bet · H501SfU10 · 2018-02-02 00:00:00 — Även bestämmelsen om återkallelse av ett ICT-tillstånd när förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte är uppfyllda föreslås vara fakultativ. Utskottet konstaterar att detta ligger i linje med direktivet, enligt vilket denna grund är fakultativ. Regeringen föreslår också att bestämmelsen om att återkalla en familjemedlems tillstånd när han eller hon utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa ska vara fakultativ. Regeringen pekar i denna del på familjeåterföreningsdirektivet, till vilket ICT-direktivet hänvisar. I familjeåterföreningsdirektivet är bestämmelsen om återkallelse och vägran att förnya uppehållstillstånd på grund av anknytning av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa fakultativ. Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens bedömning även i denna del. Även i övrigt delar utskottet regeringens bedömning i fråga om grunder för avslag, återkallelse och nekad förlängning. Som nämnts ovan hänvisar ICT-direktivet till familjeåterföreningsdirektivet i fråga om förutsättningarna för uppehållstillstånd för familjemedlemmar. Enligt familjeåterföreningsdirektivet får medlemsstaterna kräva att anknytningspersonen har stabila och regelbundna försörjningsmedel som är tillräckliga för att försörja anknytningspersonen och hans eller hennes familjemedlemmar. I 5 kap. 3 b § UtlL uppställs ett krav på att anknytningspersonen kan försörja sig själv, medan det i 9 § lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i finns ett krav på att anknytningspersonen kan försörja sig själv och familjemedlemmarna. Däremot uppställs inte något försörjningskrav för uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som har EU-blåkort (jfr 6 a kap. 10 § UtlL). Inte heller uppställer svensk rätt något försörjningskrav för uppehållstillstånd för familjemedlemmar till den som beviljats uppehålls- och arbetstillstånd på grund av anställning. Utskottet anser att det är rimligt att bestämmelserna om familjemedlemmar till innehavare av ICT-tillstånd knyter an till reglerna för familjemedlemmar till innehavare av EU-blåkort och uppehålls- och arbetstillstånd på grund av anställning. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det inte bör ställas upp något försörjningskrav för uppehållstillstånd för familjemedlemmar. För att genomföra direktivets krav på likabehandling föreslår regeringen att en utlänning som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse i för en period som överstiger ska jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiebidrag och extra tilllägg. Likabehandlingen ska även omfatta familjemedlemmar med uppehållstillstånd i . Utskottet delar regeringens bedömning att denna rätt till likabehandling bör regleras i studiestödslagen (1999:1395). Utskottet anser att regeringens förslag till genomförande av direktivet som helhet är väl avvägda. Utskottet tillstyrker proposition 2017/18:34 och avstyrker motion 2017/18:3925 (SD) yrkandena 1 och 2. Lagförslagen, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:3925 av och (båda SD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:34 punkterna 1–4. Propositionen innehåller många allvarliga brister, men förslagen får även till viss del anses vara positiva vad gäller att attrahera högutbildad arbetskraft. Bristerna, som kan medföra negativa konsekvenser för såväl svensk ekonomi som landets säkerhet, är emellertid så omfattande att förslaget i dess nuvarande form bör avslås. Övrigt om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3925 av och (båda SD) yrkande 2. Propositionen innehåller många och allvarliga brister. Flera remissinstanser har riktat kritik mot förslaget och anser att det är oförutsägbart, svårtillämpat och tidskrävande samt att det saknas en grundligare utredning av förslagets betydelse för det undantag från arbetstillstånd som gäller för specialister som arbetar tillfälligt i i en internationell koncern och för praktikanter. Effekterna av lagändringarna är inte ordentligt utredda. Regeringen har föreslagit att det ska vara tillräckligt att utlänningen har ansökt om en heltäckande sjukförsäkring för att ett ICT-tillstånd ska beviljas. Vi anser att det ska ställas krav på innehav av sjukförsäkring. Det är viktigt att ställer rimliga krav på dem som kommer till landet. Att kunna försörja sig själv och sina familjemedlemmar är en självklarhet, och direktivets möjlighet att utvidga försörjningskravet till att gälla familjemedlemmar bör därför utnyttjas. Grunden för avslag om arbetsgivare eller värdföretag påförts en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd bör vara tvingande. Även den föreslagna fakultativa grunden för att återkalla ett ICT-tillstånd eller vägra en förlängning när förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte är uppfyllda bör vara tvingande. De regler som ställs upp för att bevilja ett ICT-tillstånd måste självfallet följas. Den föreslagna fakultativa grunden för att återkalla en familjemedlems uppehållstillstånd om han eller hon utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa bör också vara tvingande. Det är orimligt att en person som utgör ett sådant hot har möjlighet att vara kvar i landet. ICT-tillståndet tar sikte på chefer, specialister och praktikanter, dvs. det rör sig om arbete. Den som har ett ICT-tillstånd eller är familjemedlem till en sådan person ska därför inte få rätt till studiebidrag eller extra tillägg. Regeringen bör återkomma med förslag enligt det anförda. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:34 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. 2017/18:3925 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:34 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning och tillkännager detta för regeringen. Vi har gått över till socialförsäkringsutskottets betänkanden. Det första att behandla gäller uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning och grundar sig i genomförande av ett EU-direktiv, ICT-direktivet. Vid en snabb titt på ärendet kan det först verka harmlöst. Det rör sig i de allra flesta fall om rimliga möjligheter för specialister, personer med särskilda chefsbefattningar och så vidare inom företag som huvudsakligen är verksamma utanför Europeiska unionen att tillfälligt arbeta på svensk mark om en delavdelning inom företaget till exempel behöver genomgå en strukturförändring eller något sådant och därmed har särskilda behov av just den här specialistkompetensen. Men det är inte så att förslaget som sådant därmed är bra. Man måste också titta på det konkreta lagförslag som finns. Enligt vår mening är det för det första beklagligt att detta över huvud taget ska beslutas på EU-nivå. Men vi kan för det andra notera att regeringen inte har tagit till vara de möjligheter som finns inom EU-direktivet att påverka det här för att upprätthålla en hög nivå av säkerhet och kontroll, en ordnad migration till vårt land och en ordnad arbetsmarknadspolitik, trots alla fina ord om att detta är vad man försöker göra. Jag vill efter denna korta inledning yrka bifall till våra två reservationer i betänkandet. Den första säger helt enkelt att vi inte kan godta lagen så som den är utformad och att den bör avslås. Den andra lyfter fram några av de saker vi tycker att det är särskilt viktigt att man modifierar innan man återkommer till med ett rimligare förslag. Vi kan först och främst konstatera att det är flera remissinstanser som gällande flera olika separata punkter i den här lagstiftningen kontinuerligt har påtalat att den är otydlig. Att remissinstanser ber om förtydliganden är någonting som är återkommande när man läser propositionen, och en otydlig lagstiftning är sällan bra att genomföra. Det finns också remissinstanser som påtalar att det här kan riskera att nuvarande regler urholkas och sätts ur spel och att man får helt andra effekter, som man kanske inte har varit medveten om eller syftat till, beroende på att man försöker hasta fram detta. Förvisso är vi försenade med att följa direktivet, men är vi redan försenade kan vi nog bli lite försenade till och se till att vi får en bra lagstiftning på köpet. Vi kan titta mer konkret på några av de här bristerna. Det handlar om en sådan sak som att mottagarlandet enligt direktivet kan kräva att den som kommer till landet ska ha en heltäckande försäkring. Den som är anställd av ett företag och är specialist bör rimligen vara sjukförsäkrad antingen av det företaget eller genom privatförsäkring. Det finns många sådana lösningar. Poängen är att det är en tillfällig vistelse i vårt land. ska inte behöva ta över försäkringsskyddet för en utländsk medborgare som är här för med ett särskilt uppdrag hos sin arbetsgivare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflytt-ning - genomförande av ICT-direktivet Men regeringen har valt att nöja sig med att man bara ska ha ansökt om försäkring. Det är en kanske liten men ändå uppenbar brist. Det kan ibland ta tid innan man får försäkringen på plats. Vad händer då under den tiden? Ska vara skyldigt att stå för de kostnader som kan uppkomma under den tiden bara för att det dröjde innan försäkringen kom på plats? Nej, vi tycker att det är rimligt att man ställer krav på att allt sådant är ordnat innan man kommer till vårt land. Det finns också möjligheter att införa begränsningar av möjligheten att ta med sig sin familj hit. Det är självklart att man oftast inte vill splittra familjer. Men det här handlar om personer som är anställda och som rimligtvis borde kunna försörja sin familj om de tar hit den. Vi har faktiskt försörjningskrav i , åtminstone i vissa fall, även om det är uppenbart att de behöver förstärkas även för andra former av migration till vårt land. Det finns enligt direktivet en möjlighet att ställa försörjningskrav på de familjemedlemmar personen tar hit. Men man har valt att titta åt sidan och inte införa dessa krav i förslaget till lagstiftning. Mest graverande är nog ändå att man har gjort ett antal olika delar i den här lagstiftningen fakultativa, det vill säga frivilliga. Det handlar om när man får neka uppehållstillstånd eller dra tillbaka de uppehållstillstånd som beviljats. Det är frivilligt att dra tillbaka ett arbetstillstånd om det visar sig att de villkor som skulle gälla aldrig uppfylldes, inte existerade. Personen ska kunna stanna kvar här ändå. Det ska vara helt frivilligt att återkalla det uppehållstillståndet. Det är förvisso tvingande att neka uppehållstillstånd eller dra tillbaka det om den person som kommer hit för att arbeta utgör ett hot mot samhället. Men det är frivilligt för familjemedlemmarna. Det här är inte ett genomtänkt, genomarbetat och komplett förslag. Det finns visserligen en bra ansats, och detta är en viktig lagstiftning att ha på plats om den är välfungerande. Men det här är inte ett välfungerande förslag. Därmed yrkar jag avslag på propositionen. Kom tillbaka med ett förslag som tar till vara de möjligheter vi har att säkra vårt land och ha ordning och reda i migrationspolitiken och på arbetsmarknaden! I detta anförande instämde och (båda SD). är en av världens främsta välfärdsnationer. Som vi hörde i den föregående debatten är den svenska modellen en av framgångsfaktorerna. Det handlar om starka parter på arbetsmarknaden, en generell välfärd och ordning och reda i ekonomin. Men framgång och vår styrka beror också på att vi är ett land som har klarat att attrahera och välkomna kompetens och talanger från andra delar av världen. Vi har framgångsrika företag som hittar chefer och specialister. Vi har företag från andra platser som väljer att etablera en del av sin verksamhet här i vårt land. Detta skapar arbetstillfällen och gör starkare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflytt-ning - genomförande av ICT-direktivet När jag lyssnar på den kritik som framförs mot det här förslaget förvånar den mig. Här har vi ett direktiv i som syftar till att underlätta, effektivisera och göra det möjligt för företag att flytta chefer och specialister inom sin verksamhet utan att begränsas av nationsgränser. Det är bra, och det är väldigt tydligt. Vi har ett närapå enigt utskott bakom det här förslaget. När jag tar del av försök att ringa in vad de anser skulle vara problemet blir det för mig tydligt att det egentligen inte gäller förslagen i sig. Man reagerar med ryggmärgen. Man hör ordet migration och är emot. Har man i sitt partis DNA inställningen att främlingar är någonting som inte tillför talang eller utveckling är det jättelätt att landa i att säga nej till detta. Men skulle den linjen få majoritet här i skulle det kasta in i ett läge med sämre konkurrenskraft och sämre möjlighet än andra länder att attrahera och välkomna chefer och specialister. Det i sig skulle försämra såväl ekonomi som tillväxt. Jag är förvånad över att man när det gäller det här betänkandet väljer att vara emot någonting som handlar om att tydliggöra spelreglerna och möjliggöra en bättre rörlighet för de företag som har de här behoven. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Det var ett spännande anförande. Jag hoppas att jag är bättre på att lyssna än vad är. Jag hörde nämligen att talade om att tydlighet är bra. Något som jag framhöll var att ett otal remissinstanser vid ett otal tillfällen i den här lagstiftningsprocessen har påtalat att olika saker är otydliga och att det behövs förtydliganden av hur lagstiftningen ska tolkas. Det handlar inte om att vara emot att specialister kan arbeta här det behövs, eller för den delen även längre, om det skulle vara så att de flyttar hit permanent. I det fallet är det en annan lagstiftning som gäller. Det handlar över huvud taget inte om det. Jag tycker att kan lyssna på sina egna anföranden när vi har diskuterat just arbetskraftsinvandring och fundera över var han ställer sig när det gäller att ta hit arbetskraft från andra länder. Det handlar om att vi behöver en tydlig lagstiftning. Låt mig ställa en rak och konkret fråga. Varför gör man det inte fakultativt när det gäller utlänningen själv som är här för att arbeta? Om den utgör ett hot mot rikets säkerhet ska man återkalla uppehållstillståndet. Varför gör man det fakultativt, alltså frivilligt, om familjemedlemmen utgör ett hot? Det är exakt samma hotskrivelse och samma formulering. I det ena fallet är det frivilligt att återkalla uppehållståndet. I det andra fallet slår man fast det självklara att om personen är ett hot mot säkerhet ska personen inte ha tillstånd att vistas i landet. Det är den här sortens misstag som återfinns på flera håll. Det är otydligheter, och det hänger inte ihop. Det är ett förhastat lagförslag på grund av att man har dragit ut på att genomföra ICT-direktivet. Det tolkar jag det som, eftersom vi redan är försenade. Sedan gör man ett slafsverk för att få något på plats. Men det är inte tydligt, hållbart eller konsekvent. Det är vad jag ifrågasätter. Varför gör man skillnad på de två fallen? Varför är det frivilligt i ett fall men tvingande i ett annat? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflytt-ning - genomförande av ICT-direktivet Såväl regeringen som utskottet gör förtydliganden och svarar på en del av den kritik som har valt att lyfta fram. Tar vi sjukförsäkringen som ett exempel så pekar utskottet på att man gör bedömningen att det är tillräckligt för den kategorin i den situationen att man har ansökt om en sjukförsäkring. Tittar vi på debatten om arbetskraftsinvandring är vi i utskottet överens om att vi behöver komma till ett läge som inte är digitalt, på eller av. Problemet med arbetskraftsinvandringen , som vi i bred enighet i utskottet har försökt hantera, handlar om att få helhetsbedömningarna. Det blir väldigt konstigt att vara emot den delen när utskottet pekar på att man behöver göra en helhetsbedömning. När det handlar om hotet mot rikets säkerhet tycker jag att det även här är tydligt vad som gäller, hur andra direktiv möter upp det och varför man landar i den bedömningen. Eftersom det nu är så uppenbart och tydligt får gärna förklara för mig: Varför är det frivilligt att återkalla ett uppehållstillstånd för en familjemedlem om den familjemedlemmen utgör ett hot mot rikets säkerhet? Varför är det inte frivilligt utan obligatoriskt om arbetstagaren utgör ett hot? Är arbetstagare per automatik alltid farligare och måste ut direkt, men om en familjemedlem utgör ett hot kan man ta lite lugnt? Varför gör man den skillnaden? Det är en väldigt enkel fråga. Det är väldigt enkelt att se på lagstiftningen att den skillnaden görs. Det är också uppenbart att man har försökt att tänka till när man använder fakultativa grunder eller inte. När det gäller arbetstagarna själva har man ett antal paragrafer som handlar om när det är obligatoriskt att återkalla uppehållstillstånd, och man har ett antal som handlar om när det är frivilligt. Det finns någonstans något slags tanke bakom detta, men jag håller inte med om att den är tydlig. Jag vill gärna höra att man rakt ut säger vad man menar. Varför är en person ett större hot mot rikets säkerhet om den är arbetstagare här än om den är en familjemedlem? Varför ska vi med säkerhet återkalla uppehållstillstånd och arbetstillstånd i det ena fallet men inte i det andra? Jag har aldrig fått ett svar på den frågan vare sig här eller i utskottet. Det kan inte finnas något tvivel om att det i den svenska finns en bred enighet om att människor som utgör ett hot mot vårt land inte ska vistas i vårt land. Detta är ett direktiv som fokuserar på den chef och den specialist som lagstiftningen är till för. Det handlar om att underlätta möjligheten att arbeta inom företag i . Med den helhetsbedömningen och de skrivningar som finns tycker jag att det är tydligt vilka regelverk som ska gälla när det handlar om både den enskilda och en möjlig familjemedlem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflytt-ning - genomförande av ICT-direktivet På samma sätt valde i sitt anförande att lyfta upp försörjningsdelen och skillnaden. Detta är ytterligare ett område där det handlar om att samordna och vara tydlig. Det gäller att inte ha en djungel av olikheter i lagstiftning. Det handlar om att se: Vad ställer vi för krav på arbetskraftsinvandring? Vad ställer vi för krav och har för regelverk när det gäller EU-blåkort? Vad ställer vi för krav för ICT-delar för chefer och specialister? Det gäller att samordna det. Därför blir det för mig en tydlighet och ordning och reda på området genom det direktiv som nu har att ta ställning till. Där ser alla partier i utskottet förutom att den kompetensen och de talangerna vill vi underlätta för. , det vill säga i slutskedet av det svenska ordförandeskapet i EU, antog det så kallade Stockholmsprogrammet. EU:s demografiska problem var lika alarmerande då som , och de lösningar som Stockholmsprogrammet föreslog handlade bland annat om arbetskraftsinvandring och en mer flexibel integrationspolitik - i syfte att förbättra EU:s konkurrenskraft och ekonomiska utveckling. Arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU var alltså en av de frågor som stats- och regeringscheferna på toppmötet uppmanade att jobba vidare med. I botten för SfU:s betänkande nr 10, som vi behandlar här , ligger ett EU-direktiv som kan anses utgöra svaret på just den uppmaningen. Genom kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd ska det bli enklare att göra företagsinterna förflyttningar av chefer, specialister och högskoleutbildade praktikanter som är verksamma i företag och koncerner i tredjeland. De ska nu lättare kunna flytta till EU och inom EU för att där jobba i samma företag och koncerner som de jobbade i hemma. I klartext kan det exempelvis betyda att en utbildad specialist på ett Ikeavaruhus i kan ta med sig sin familj och sin kompetens och flytta till för att här under längre eller arbeta på till exempel i för att sedan kanske flytta vidare till Ikeas verksamheter i eller . Från Alliansens sida har vi jobbat hårt i för att ska ge bättre möjligheter till arbetskraftsinvandring, och då särskilt med siktet inställt på yrken där har brist på arbetskraft. För till skillnad från den illegala invandringen, som ska motarbetas, är laglig arbetskraftsinvandring något som bidrar till att ett land utvecklas. Arbetskraftsinvandring vitaliserar ekonomin och gör att människor och länder flätas samman. Arbetskraftsinvandring är synonymt med en lyckad integrationspolitik. Själva ICT-direktivet, som vi behandlar i betänkandet, sätter den rättsliga ramen för vilka villkor som ska vara uppfyllda för att tredjelandsmedborgare ska beviljas kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd i EU. Direktivet reglerar också vad som gäller för familjemedlemmar som följer med med mera. Sedan har EU:s medlemsstater ett visst handlingsutrymme för egna lösningar när det gäller att omsätta direktivet till nationell och i detta fall svensk rätt, och där har vi från Alliansens sida inte något att invända mot den modell som regeringen här har valt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflytt-ning - genomförande av ICT-direktivet Jag tänker inte dra ut på debatten. Jag ber på förhand om ursäkt för att jag glider lite grann utanför ramarna i just detta ärende. Men jag kunde inte låta bli att haja till när jag hörde säga att arbetskraftsinvandring är synonymt med en lyckad integrationspolitik. Menar att så snart en person kommer hit som arbetskraftsinvandrare är den också en lyckad och integrerad del av samhället, inte i utanförskap, känner sig hemma här och allt det som man i vanlig folkmun brukar syfta på när man talar om att en person är integrerad? Jag talar om laglig arbetskraftsinvandring, . Jag tror att alla vet att ett jobb på lagliga grunder - ett sjyst jobb - är vägen in i ett nytt samhälle. Det är mitt svar på din fråga. Tack, , för svaret! Jag tror att det är bra att så många som möjligt hör detta svar och kan konstatera att enligt åtminstone , och kanske också enligt själva, räcker det att ha ett lagligt jobb i för att vara integrerad. Att detta är vägen till en lyckad integration är inte något som alla är överens om. Det är ett viktigt steg - absolut. Det underlättar på många sätt - absolut. Men det finns också mycket forskning som snarare tyder på det omvända: När man kommer in i sociala sammanhang och när man kommer in i samhället blir det också lättare att få jobb lagligt. Det är där man hittar samband. Det handlar om kausalitet, korrelation och allt detta, som vi vet. Det fanns åtminstone ganska lite forskning som styrker att just arbete i sig ger vägen in i samhället. Det finns nog ganska många som har kommit hit lagligt för att arbeta, och som också har arbetat här lagligt men som trots det har hamnat i utanförskap.