bet · H501JuU32 · 2018-05-17 00:00:00 — Att skänka pengar till den som tigger riskerar att cementera tiggarrollen och inte leda till någon långsiktig förändring för gruppen. Barnens skolgång riskerar att bli lidande och tiggarrollen riskerar att gå i arv till nästa generation. Svenskarna kan, genom att stötta de svenska organisationer som har ett genomtänkt och långsiktigt arbete i och , bidra till att fattigdom och utanförskap bryts. Samarbete kan utvecklas på nationell, regional och lokal nivå. Arbetet med fattigdomsbekämpning bör fokusera på utbildning, försörjning, hälsofrågor samt strukturella förändringar. Samordnarens uppdrag upphörde när utredningsbetänkandet presenterades. Samordnaren uttryckte att behovet av samordning kvarstår och att det är angeläget att samarbetsformer mellan det offentliga och civila samhället utvecklas. Den fortsatta hanteringen av frågan borde enligt samordnaren läggas in i den ordinarie samhällsstrukturen. Samordnaren uttryckte att regionalt samarbete även fortsättningsvis är av stor vikt och föreslog att länsstyrelserna därför bör ges i uppdrag att samordna arbetet med utsatta EU-medborgare. i fick 2016 det nationella samordningsuppdraget i fråga om utsatta EU/EES-medborgare som saknar uppehållsrätt i , och har utsett en samordnare. Eftersom efterfrågan av samordning och samverkan kring dessa frågor är stor har regeringen förlängt uppdraget. Uppdraget har förlängts . beslutade regeringen om en handlingsplan mot prostitution och människohandel som även inkluderar personer utsatta för människohandel i form av tiggeri. Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. Utskottet behandlade frågor om människohandel i betänkande 2014/15:JuU14 (s. 20 f.). Utskottet anförde att de straff som föreskrivs för människohandel och koppleri inte fullt ut återspeglar brottens allvar. Det är därför angeläget att straffen för dessa båda brott skärps. Utskottet föreslog därför att skulle göra ett tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till med förslag om skärpta straff för dessa brott. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:138). Motioner om tiggeri behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:JuU20 (s. 73 f.). Med anledning av en motion om att inte förbjuda tiggeri anförde utskottet då att det delade motionärernas uppfattning att lösningen på tiggeriproblematiken inte ligger i att förbjuda tiggeri, men fann att något tillkännagivande om detta inte var nödvändigt. Motioner om tiggeri behandlades senast av utskottet i betänkande 2016/17:JuU18 (s. 84 f.). Motionerna handlade bl.a. om lokala förbud mot tiggeri. Utskottet anförde då att tiggeri inte i sig är straffbart eller annars otillåtet enligt svensk lag samt att det av 3 kap. 8 § ordningslagen följer att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en kommun får utfärda de ytterligare föreskrifter för kommunen eller del av denna som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats. Utskottet konstaterade att det under vissa omständigheter kan vara möjligt att reglera penninginsamling i form av ”tiggeri” på offentlig plats i en lokal ordningsstadga. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motioner om bl.a. lokala tiggeriförbud och om att ordningslagen skulle ses över. Vidare fann utskottet inte skäl att ställa sig bakom vad som anfördes i en motion om att tiggeri skulle förbjudas och att alla former av insamling av pengar skulle likställas i lagstiftningen. Som framgår ovan uppmanade i ett tillkännagivande regeringen att återkomma till med förslag om skärpta straff för människohandel och koppleri. Utskottet ser positivt på att regeringen nu har överlämnat förslag till skärpning av straffskalorna för dessa brott. Även regeringens förslag i övrigt ställer utskottet sig positivt till. Lagförslagen har fått en väl avvägd utformning och bör antas av . Utskottet tillstyrker alltså propositionen i sin helhet. Mot bakgrund av att utskottet anser att lagförslaget om människoexploatering har fått en väl avvägd utformning finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande om skärpta straff för människoexploatering som begärs i motion 2017/18:4009 (SD, -) yrkande 2. Vidare konstaterar utskottet att den fråga som motionärerna i motion 2017/18:1374 (S) tar upp om kravet på maktförhållande tas upp i propositionen. Enligt utskottet får motionsyrkandet anses i huvudsak tillgodosett genom den nu föreslagna ändringen i straffbestämmelsen om människohandel. Utskottet utgår vidare från att regeringen noga följer frågan och vid behov vidtar de åtgärder som behövs. Motionsyrkandet avstyrks därför. Tiggeri är som redovisats ovan inte i sig straffbart eller annars otillåtet enligt svensk lag. Av 3 kap. 8 § ordningslagen följer att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en kommun får utfärda de ytterligare föreskrifter för kommunen eller del av denna som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats. Som redovisats ovan kan det under vissa omständigheter vara möjligt att reglera penninginsamling i form av tiggeri på offentlig plats i en lokal ordningsstadga. Utskottet vidhåller mot denna bakgrund sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl för att göra något tillkännagivande om att det bör övervägas att ge kommunerna möjlighet att införa lokala tiggeriförbud, liksom att förbjuda tiggeri i kollektivtrafiken. Motionen 2017/18:2255 (M) yrkande 7 avstyrks därför. Utskottet vidhåller även sin inställning att lösningen på tiggeriproblematiken inte ligger i att förbjuda tiggeri. Utskottet anser därför att bör avslå motionerna 2017/18:886 (SD, -) yrkande 2, 2017/18:1425 (M), 2017/18:1953 (M), 2017/18:1977 (M), 2017/18:3389 (SD) yrkande 1, 2017/18:3569 (M) yrkande 61, 2017/18:4008 (M) och 2017/18:4009 (SD, -) yrkande 1. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2017/18:3389 (SD) yrkande 2 om att alla former av insamling av pengar ska likställas i lagstiftningen. Även om utskottet inte har ändrat uppfattning när det gäller frågan om att förbjuda tiggeri är något tillkännagivande om detta dock inte nödvändigt, varför yrkandet i motion 2017/18:127 (L) avstyrks. Utskottet noterar slutligen att regeringen anser att tillkännagivande om skärpta straff för människohandel och koppleri i och med propositionen är slutbehandlat. Utskottet har inget att invända mot denna bedömning. En annan åtgärd som bör vidtas gäller den ändring i 27 kap. 20 d § som föreslås i proposition 2017/18:177 En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet. Utskottet har i betänkande 2017/18:JuU29 i sak ställt sig bakom de ändringar i paragrafen som föreslås i proposition 2017/18:177 men av samordningsskäl överlåtit behandlingen av den författningstekniska regleringen till det betänkande som är aktuellt. Vidare medför regeringens förslag i proposition 2017/18:200 En ny lag om företagshemligheter, som behandlas av civilutskottet i betänkande 2017/18:CU24, följdändringar i bl.a. . har uppmärksammat att regeringen av förbiseende inte har lämnat något förslag till följdändring i 27 kap. 20 d § . För att undvika hänvisning till en upphävd lag bör enligt civilutskottet den nu gällande hänvisningen till lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter ändras till motsvarande paragraf i den nya lagen om företagshemligheter. Av samordningsskäl har civilutskottet överlåtit behandlingen av lagändringen till justitieutskottet. För att samordna lagförslagen bör anta utskottets förslag i bilaga 3. Utskottet tillstyrker alltså även proposition 2017/18:177 punkt 2.2. Skärpta straff för människoexploatering, punkt 2 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4009 av och (SD, -) yrkande 2. Vi ställer oss överlag positiva till regeringens förslag om ett ökat straffrättsligt skydd mot människohandel och människoexploatering. Vi ser dock ingen anledning att göra den gradindelning av brottet människoexploatering som regeringen föreslår, där brott av normalgraden resulterar i ett straff på högst fängelse och grova brott ger fängelse i lägst två och högst . Vi anser i stället att människoexploatering ska jämföras med människohandel och att straffet för brott av normalgraden därmed ska vara fängelse i lägst två och högst samt att straffet ska vara fängelse i lägst och högst , om brottet är mindre grovt. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det vi nu har anfört. Nationellt tiggeriförbud, punkt 4 (M, SD, -) av (M), (M), (M), (M), (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:886 av och (SD, -) yrkande 2, 2017/18:1425 av (M), 2017/18:1953 av och (båda M), 2017/18:1977 av (M), 2017/18:3389 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 61, 2017/18:4008 av m.fl. (M) och 2017/18:4009 av och (SD, -) yrkande 1. Av regeringens proposition framgår att exploatering av utsatta personer är ett växande problem och att det dessutom finns anledning att befara att mörkertalet är stort. De som drabbas är främst personer från andra länder, såväl inom som utanför EU. handlar det om människor som lever i svår fattigdom eller är utsatta för diskriminering i sina hemländer. Att utsatta personer exploateras på det sätt som har uppmärksammats är oacceptabelt. Den reglering regeringen föreslår innebär en förstärkning av det straffrättsliga skyddet mot exploatering av utsatta människor. Som framgår av regeringens beskrivning av situationen är dock exploateringen av människor för bl.a. tiggeri så pass utbredd och den utsatthet som tiggeriet är förenad med så omfattande att den nya regleringen inte kan antas vara tillräcklig, enligt vår bedömning. Medan skärpta straff för människohandel och ny kriminalisering genom brottet människoexploatering kan ha en viss avskräckande effekt lär det enligt vår uppfattning knappast förhindra tiggeri i någon större utsträckning. De som kommer till för att tigga lever typiskt sett under mycket svåra förhållanden långt utanför samhällets kontrollmekanismer och skyddsnät. De som utnyttjas undviker i många fall kontakt med myndigheter eller känner inte till sina rättigheter. För att komma till rätta med tiggeriet och den utsatthet och de andra problem som detta är förknippat med bedömer vi att det behövs ett nationellt förbud mot tiggeri. Ett sådant förbud skulle innebära att aktiv och passiv insamling av pengar genom tiggeri kriminaliseras. Ett förbud mot tiggeri ska utformas i enlighet med de högt ställda krav på mänskliga rättigheter som gäller i . Ett grundläggande krav är att ett nationellt tiggeriförbud ska gälla alla, och det kan under inga förhållanden utformas på ett sådant sätt att det diskriminerar vissa människor eller grupper av människor. Vidare ska ett nationellt förbud gälla på alla platser. Precis som ska det vara möjligt för exempelvis ideella organisationer som samlar in pengar till välgörande ändamål att ansöka om tillstånd för insamling av pengar. Förbudet ska inte heller träffa vanliga vardagssituationer, som att någon glömt plånboken och behöver be någon annan om pengar. Genom att ett nationellt förbud mot tiggeri införs ges polisen en direkt möjlighet att avbryta tiggeri när detta uppmärksammas. På detta sätt skulle också förutsättningarna för utnyttjande av andra för tiggeri förvinna eller i vart fall minska påtagligt. Ett nationellt förbud mot tiggeri kan därför antas vara mer verkningsfullt än den straffbestämmelse regeringen föreslår. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det vi nu har anfört. Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering, punkt 1 (KD) (KD) anför: Jag välkomnar regeringens förslag och utskottets ställningstagande om ett ökat straffrättsligt skydd mot människohandel och människoexploatering, som bl.a. har till syfte att minska exploateringen av människor i tiggeri. Enligt min bedömning är dock den nya regleringen inte tillräcklig och jag ser ett flertal lösningar för att adressera den problematik som tiggeriet representerar. har bl.a. föreslagit att en kommun ska kunna besluta om lokala ordningsföreskrifter som innebär förbud mot insamling av pengar. Mot bakgrund av att jag ser regeringens förslag och utskottets ställningstagande som ett steg i rätt riktning avstår jag dock från att reservera mig. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:123 Proposition 2017/18:123 Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2017/18:4008 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt förbud mot tiggeri och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4009 av och (SD, -): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt tiggeriförbud och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för människoexploatering och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2017/18:177 Proposition 2017/18:177 En ny sexualbrottslagstiftning byggd på frivillighet: 2.2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . Behandlingen gäller det lagtekniska antagandet av 27 kap. 20 d §. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:127 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte reglera formerna för att lämna ekonomiskt stöd utan motprestation/tiggeri och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:886 av och (SD, -): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda tiggeri och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1374 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare åtgärder för att stoppa människohandeln och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1425 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nationellt förbud mot tiggeri och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1953 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att införa ett nationellt tiggeriförbud och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1977 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt tiggeriförbud och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2255 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjlighet att införa lokala tiggeriförbud, liksom möjlighet att förbjuda tiggeri i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3389 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiggeri ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla former av insamling av pengar bör likställas i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M): 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt förbud mot tiggeri och tillkännager detta för regeringen. I proposition 2017/18:123 framlagda lagförslag I proposition 2017/18:177 framlagt lagförslag Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 27 kap. 20 d § ska ha följande lydelse. 20 d §[1] Med hemlig rumsavlyssning avses avlyssning eller upptagning som 1. görs i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud, och 2. avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmänheten inte har tillträde till. Hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersökning om 1. brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2. spioneri enligt 19 kap. 5 § , 3. brott som avses i 3 § lagen (1990:409) om skydd för företags-hemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter, 3. brott som avses i 26 § lagen (2018:000) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter, 4. annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse och det är fråga om a) människohandel enligt 4 kap. 1 a § , b) grov människoexploatering enligt 4 kap. 1 b § tredje stycket , b) våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första eller andra stycket , c) grovt sexuellt tvång enligt 6 kap. 2 § tredje stycket , d) våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 § första eller andra stycket , e) grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , f) grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , g) grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , h) grov utpressning enligt 9 kap. 4 § andra stycket , i) grovt barnpornografibrott en-ligt 16 kap. 10 a § femte stycket , j) grovt övergrepp i rättssak enligt 17 kap. 10 § tredje stycket , k) grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), eller l) grov narkotikasmuggling en-ligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smugg-ling, c) våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första stycket , d) grovt sexuellt övergrepp enligt 6 kap. 2 § andra stycket , e) våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 § första eller andra stycket , f) grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , g) grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , h) grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , i) grov utpressning enligt 9 kap. 4 § andra stycket , j) grovt barnpornografibrott en-ligt 16 kap. 10 a § femte stycket , k) grovt övergrepp i rättssak enligt 17 kap. 10 § tredje stycket , l) grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), eller m) grov narkotikasmuggling en-ligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smugg-ling, 5. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1–3, om en sådan gärning är belagd med straff, 6. försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 4, om en sådan gärning är belagd med straff och det med hänsyn till omständigheterna kan antas att gärningens straffvärde överstiger fängelse . [1] Senaste lydelse 2016:510