bet · H501UbU25 · 2018-05-25 00:00:00 — Proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om hävande av riksdagsbindningar om behörighet och urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare (avsnitt 6.3). 3.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om de övergripande ramarna för regleringen om grundläggande och särskild behörighet och urval till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå (avsnitt 6.3–6.6). 2017/18:4031 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antagningssystemet för högskolan bör föras över till ansvarsområde men att övriga riksdagsbindningar bör upphöra inom det berörda området i propositionen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om att den grundläggande behörigheten ska formuleras i kompetenser. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra proportionerna för urvalsgrunderna för vissa utbildningar i högskoleförordningen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna akademisk styrning av högskolestyrelsens sammansättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4090 av (L): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändringar av urvalsgrunderna och högskoleprovet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda krav och lämplighetsbedömning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4091 av m.fl. (M): avslår proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. 2017/18:4113 av m.fl. (KD): avslår proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. 2017/18:4118 av och i (båda C): avslår proposition 2017/18:204 Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. Det förslag från regeringen som vi ska diskutera är en märklig anrättning, där man har ryckt ut valda delar av den så kallade tillträdesutredningen, kryddat det med några målbilder av andra utredningar som inte ens är remissbehandlade och garnerat alltihop med några i sammanhanget aparta frågeställningar som rör högskolestyrelser. Kort sagt blir detta en märklig soppa. Att så gott som alla förslag landar i det som redan gäller gör inte saken bättre. Inte heller blir det bättre av att det enda nya förslaget om vad som ska gälla för grundläggande behörighet i praktiken sågas av regeringens egna expertmyndigheter UHR och UKÄ, det vill säga Universitets- och högskolerådet samt , med motiveringen att förslaget skapar en otydlighet om vad som gäller. Det blir smått parodiskt, eftersom det var just ökad tydlighet som regeringen sa var syftet med propositionen. Tala om en rödgrön röra! För att ni bättre ska förstå min besvikelse över regeringens förslag: Låt mig kort presentera de skarpa förslag som finns, så att ni kan göra er egen bedömning. De skarpa förslagen är fem stycken. För det första säger man att sökande på grundnivå ska ha nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en högskoleutbildning. Vilka kompetenser som gäller har man inte klart för sig, men man ska utreda det. Min fråga till regeringen är: Varför ska man göra det så krångligt? Det är ju så att av dem som söker en universitets- eller högskoleutbildning även framgent tros ha betyg från en gymnasieutbildning eller motsvarande. För övriga finns redan möjligheten att få sin reella kompetens bedömd, något som regeringen dessutom har gett UHR i uppdrag att se över formerna för. När jag tidigare sa att regeringens egna expertmyndigheter var rädda för otydlighet i de nya förslagen är det på just detta område som de avstyrker med anledning av att det kan leda till ökad otydlighet. För det andra säger regeringen att de krav som ställs på särskild behörighet för tillträde till viss utbildning ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Men också detta är någonting som redan gäller. Detta prövar UHR, så varför i fridens namn göra det så krångligt, regeringen? Det tredje förslaget som presenteras handlar om att man ska göra ett urval om det är många sökande till en utbildning som konkurrerar om få platser. Man säger att minst en tredjedel av platserna ska fördelas efter betyg respektive resultat på högskoleprovet medan högst en tredjedel av platserna ska fördelas i enlighet med de urvalsgrunder som den enskilda högskolan har bestämt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Men också detta gäller . Jag säger en tredje gång: Varför göra det så krångligt, regeringen? Ett fjärde förslag som man presenterar gäller att häva de så kallade riksdagsbindningarna. Detta handlar om de beslut som gäller frågor som tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning. Rent konkret innebär det att regeringen på detta vis försvårar för att ta ställning i vissa frågor. Då det gäller frågan om att häva riksdagsbindningarna ser vi inte någon motivering till varför regeringen vill plocka bort detta eller varför detta är viktigt. , under alla år som högskolepolitik har diskuterats och debatterats, har det tvärtom funnits en förståelse för att också har intresse för frågor som rör tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning. Varför har man tyckt så? Jo, därför att högskolornas verksamhet har så stor betydelse för landet och därför att de är skattefinansierade. Detta är någonting som vi sympatiserar med. Jag vill påminna utskottet om hur mycket diskussion och debatt det blev och hur mycket det engagerade oss riksdagsledamöter när man till exempel tog upp frågan om nedskrivning av IB-elevernas betyg. Detta är ytterligare en fråga som kommer att passera på en annan nivå. Slutligen finns ett femte förslag. Med detta vill man upphäva en lagparagraf som inte längre har någon betydelse, eftersom den hänvisar till en lag som försvann . Detta är de förslag vi debatterar . Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Det är anmärkningsvärt tunt i ögon. Låt oss säga att vi hade förväntat oss mer av regeringen i denna viktiga fråga, som rör hur tillträdet ska ske till en högskola för livslångt lärande. Knäckfrågan är väl hur vi ska kunna bedöma informella meriter och hur vi ska sätta dessa i förhållande till de formella meriter som finns. Det är där vi skulle önska att regeringen hade lagt mer fokus. Avslutningsvis vill jag säga att vi moderater förväntar oss att lärosätenas arbete med att bedöma det vi kallar reell kompetens kommer att få ökad betydelse . Vi hoppas därför att det uppdrag som regeringen har gett till UHR, som ska slutföras , kommer att ge den stöttning som lärosätena behöver för detta ändamål. En annan fråga är hur vi gör just denna väg till högskolan - att man har rätt att få sin reella kompetens bedömd - mer känd bland presumtiva studenter. Vi tycker att regeringen borde ha fokuserat på detta i stället. Jag yrkar bifall till reservation 1, vilket innebär att jag yrkar avslag på förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde i och (båda C) samt (KD). Jag börjar med att yrka bifall till våra reservationer 4 och 6. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Det är alltid intressant med propositioner som rör aktuella områden inom högskolan - saker som antagning och högskolans styrning. Jag tycker att man kan bryta ut saker från olika utredningar om man så vill; det är väl inget fel att göra det. Men tyvärr kan vi inte bifalla en del i denna proposition. Vi har i stället en del egna förslag, som vi tycker är bättre. Det är väl rimligt att de gamla riksdagsbindningarna upphör och förs över till regeringens rättskompetens; det är väl ändå ingen som vet vilken regering som kommer att utöva denna rättskompetens efter valet. Det finns saker som regeringen - vilken regering det nu är - ska besluta om genom sina regleringsbrev; så är det ju. Dock tycker vi att frågor gällande antagningssystemet inte ska falla under regeringens rättskompetens utan beslutas av i demokratisk ordning. Dessa frågor är mycket viktiga, och de är helt avgörande för vilken kvalitet många utbildningar kommer att hålla . Vi tycker att detta har sådan dignitet att det ska beslutas av . När det gäller förslaget att behörighet till högre studier ska ske genom kompetenser, som föregående talare var inne lite på, är väl tanken att fler med skilda bakgrunder ska kunna söka in till högskolan. Gott så, men vi vill att grunderna för att vara behörig till högskolan ska vara de vanliga. Man behöver en gymnasieutbildning för tillträde till högskolan. För många utbildningar behöver man särskild behörighet för att klara studierna, som regeringen påpekar. Vår åsikt är att det inte går att erhålla dessa kunskaper på annat sätt än genom att gå gymnasieutbildningen. Man kan inte förvärva de kunskaper man behöver i matematik, fysik och biologi på annat sätt än genom att läsa in kunskaperna, och det gör man vanligtvis genom gymnasiestudier i eller utomlands. Tänkbart skulle vara ett prov som visar att man besitter samma kunskaper utan att ha fullgjort gymnasiestudierna, fast det är ju inte det som propositionen handlar om. Dessutom har vi problem med fusk nu på våra prov, till exempel högskoleprovet, så det ska vi också vara försiktiga med. Antagningssystemet är en delikat fråga där skilda grupper påverkas av varje förändring av detta. Vi anser att systemet måste förändras till att vara teoretiskt harmoniskt i sin utformning. Vi måste förhålla oss till verkligheten vid utformningen av antagningsreglerna. Därför vill vi att den andel som tas in genom högskoleprovet minskas till främst lärarutbildningarna. Det kan också handla om fler utbildningar . Vi vill att högskolelagen ändras så att lärosätena kan ta in en femtedel via högskoleprovet, om de så vill. Då tänker vi främst på lärarutbildningarna. Som vi skriver i vår motion behövs det bara en liten ändring i en paragraf för att ändra det här. Statsrådet har ju själv påpekat problemet att för många tas in främst till lärarutbildningarna via högskoleprovet. Nå, låt oss då åtgärda problemet. Vi har ju ett problem. Varför inte åtgärda det? Det som nämns lite svävande i propositionen om basårsutbildning - jag tycker att det var ett intressant avsnitt, även om det var mest brödtext utan skarpa förslag - är att man vill ha flexiblare bestämmelser för intagningen till basårsutbildningen. Alltså jag blir lite orolig här och hoppas att det inte utmynnar i att man kommer med ett förslag om att slopa alla vettiga krav för intagning till den här utbildningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Det finns en oroande tendens att vi sänker kraven mer och mer över hela linjen, och det tror jag är fel väg att gå. Annars tycker vi att detta med basårsutbildning är en jättebra sak. Jag läste på lite om den inför den här debatten. Man har kommit fram till att den ökar andelen kvinnor på naturvetenskapliga utbildningar - jättebra. Den ger migranter en chans att komma in på vettiga högskoleutbildningar - jättebra. Detta med basårsutbildning ska vi värna, tycker jag. Det verkar vara en jättebra grej, och ska vi vara väldigt försiktiga med flexiblare regler, tycker jag. Det är en farlig väg att gå. Slutligen högskolans styrning, som i sanning är en delikat men inte desto mindre viktig fråga. Det står en del i propositionen om detta. När det gäller styrelsernas storlek tycker vi i alla fall att universiteten bör ha samma storlek på styrelsen som de har - om jag minns rätt är det 15 ledamöter. Det borde man klara om man vill kalla sig universitet. Sedan kan andra lärosäten ha en mindre styrelse; det är helt okej. Jag har fördjupat mig lite i frågan om styrelsens sammansättning. Att ett lärosätes rektor inte kan vara styrelsens ordförande, som det påpekas i propositionen, ger sig självt. Vi förstår också att det skulle vara problematiskt om styrelsens ordförande kom från det egna lärosätet. Jag har varit inne på detta förut, men i den här frågan har jag ändrat mig. Jag kan ändra mig, trots min ålder. Det får trots allt finnas en gräns för hur många stolar samma ända kan sitta på. Och det måste framför allt, som det står i propositionen, vara vettiga beslutsgångar. Däremot vill vi värna de akademiska värdena när det gäller styrningen av lärosätena. Jag är lite orolig för att kommer att sätta sig som styrelseordförande. Jag tror inte att det vore bra. Vi måste värna de akademiska värdena. Det finns en oroande utveckling där new public management tagit över alltför mycket. Jag tror att det är dags att vända den utvecklingen. Då är det lämpligt att börja fundera över styrningen av lärosätena och hur den ska ske på bästa sätt. Förslag om detta kommer , och det är en mycket angelägen fråga . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Jag instämmer också i mycket av den kritik som från framförde. synpunkt är att det ska vara ett enkelt och transparent system för antagning till den högre utbildningen, så att man tidigt i livet kan veta vad som förväntas av en för att kunna nå den drömutbildning som man siktar på. Men även om man senare i livet skulle ändra sig - byta bana eller bestämma sig för att utbilda eller vidareutbilda sig - ska man få rätt förutsättningar att gå till högre utbildning. Tillträdessystemet måste vara enkelt. Det måste även vara enkelt för blivande studenter att veta vad man kan förvänta sig av de studier man väljer med väl informerade studieval när det gäller bland annat utbildningarnas kvalitet, arbetslivskoppling och även tidigare studenters åsikter. Det senare har regeringen valt att inte alls arbeta med , och när det gäller tillträdessystemet ser jag en besvikelse över det förslag som läggs fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande , som den debatt vi har grundar sig på, väljer regeringen tyvärr att inte gå vidare med i flera viktiga avseenden, vilket är olyckligt. Det är ett tunt förslag som ligger på bord och behandlas , och det tar inte det helhetsgrepp som skulle behövas för att få ett mer rättssäkert och transparent tillträdessystem inom den högre utbildningen. Den enda förändringen är egentligen införandet av behörighetsprov och att den grundläggande behörigheten ska uttryckas i kompetenser. Man gör förändringen utan att konkretisera. kan den som helt eller delvis saknar de formella förkunskaperna för en eller flera utbildningar ansöka om att få sin kompetens prövad. Regeringen förklarar inte skillnaden mellan de här vägarna och bemöter inte heller den kritik som kommer från myndigheter, bland annat , om att förslaget om nödvändiga kompetenser skapar en otydlighet i förhållande till övrig lagstiftning. tycker också att det är olyckligt att regeringen väljer att inte gå vidare med förslaget om att ändra urvalsreglerna. Man skriver i propositionen att det fortsättningsvis ska vara en tredjedel som antas utifrån högskoleprovet, en tredjedel utifrån betyg och en tredjedel som lärosätena själva får besluta om. För del tycker vi att det finns viktiga principer i den här delen. Vi tycker att det är viktigt att befästa att betyg bör vara den huvudsakliga vägen för dem som söker sig till högre utbildning och därför bör få större betydelse. föreslog också att man skulle ändra urvalsgrunderna så att i stället för att, som , en tredjedel antas via högskoleprov ska det vara . Vi tycker att det är rätt riktning för att befästa betygen men också för att skapa förutsättningar för lärosätena att använda de urvalsgrunder som de själva finner lämpliga för den utbildning som de erbjuder studenterna. Det skulle stärka lärosätenas autonomi att få den förutsättningen. Det skulle premiera avslutade studier på både gymnasium och komvux och öka möjligheten för de alternativa urvalsgrunderna och för att få en bättre matchning mellan student och arbetsliv, som är så oerhört viktigt med tanke på dagens situation med den bristande matchningen mot arbetsmarknaden. Det finns flera goda exempel . Jag skulle önska att regeringen hade haft ett mer framgångsrikt synsätt på området och möjliggjort alternativa antagningar. Till exempel har antagning till juristutbildningen via en utvidgad juridisk översiktskurs för att premiera de studenter som är motiverade att läsa juristutbildningen. I måste vi alltid fråga oss om de förslag som läggs på bord löser de problem vi ser, om de skapar nya problem eller om de är verkningslösa. Min bedömning är tyvärr att det är något av de två senare som förslaget om nytt tillträdessystem handlar om. Det är ett överhängande problem att vi inte löser de problem som faktiskt finns. Det är väldigt olyckligt med tanke på att det behövs ett mer tydligt tillträdessystem för den högre utbildningen, så att man tidigt i livet vet vilken vad man behöver läsa för att komma in på en viss utbildning men också för att man senare i livet ska kunna välja en ny bana, att utbilda sig eller vidareutbilda sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Jag instämmer i mycket av det som och sa i sina anföranden och sannolikt också i det som kommer att säga i sitt anförande, även om jag inte vet exakt vad det kommer att bli, för Alliansen är ganska enig i denna fråga. En stor del av vår enighet handlar om att vi tycker att högskoleutbildning är väldigt viktigt. Därför är vi förvånade över att regeringen inte har gjort mer på detta område. Det har varit mycket fokus på kvantitet och fler platser, inte minst inom lärarutbildningen, och mindre fokus på kvalitet och på den proposition som ligger på bordet. Det är förbluffande att vi så sällan och med så lite intensitet diskuterar just högskolepolitik, som är så avgörande och viktig för vårt samhälle och för unga människor som vill plugga vidare. De lägger rätt mycket tid och kraft på att rusta sig för framtiden och arbetsmarknaden och på att bilda sig. Det är också viktigt för samhället att vi har välutbildade människor, för det avgör vilken förmåga vi har att på lång sikt konkurrera i den tuffa globala konkurrensen. Jämfört med den vikt som högskoleutbildning och högskola har i samhället är det som sagt förbluffande hur lite den politiska debatten handlar om dessa frågor. har just nu en artikelserie om lärarutbildningen, som ju är en rätt avgörande del av svensk högskola. Där får vi inblickar i hur studenterna själva ser på utbildningen och hur urvalet sker, och det blir tydligt att det har varit mer fokus på kvantitet och fler platser än på vilka som ska tas in och vilka som har förutsättning att genomföra utbildningen. Detta sätter fingret på frågan som propositionen handlar om: Hur avgör vi vilka som ska få gå en utbildning? De ska ju inte bara komma in på utbildningen utan också ha förmåga att genomföra den med hög kvalitet även om den ställer höga krav. Hur ser vi till att man lyckas i utbildningen och att det sker med hög kvalitet? Det är viktigt både för den enskilda studenten och för hur samhället senare blir. Det är därför häpnadsväckande att propositionen säger så lite om vad regeringen vill på området. Som flera varit inne på var utredningen bakom propositionen mycket tydligare än det propositionen sedan landade i. Det är ganska svårt att förutsäga vad regeringen egentligen vill, förutom att flytta mer makt från till regeringen. Dessa saker hänger givetvis ihop. Ska vi ha hög kvalitet måste vi också ha en tydlig tanke om vilka som ska ha tillträde till olika utbildningar och hur urvalet ska ske om många vill gå utbildningen. Här får vi ett ramverk, men det är ett ramverk som inte är tillräckligt tydligt. Liberalerna har inte oväntat landat i att högskoleprovet bör spela mindre roll. Mycket tyder på att även studenterna tycker detsamma. Att regeringen inte bryr sig särskilt mycket om vad Liberalerna tycker är inte förvånande, så regeringen har landat i att det ska fortsätta som med en tredjedel betyg, en tredjedel högskoleprov och en tredjedel annat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Det finns flera anledningar till att betygen bör väga tyngre. Det ena är att bra betyg från och gymnasiet ger en ganska god prediktion om hur man ska lyckas på utbildningen. Det andra är att det sänder en viktig signal till dem som går i och gymnasiet att det inte är ett högskoleprov som de kan göra under eller efter gymnasiet som avgör om de kan komma in på högskolan. För att vara väl förberedd för högskolestudier måste de satsa i och gymnasiet. Det är en viktig signal till resten av skolsystemet att högskolan bygger vidare på det man har med sig från och gymnasiet och att det är viktigt att man satsar mycket där för att bli framgångsrik på högskolan. Därför måste vi också sända signalen att betygen viktigare än högskoleprovet som urvalsgrund. Det måste finnas andra varianter också. Allt kan inte bygga på betyg. Man måste få nya chanser att komma tillbaka . Det bör finnas ett högskoleprov och en möjlighet att komma in med det, men betygen från gymnasiet måste väga tyngre. Som sa: Om man ångrar sig mitt i livet, hur gör man då för att komma in på en utbildning? Då kan komvux, högskoleprov och annat spela en reell roll. Jag yrkar bifall till reservation 1 som är en gemensam alliansreservation. Liberalerna har ytterligare funderingar om hur detta bör skärpas till, men jag vill huvudsakligen säga att det är synd att regeringen inte har lagt mer krut på högskolepolitiken. Den är ju avgörande för hur det ska gå för och, framför allt, hur det ska gå för de enskilda individerna som går på högskolan. Precis som min kollega från Liberalerna instämmer jag med och . Jag instämmer även med . Jag kommer därför att hålla mig extremt kort. Jag yrkar bifall till reservation 1. har tillsammans med de övriga allianspartierna valt att yrka avslag på propositionen Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande. Det är av anledningar vi redan hört nämnas. I huvudsak är det de mycket otydliga skrivningarna vi vänder oss mot. Det är också dessa som remissinstanserna har påtalat. Det ena gäller att riksdagsbindningarna ska slopas när det gäller tillträde, behörighet och urval till högskoleutbildning. Det är mycket otydligt i propositionen vad konsekvenserna av detta blir. Vår andra synpunkt rör den vaga formuleringen om att det ska krävas nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig en utbildning. Också här har tunga remissinstanser, till exempel UKÄ, framhållit att förslaget om nödvändiga kompetenser skapar otydlighet i förhållande till övrig lagstiftning. Vi ser fram emot att höra högskoleministern bemöta Alliansens synpunkter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler vägar till kunskap - en högskola för livslångt lärande Jag yrkar som sagt bifall till reservation 1. När jag hörde de fyra allianspartierna tänkte jag på ramsan tripp, trapp, trull. Mest dyster var i sin beskrivning av regeringens politik. För regeringen är utbildning högt prioriterat. Därför har regeringen tillfört markant mer budgetmedel för flera viktiga reformer i förskolan, , gymnasieskolan, vuxenutbildningen och . Även inom den högre utbildningen och forskningen har regeringen genomfört viktiga reformer och investerat betydande budgetbelopp - så jag håller definitivt inte med i hans beskrivning av regeringens högskolepolitik. Fler högskoleplatser och stärkt kvalitet är två sådana viktiga prioriteringar. Högre utbildning av hög kvalitet är avgörande för att säkra framtidens jobb och långsiktigt stärka konkurrenskraft. Genom den högre utbildningen ges både män och kvinnor ökad trygghet på arbetsmarknaden och ökad makt att forma sina egna liv.