bet · H501AU10 · 2018-04-20 00:00:00 — Genom en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting beslutades att dessa s.k. personalmiljarder bl.a. ska gå till att utveckla medarbetarnas arbetssituation genom att utveckla ledarskap, arbetsmiljö, ha tillräckligt antal medarbetare med rätt kompetens samt insatser för att behålla och utveckla medarbetare. I övrigt när det gäller kvinnors arbetsmiljö vill utskottet framhålla att #metoo-uppropet synliggjort behovet av att arbetsgivarna utreder och arbetar systematiskt med aktiva åtgärder för att motverka diskriminering och sexuella trakasserier. Många av vittnesmålen visar på en arbetsmiljö som ingen ska behöva stå ut med. Det är därför ytterst välkommet att regeringen i årets vårändringsbudget (prop. 2017/18:99) föreslår ytterligare medel för att stärka det förebyggande och kompetenshöjande arbetet mot sexuella trakasserier i arbetslivet, dels för att ska genomföra informations- och utbildningsinsatser med stöd till arbetsgivare, dels till de regionala skyddsombuden som har den viktiga rollen att stödja arbetstagarna i arbetsmiljöarbetet. Under höstens budgetbehandling hade utskottet invändningar mot att de borgerliga partierna inte presenterade någon sammanhängande arbetslivspolitik, eller på annat sätt prioriterade arbetsmiljön. Utskottet kan inte göra en annorlunda tolkning än att detsamma gäller för kvinnors arbetsmiljö. Att uttrycka en aldrig så välmenande oro för utvecklingen på området ger ingen vägledning för konkreta åtgärder. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete gällande kvinnors arbetsmiljö och att det därmed inte finns skäl för åtgärder från sida. När det gäller Liberalernas synpunkt om att företagarperspektivet ges en alltför undanskymd roll i jämställdhetspolitiken delar inte utskottet denna bild. Utskottet konstaterar att delmålet om ekonomisk jämställdhet omfattar bl.a. företagande, att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Vidare kan nämnas att regeringen i sin nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfter fram fortsatta insatser för att främja kvinnors företagande som ett särskilt betydelsefullt område. I budgetpropositionen föreslog regeringen också särskilda insatser för att öka utrikes födda kvinnors företagande. I fråga om yrkande om uppdrag anser utskottet att myndigheten fyller en viktig funktion för att främja ett jämställdhetsperspektiv på lönefrågor. I detta sammanhang ska uppmärksammas att med anledning av ett regeringsuppdrag ska redovisa relativlöneförändringar –2017 och utifrån detta underlag initiera en diskussion i syfte att främja arbetsmarknadens parters arbete med att minska löneskillnader mellan kvinnor och män. Utskottet kan inte förstå det annorlunda än att detta ligger i linje med den typ av aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken som efterfrågas av . Det är dessutom så att en väl fungerande lönebildning enligt kännetecknas av att den möjliggör relativa löneförändringar genom att man i avtalsförhandlingar kommer överens om breda satsningar på kvinnodominerade yrkesgrupper. Vidare när det gäller myndighetens uppdrag att verka för en fungerande lönebildning konstaterar utskottet att det i detta ingår bl.a. att tillvarata och upprätthålla den samsyn som finns på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Enligt utskottets mening finns det emellertid ingen motsättning mellan detta uppdrag och insatser för att medverka till relativa löneförändringar. Åtgärder för att minska lönegapet mellan kvinnor och män efterfrågas också av Liberalerna och . Utskottet kan konstatera att det finns bestämmelser i diskrimineringslagen som ställer tydliga krav på arbetsgivare att genomföra årliga lönekartläggningar, vilket också nämns av Liberalerna som ett viktigt verktyg för att undanröja orättfärdiga löneskillnader. En rapport från visar emellertid att lagen inte följs i tillräckligt hög grad, och regeringen har aviserat att den avser att tillsätta en utredning för att analysera och se över behovet av effektivare sanktionsmöjligheter om bestämmelserna om aktiva åtgärder, inkl. lönekartläggningar inte följs. Utskottet delar uppfattningen att åtgärder behöver vidtas och kommer noga att följa utredningens arbete. När det gäller frågan om ofrivilligt deltidsarbete inom kvinnodominerade yrken och förslag om att bryta deltidsnormen kan utskottet till viss del sympatisera med de föresatser som kommer till uttryck i bl.a. liberala- och centerpartistiska motioner. Utskottet ser naturligtvis inga skäl till att det ska finnas skillnader i sysselsättningsgrad beroende på kön och det är därför välkommet att regeringen för en politik som vilar på grunden att heltid ska bli norm på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar vidare att regeringen är tydlig med att den vill se en ordning där frågan i första hand löses av arbetsmarknadens parter genom förhandlingar och kollektivavtal (bet. 2017/18:AU9). I sammanhanget noterar utskottet med gillande att flera av arbetsmarknadens parter, särskilt i kvinnodominerade sektorer och branscher, bedriver ett förändringsarbete så att fler ska kunna erbjudas heltidsarbete. Kommuner och Landsting och driver ett partsgemensamt utvecklingsprojekt för att heltidsarbete ska bli det normala i kommuner, landsting och regioner. På detta sätt bidrar parternas arbete inom den svenska modellen till jämställdhet i meningen jämlikhet mellan könen och kvinnors självständighet. Utskottet noterar också att regeringen har tillsatt en utredning för ett hållbart arbetsliv (dir. 2017:56), där bl.a. frågor om ofrivillig deltid liksom även delade turer uppmärksammas. Utredaren ska analysera om det bör införas en reglering som ger en arbetstagare rätt till ett arbetstidsmått som motsvarar hans eller hennes faktiska arbetstid. Utskottet noterar att utredningen i ett delbetänkande föreslår att myndigheten för arbetsmiljökunskap får i uppdrag att sammanställa kunskap om arbetstidsmodellers påverkan på arbetsmiljön och hur de påverkar arbetstagarnas hälsa, samt jämställdheten i arbets- och familjeliv (SOU 2018:24. Utskottet ser fram emot regeringens beredning av utredningens förslag. När det gäller frågan om tillgång till arbetskläder inom kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher som uppmärksammas i en enskild motion delar utskottet uppfattningen att det är en viktig jämställdhetsfråga men anser inte att det nu finns skäl till något initiativ från sida. Med hänvisning till pågående arbete och vad som i övrigt anförts ovan ser utskottet inte behov av uttalanden riktade till regeringen från sida och avstyrker därmed alla motionsyrkanden. Våld i nära relationer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD), 12 (M), 13 (SD), 14 (L) och 15 (KD) samt särskilt yttrande 3 (C). , , och framför i motion 2017/18:3189 av m.fl. att det är viktigt att uppmärksamma situationen i de bostadsområden och andra miljöer där hedersrelaterat tänkande är vanligt förekommande (yrkande 4). Sådana strukturer kan för människor som lever där vara en påtaglig maktfaktor, vilket innebär särskilt stora utmaningar för samhället. I motion 2017/18:3215 av m.fl. anser att arbetet för att säkerställa ett mer effektivt arbete mot hedersrelaterade brott och hedersproblematik behöver stärkas och att stödet från samhällets sida till personer som utsätts för hedersförtryck måste bli bättre (yrkande 7). Enligt partiet måste frågan om hedersproblematik också tas upp i arbetet om samhällsorientering för nyanlända. I motion 2017/18:3129 av m.fl. lyfter upp frågan om regelbunden uppföljning av länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 2). Vidare anser partiet att det finns ett behov av att i varje län identifiera de kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte (yrkande 3). I partimotion 2017/18:3060 av m.fl. föreslår åtgärder för att bryta upp hederskulturens fäste i , bl.a. genom att inte tillåta könssegregerad simundervisning (yrkande 19). Yrkanden om behov av tydligare lagstiftning mot könsdiskriminering, bl.a. med hänvisning till värderingar som antas förekomma oftare bland nyanlända, finns också i motion 2017/18:2041 av (SD) och 2017/18:2233 av (-). I motion 2017/18:3789 av m.fl. föreslår att möjligheten att ta fram en ny nationell handlingsplan mot våld i nära relationer, sexualiserat våld och hedersrelaterat våld och förtryck ses över. Handlingsplanen ska innefatta både förebyggande och akuta delar (yrkande 28). Liberalerna tar i partimotion 2017/18:3578 av m.fl. upp frågan om hedersrelaterat våld och förtryck mot hbt-personer (yrkande 25). För att effektivt motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är det enligt Liberalerna viktigt att i arbetet på alla nivåer ha ett tydligt hbt-perspektiv, från det nationella till det lokala arbetet på gräsrotsnivå. Vikten av att inkludera ett hbt-perspektiv i alla relevanta delar av arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck uppmärksammas också i den liberala partimotionen 2017/18:3586 av m.fl. (yrkande 15). För att förhindra våld i nära relationer anser i motion 2017/18:3625 av m.fl. att samhället, förutom att skydda och bistå dem som utsätts, också konfronterar de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet (yrkande 24). I motion 2017/18:3650 av m.fl. anför att regeringen bör vidta åtgärder för att motverka förtryck i hederns namn (yrkande 19). Partiet kan aldrig acceptera att hänvisning till andra rättstraditioner motiverar att kvinnors och unga flickors självständighet och frihet begränsas. För att den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och mot hedersrelaterat våld ska kunna nå framgång anser (S) i motion 2017/18:2211 att det är viktigt att hela samhället ställer upp för att stoppa mäns våld mot kvinnor (yrkande 1). I sammanhanget lyfter motionären fram UN #HeForShe som ett verktyg för att ändra attityder och uppmärksamma männen på nödvändigheten i att ta ansvar för att åstadkomma jämställdhet (yrkande 2). och (båda M) anför i motion 2017/18:345 att regeringen bör överväga att se över möjligheten till mer förebyggande arbete mot förtryck, diskriminering och våld i hederns namn. I motion 2017/18:3848 påtalar m.fl. (M) behovet av en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 1). (L) anser i motion 2017/18:499 att förnekande av hedersrelaterat våld och förtryck innebär en form av rasism (yrkande 2). Enligt motionären bör det genomföras ett nationellt kunskapslyft genom spetsutbildningar och kompetensutveckling inom hedersrelaterat våld och förtryck. Detta bör gälla för sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, socionomer, poliser, jurister och lärare så att de på ett bättre sätt kan arbeta med individer som drabbas av hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 4). I motion 2017/18:434 uppmärksammar (L) att ska genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck samt barnäktenskap och tvångsäktenskap. Inom denna kartläggning föreslår motionären att omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck som drabbar hbtq-personer i utreds. (L) talar i motion 2017/18:147 om hederskultur i termer av att kvinnor av sina anhöriga inte tillåts vara i samma bassäng som personer av det motsatta könet. Enligt motionären bör det göras tydligt att offentliga medel inte ska gå till att separera kvinnor och män, oavsett motiv. I motion 2017/18:3186 anför Amineh Kakabaveh (V) att för att kunna formulera relevanta mål och åtgärder för att motverka segregation och i förlängningen hedersvåld måste regeringen anlägga ett jämställdhetsperspektiv som tydligt framhäver skillnader i livsvillkor mellan kvinnor och män samt flickor och pojkar i olika bostadsområden (yrkande 4). Mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som medför ett stort fysiskt och psykiskt lidande för de utsatta. Behovet av effektivare arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck är något som lyfts fram i motionsyrkanden av alla oppositionspartierna. Utskottet vill här i första hand hänvisa till regeringens breda och gedigna strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som utskottet välkomnade vid förra (bet. 2016/17:AU5). Utskottet framhåller att strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. I budgetpropositionen föreslog regeringen i en överenskommelse med och med utgångspunkt i strategin en flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen omfattar åtgärder för 2018 samt 2019–2020, och innefattar uppdrag till länsstyrelser och andra myndigheter, stöd till lokalt arbete samt till förebyggande verksamhet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:AU1, rskr. 2017/18:110). I sammanhanget vill utskottet framhålla betydelsen av tjej- och kvinnojourerna som har en särskild kompetens som gör att de kan se de tvingande kollektiva strukturer som utgör en del av hedersproblematiken. Utskottet välkomnar att dessa organisationer i regeringens ekonomiska vårändringsproposition föreslås få ett förstärkt stöd (prop. 2017/18:99). Trots regeringens omfattande arbete är utskottet väl medvetet om att det krävs fortsatta och intensifierade insatser för att förebygga och bekämpa våld och förtryck i hederns namn. Hedersproblematiken är ytterst allvarlig och en fråga som hela samhället måste ta krafttag mot och verkligen se. En förutsättning för ett framgångsrikt arbete är bl.a. att det finns kunskap om att hedersrelaterat våld förekommer. Det har tidigare uppmärksammats att det råder bristfällig kunskap på området, det gäller såväl internationella som nationella förhållanden. har i detta avseende ett viktigt uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. Enligt en delrapportering planeras det empiriska materialet att samlas in genom både kvantitativa och kvalitativa metoder, bl.a. genom en enkät till ett slumpmässigt urval i den folkbokförda befolkningen i åldern 18–(, dnr 8701/2017, delrapport). anser att hedersproblematik bör tas med i samhällsorienteringen. Här vill utskottet hänvisa till att i har fått i uppdrag att se över och revidera det nationellt framtagna utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen i kommunerna. Utskottet välkomnar att samhällsorienteringen på ett tydligare sätt än ska synliggöra de normer och värderingar som kommer till uttryck genom lagar och regler samt hur det svenska samhället är organiserat. Vad som också är viktigt att nämna är att kommunerna har fått utökade möjligheter att ordna tidiga insatser, och därigenom förväntar sig utskottet att fler ska kunna delta i samhällsinformation . Vidare när det gäller det förebyggande och kompetenshöjande arbetet vill utskottet framhålla att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i vårändringsbudgeten föreslås få ytterligare medel för informationsinsatser riktade till nyanlända och andra ungdomar i fråga om jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (prop. 2017/18:99). Utskottet noterar i sammanhanget också att det i betänkande (SOU 2018:22) föreslås att det ska bli obligatoriskt att delta i samhällsinformation . Vidare när det gäller utbildning välkomnar utskottet att regeringen gett i uppdrag att erbjuda utbildningsinsatser och kunskapsstöd för lärare och andra utbildningsansvariga vid universitet och högskolor i frågor som bl.a. rör hedersrelaterat våld och förtryck. Att föreställningar om heder har konsekvenser också för hbtq-personer uppmärksammas särskilt i motionsyrkanden från Liberalerna. Utskottet delar denna bedömning och noterar med tillfredsställelse att hbtq-personers rättigheter är en prioriterad fråga när ovan nämnda strategi genomförs. Viktigt att framhålla är att arbetet med hedersrelaterade frågor också bedrivs inom området åtgärder mot segregation. Utskottet förmodar att , , och menar samma sak när de talar om situationen i bostadsområden och andra miljöer där hedersrelaterat tänkande är vanligt. Utskottet konstaterar att i ett antal s.k. utsatta områden går det att visa på ibland betydande skillnader jämfört med riket som helhet när det gäller faktorer som t.ex. disponibel inkomst, långtidsarbetslöshet och skolresultat. För att ska hålla ihop måste samhällsbygget vara rättvist och ojämlikheten bekämpas. Om skillnader tillåts öka i en riktning mot mer ojämlika livsvillkor hotas den tillit och samhörighet människor emellan som gör ett land starkare. Denna utveckling ska tas på allvar, som utskottet vänder sig emot att den politiska debatten i dessa frågor blivit alltmer polariserad, och det på sina håll – särskilt i sverigedemokratiska utspel – framställs som att står på randen till en systemkollaps. Det tillhör förvisso inte ovanligheterna att oppositionen hävdar att utvecklingen går åt fel håll, men att enbart sprida oro och undergångscenarier skapar grogrund för populism och ökade motsättningar. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att i internationella index och jämförelser återkommande rankas som ett av världens tio ledande länder när det gäller t.ex. demokrati, social rättvisa och inkluderande utveckling (Strömbäck 2017). I den senaste granskningen som regelbundet gör av medlemsländernas ekonomier – Economic Survey of – uppvisar mycket goda resultat i fråga om jämlikhet och jämställdhet. Dessutom när det gäller de s.k. utsatta områdena bör det noteras att arbetsmarknadssituationen i meningen förvärvsfrekvensen stadigt har förbättrats, och på många ställen har ökningen varit starkare än i riket som helhet. Detta hindrar givetvis inte att den styrande majoriteten har ett ansvar att beskriva de verkliga problem som finns. Utskottet noterar med tillfredsställelse att arbetet mot hedersrelaterat våld och segregation är för regeringen högt prioriterat. Utskottet liksom regeringen drar slutsatsen att segregationen och dess konsekvenser måste bemötas kraftfullt och långsiktigt. Utvärderingar av tidigare satsningar för att minska och motverka segregation visar att de ofta har brustit i långsiktighet. Utskottet välkomnar därför att regeringen beslutat om en långsiktig miljardsatsning på kommuner med områden som har socioekonomiska utmaningar. Även det civila samhället har fått möjlighet att söka medel för att genomföra fleråriga insatser. Utskottet har tidigare välkomnat regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation för perioden –2025 och anser att regeringen tar viktiga initiativ på ett område som i allra högsta grad berör vår gemensamma framtid och målet om ett samhälle som håller ihop. Utskottet vill även framhålla den inrättade Delegationen mot segregation som ska bidra till att genomföra strategin i samverkan med bl.a. kommuner, regioner, och det civila samhället. Utskottet betvivlar inte ambitionen hos flertalet av de partier som lagt fram förslag om hedersrelaterat våld, även om detta inte fullt ut får genomslag i form av konkreta satsningar när det gäller exempelvis segregation, vilket framkom under höstens budgetberedning (bet. 2017/18:AU1). I övrigt när det gäller mäns våld mot kvinnor håller utskottet med om vikten av att konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Som utskottet tidigare framhållit bör bakomliggande orsaker till våldsutövande och möjligheterna att undvika eller bryta våldet genomsyra alla insatser inom strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Som också betonas i strategin handlar det om att på ett grundläggande plan utmana föreställningar om makt och maskulinitet som rättfärdigar våld, samt normer som inskränker kvinnors och flickors självbestämmande över t.ex. sexualitet, barnafödande, ekonomi, utbildning och relationer. En viktig utgångspunkt är att strategin lägger särskild vikt vid förebyggande insatser och mäns delaktighet. Det har tidigare uppmärksammats att det råder brist på förebyggande insatser riktade till pojkar och unga män i en hederskontext (SOU 2015:55), och utskottet välkomnar att regeringen bl.a. inom ramen för arbete mot segregation stöder jämställdhetsarbetet för att utmana hedersnormer och våldsförebyggande insatser riktade till pojkar och unga män. Utskottet anser att människors möjligheter till delaktighet och ansvar är av avgörande betydelse för det gemensamma samhällsbygget. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det pågår ett brett arbete när det gäller våld i nära relationer och relaterade frågor som i huvudsak ligger i linje med flera av motionsförslagen. Utskottet anser därför att det inte finns anledning för att rikta något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. diskriminering på grund av funktionsnedsättning och ålder samt om missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD), 18 (V), 19 (L) och 20 (KD). anser i motion 2017/18:3215 av m.fl. att arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning bör stärkas (yrkande 5). Det arbete med en samlad hbt-strategi som alliansregeringen tog initiativet till bör fortsätta och uppdateras (yrkande 9). I detta arbete vill bl.a. att det ytterligare ska förtydligas att samtliga kommuner och landsting ska kunna visa hur man på ett strukturerat sätt bemöter hbtq-personer i den egna verksamheten. Förslag om att uppdatera hbt-strategin framförs även av Liberalerna i partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (yrkande 1). Med hänvisning till en utvärdering av Statskontoret anser Liberalerna att en bredare översyn bör göras för att säkerställa att hbt-strategin också framöver fyller en effektiv styrningsfunktion. Liberalerna anser i partimotion 2017/18:3578 av m.fl. att det är viktigt att arbetar vidare för att antidiskrimineringsdirektivet slutligen ska antas och för att arbetet för att inkludera transpersoner i EU:s diskrimineringslagstiftning ska fortsätta (yrkande 33). Liberalerna betonar i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 33) vikten att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och intolerans liksom diskriminering av utrikes födda, annars riskerar utanförskapet, oron och bitterheten att växa. Partiet anser bl.a. att det ska kosta att diskriminera och att den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. Liberalerna anför i partimotion 2017/18:1850 av m.fl. att regeringen bör låta göra en systematisk genomgång av anmälningar om ålders-diskriminering (yrkande 1). Liberalerna anser att orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin kronologiska ålder behöver åtgärdas, eventuellt genom ett förtydligande i diskrimineringslagen. anser i motion 2017/18:3650 av m.fl. att i den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen presenterat bör diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning inkluderas bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser (yrkande 17). föreslår i partimotion 2017/18:3836 av m.fl. att bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet (yrkande 36). Liknande förslag har (KD) i motion 2017/18:1028 (yrkande 1). När det gäller personer med assistanshund anser (S) i motion 2017/18:671 att diskrimineringslagen sällan följs, vilket får till följd att människor diskrimineras på grund av sin funktionsnedsättning. Diskrimineringslagen måste enligt motionären också gälla för personer med hjälpmedel i form av assistanshund.