematiktimmar på högstadiet utökas, att en språkförskola införs, att riksnormen för försörjningsstöd höjs och att ett statsbidrag införs för att öka antalet specialistsjuksköterskor. Tillsammans ger detta en ökning av anslaget med ca . Dessutom kompenseras kommunsektorn för minskade skatteintäkter med som en följd av Liberalernas förslag om sänkt skatt på personaloptioner. säger nej till bidrag inom anslaget på . Det handlar bl.a. om statsbidrag som vi anser är bidrag som syftar till att förstatliga uppgifter som rimligen bör skötas av kommuner och landsting. Liberalerna avvisar dessutom övergångsregeringens anslag om på anslaget 1:5 Bidrag för arbete med långtidsarbetslöshet. Liberalerna prioriterar i stället åtgärder som stärker långtidsarbetslösas möjligheter till jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligt vidta åtgärder för en utökad möjlighet till heltid inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2370 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2632 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2898 av m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2938 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2951 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2989 av m.fl. (KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd för att stärka bemanningen inom sjukvården i gles- och landsbygd och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om löneförstärkning för sjukvårdspersonal och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Beredskap nedläggning av vissa insatser Kompensation stat till kommun rätt till heltid Kompensation neddragningar av riktade statsbidrag/generellt tillskott till kommunerna Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Jag undrar hur det från den här talarstolen har upprepats att landet befinner sig i en exceptionell politisk situation. Processen och principerna för övergångsregeringens arbete med en övergångsbudget har förmedlats och dess konstitutionella roll har beskrivits. Vi socialdemokrater har konsekvent vidhållit att alla ansträngningar självklart måste inriktas på att få en handlingskraftig regering på plats. Det var mot den bakgrunden som vi socialdemokrater valde att ställa oss bakom övergångsregeringens budgetproposition. Det var för oss ett ansvarsfullt sätt att möjliggöra för en tillträdande regering, oavsett färg, att sätta sin prägel på den ekonomiska politiken. För till syvende och sist är det bara en handlingskraftig regering som kan ta sig an de utmaningar står inför. Lite extra ironiskt blir det då att höra alla lovord från samtliga borgerliga partier över regeringens arbete med övergångsbudgeten och sedan ändå se dem väcka motioner och lägga fram egna förslag till ekonomisk politik situationen till trots. Eller var det kanske just därför - för att ställa till med kaos och oreda i ambitionen att själva nå maktens taburetter? Profilen på den nu så omtalade servettskissen är ju klassisk högerpolitik med stora skattesänkningar med mest till dem som redan har mest. Det var en i alla avseenden unik situation när röstade igenom en reservation från och som fick stöd av och som vi nu debatterar konsekvenserna av. Ingen, absolut ingen, hade en sammanhållen bild över innehållet i de ramar som beslutet gällde. Det är en situation som är högst beklaglig. Att driva igenom statens budget på så grunda antaganden om detta innehåll är anmärkningsvärt oansvarigt. Vi är många som bejakar ordning och reda i politiken. Det vore önskvärt om alla tillämpade ordning och reda också i budgetprocessen. Hur det nu än var och är med bristen på helhet: Som vanligt sitter i detaljerna - ursäkta språkbruket. Det handlar om de praktiska följderna av att landet nu ska styras på en reservation från och med stöd från samt på ett antal betänkanden. Ett av de betänkandena är vad den här debatten handlar om, närmare bestämt finansutskottets betänkande FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det handlar om viktiga förutsättningar för välfärdens producenter, våra kommuner och landsting. I det här utgiftsområdet ryms förutsättningarna för kommuner och landsting för att bedriva sin verksamhet. Det handlar om exempelvis den kommunalekonomiska inkomstutjämningen och utjämningsbidraget för LSS, för att nämna två av dem. Jämfört med övergångsbudgeten föreslås i betänkandet att det generella statsbidraget ska öka med 4,1 miljarder . På ytan ser det ganska bra ut. Jag beklagar naturligtvis att stödet för extratjänster har tagits bort. Men i övrigt är , och anslag på området nästan, men inte fullt, i nivå med det som vi socialdemokrater gick till val på. Man måste dock se till helheten, och helheten ger oss en tydlig bild av högerpartiernas prioriteringar. Skatterna ska sänkas med ungefär 15 miljarder medan kommunernas välfärdsverksamheter får stå tillbaka. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det som gör det hela än värre är avsaknaden av ordning och reda och bristen på rimliga och vettiga förutsättningar för politiker och tjänstemän runt om i landets kommuner och landsting att planera verksamheten på ett ansvarsfullt sätt. Med kvar kan man för det första ifrågasätta hur betjänta kommunerna är i sitt arbete av några knapphändiga tabeller som ingen vet hur länge de kommer gälla.