bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — 2016/17:3220 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 5 och 7, 2016/17:3223 av m.fl. (M) yrkandena 1, 5 och 9 samt 2017/18:1678 av (MP). Enligt min mening behöver smärtvården förbättras. Det saknas kunskap och strukturer i vården för att ta hand om den här patientgruppen. Därför bör ett särskilt vårdprogram, ett nationellt programråd, skapas för att minska lidandet för patienterna och deras anhöriga. Vidare bör regeringen säkerställa att rehabiliteringsvården för denna patientgrupp blir mer professionell och får tydliga uppföljningskriterier. Cancerstrategi, punkt 27 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: 2016/17:285 av och (båda KD) yrkande 1, 2016/17:3224 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:939 av (KD) yrkande 1, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4. har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Med utgångspunkt i cancerstrategin genomförde regeringen ett brett rådslag för framtidens cancervård med bl.a. patientorganisationer, professioner och andra experter. De kommentarer och förslag som lämnades kommer att tjäna som underlag för en långsiktig inriktning på regeringens politik för cancervården. På så sätt vidareutvecklas även den nationella cancerstrategin. Vi anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motionerna om en utvecklad cancerstrategi. Motionerna bör avslås. Regionala cancercentrum, punkt 28 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 24. Enligt vår mening bör regeringen låta utvärdera Regionala cancercentrums (RCC) förutsättningar och uppdrag. Cancervård, punkt 29 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3224 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 10 samt 2016/17:482 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:967 av (S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1175 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2035 av (C) yrkande 1, 2016/17:2185 av och (båda S) och 2017/18:1211 av (C). Vi anser att vården ska kunna ta ett helhetsansvar för patienter med cancer. Eftervården är enligt vår mening inte samordnad på ett tillräckligt strukturerat sätt. Vi anser även att den patientnära kliniska forskningen inom cancervården bör stärkas. Regeringen bör återkomma med förslag på hur detta kan åstadkommas. Cancervård, punkt 29 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:482 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2016/17:967 av (S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1175 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2035 av (C) yrkande 1, 2016/17:2185 av och (båda S), 2016/17:3224 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 10 samt 2017/18:1211 av (C). Enligt min mening är det inte acceptabelt att socioekonomiska faktorer, kön eller geografi ska påverka vilken cancervård människor erbjuds. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som analyserar de regionala skillnaderna i väntetider, användning av nya cancerläkemedel, screeningverksamhet samt uppföljningsrutiner för cancersjukdomar. Regeringen bör även tillsätta en utredning som ser över omotiverade skillnader i cancervården när det gäller socioekonomiska och åldersmässiga faktorer och deras inverkan på behandlingsval, eftervård, överlevnad och informationsdelning. Slutligen bör regeringen ge lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera det psykologiska stödet för cancersjuka och deras anhöriga samt genusaspekterna på detsamma. Förlossningsvård, punkt 31 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 30 och 33 samt 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3674 av och (båda M). Vi anser att alla blivande mödrar ska ha tillgång till en god och patientsäker förlossningsvård. Vi ser ett stort behov av fortsatta satsningar på förlossnings-vården så att blivande föräldrar ska kunna ges en trygg vård. I de fall det inte är möjligt att garantera tillgång till en förlossningsavdelning i närområdet, till följd av geografiska avstånd, anser vi att det ska finnas andra lösningar för att säkra patient-säkerheten inom förlossningsvården, oavsett var i landet man bor. Förlossningsvård, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 30 och 33 samt 2017/18:3674 av och (båda M). Enligt min mening bör regeringen utreda hur man kan införa ett nationellt mål för att trygga förlossningsvården för alla födande, t.ex. genom att ha en barnmorska per aktiv förlossning. Nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3218 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4–8 och 11–13, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 85 och 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi anser att det behövs en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan. Strategin bör innehålla bl.a. hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser och insatser för att kunna återupprätta det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin. Strategin ska även understödja en förtydligad vårdgaranti för barn och unga inom psykiatrin. Den ska även förbättra förutsättningarna för mer samarbete mellan psykiatrin och den övriga somatiska vården, skolhälsovården, missbruksvården och . Därutöver behöver den evidensbaserade behandlingen inom psykiatrin kopplad till missbruksvården stärkas. Strategin ska vidare ta upp betydelsen av att stärka kontinuiteten inom psykiatrin. Slutligen bör samarbetet mellan psykiatrin och de ideella sektorerna såsom idrottsföreningar och kultursektorn utökas. Regeringen bör ta initiativ till en nationell strategi enligt ovan. Nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa, punkt 32 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3218 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 4–8 och 11–13, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 85 och 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 20. Enligt min mening behövs det en genomlysning av det nuvarande arbetet inom området psykisk ohälsa. Det behövs långsiktighet och tydliga mål för att åstadkomma varaktiga förändringar som håller över val och eventuella regeringsskiften. Enligt min mening bör regeringen ta fram en långsiktig handlingsplan för området psykisk ohälsa med mätbara målsättningar på nationell nivå. Stöd till personer med psykisk ohälsa, punkt 33 (SD, C) av Per Ramhorn (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 64 och 2017/18:820 av m.fl. (S), 2017/18:1418 av m.fl. (M), 2017/18:2844 av i och Per Lodenius (båda C) och 2017/18:3471 av (C). När människor upplever att de mår dåligt är det viktigt att de snabbt får hjälp. Trots den ökande psykiska ohälsan är tillgången till stöd för den som drabbats alldeles för dålig. Den som är i behov av hjälp snabbt måste få ett första samtal och bedömning av vilken typ av stöd han eller hon behöver få. För personer med lindriga symtom kan onlinesessioner vara tillräckliga, medan människor med större behov slussas vidare till rätt vårdnivå. Regeringen bör uppdra åt lämplig myndighet att komma med förslag på hur detta kan uppnås. Utredningar om psykisk ohälsa, punkt 34 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4, 5 och 7. Vi anser att regeringen bör låta utreda hur psykiatrin på samma sätt som övrig sjukvård kan arbeta med standardiserad vård inom de områden där det finns nationella riktlinjer. Utredningar om psykisk ohälsa, punkt 34 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 7. Det ska enligt min mening vara självklart att få behandling för psykiska besvär genom sjukvården precis som vid kroppsliga besvär. Regeringen bör därför utreda hur förutsättningarna ser ut för att utvidga och stärka primärvårdens kompetens för att möta den ökade psykiska ohälsan. Det bör även utredas hur psykiatrin på samma sätt som övrig sjukvård kan arbeta med standardiserad vård inom de områden där det finns nationella riktlinjer. Vidare anser jag att regeringen bör låta utreda varför diagnostiseringen av adhd i landstingen skiljer sig åt och hur det påverkar hjälp- och stödinsatser nationellt. Enligt forskning tillfrisknar psykiatripatienter snabbare om familjen engageras i vården. Därför bör regeringen låta utreda hur man kan skapa ett starkt anhörigstöd för psykiatripatienter. Slutligen anser jag att det bör utredas hur en nationell satsning för självvald inläggning kan säkerställas. Kartläggning av orsakerna bakom den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga, punkt 36 (SD, KD) av (KD), Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 59. Vi anser att man bör genomföra en bred utredning för att kartlägga och undersöka orsakerna till den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga samt komma med förslag till åtgärder. Några säkra svar på vad som är orsaken till den utveckling vi ser finns inte. Regeringen bör ta initiativ till en sådan kartläggning. Tidiga insatser för barn och unga med psykisk ohälsa m.m., punkt 37 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1596 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2016/17:1261 av och (båda M) yrkande 3, 2016/17:2149 av och (båda S), 2017/18:382 av (M) och 2017/18:664 av m.fl. (V) yrkande 9. Enligt vår mening bör regeringen ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård. Syftet med strategin ska vara att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga. Tidiga insatser för barn och unga med psykisk ohälsa m.m., punkt 37 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:664 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2016/17:1261 av och (båda M) yrkande 3, 2016/17:2149 av och (båda S), 2017/18:382 av (M) och 2017/18:1596 av m.fl. (SD) yrkande 4. Sambandet mellan hälsa och utbildning är starkt. Därför är det viktigt att satsa på tidiga insatser för unga. Här har både kommuner och landsting ett stort ansvar. Enligt min mening bör regeringen låta utreda om lagstiftning behövs för att landsting och kommuner ska utveckla sitt förebyggande arbete så att unga i riskzonen för missbruk och psykisk ohälsa kan nås. Uppföljning av barn och unga med behov av psykiatrisk vård, punkt 38 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:975 av Arhe Hamednaca (S) yrkande 1. Flera forskare menar att den vård som ges till unga med psykiska problem inte lever upp till den kunskap som finns i den senaste forskningen. Därför bör regeringen ge i uppdrag att se över förutsättningar för ökad uppföljning av nyinsjuknade unga vuxna nationellt samt återkomma med förslag till förändringar i riktlinjerna. Posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända, punkt 41 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 9 och 2016/17:813 av (M), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 29 och 31–33 samt 2017/18:3166 av i (M) yrkande 3. För att uppnå ett bättre omhändertagande av ensamkommande barn bör regeringen ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för vilket stöd som ska erbjudas de ensamkommande barn som lider av psykisk ohälsa. Detta stöd ska erbjudas alla ensamkommande barn som är i behov av hjälp – oavsett om de befinner sig i asylprocessen eller om de har fått beslut om utvisning. Posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända, punkt 41 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 29 och 31–33 samt 2016/17:813 av (M), 2017/18:3166 av i (M) yrkande 3 och 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 9. Det är viktigt att se ensamkommande barn som individer och ge dem det stöd de behöver utifrån sina individuella behov. Inom civilsamhället finns både kunskap och metoder som skulle kunna användas mer effektivt. Enligt min mening bör regeringen undersöka förutsättningarna för att stärka och sprida arbetet med Rädda Barnens koncept traumamedveten omsorg och andra liknande metoder inom civilsamhället. Vidare bör få i uppdrag att ta fram tydlig information om effekter av trauma och stress för barn och riktlinjer om vilken hjälp de har rätt till. Regeringen bör även ge i uppdrag att förtydliga hur BVC, vårdcentraler, BUP, tandhälsa samt elevhälsa ska samverka och hur vårdkedjan kan förstärkas för att säkerställa tillgången till traumafokuserad behandling. Slutligen bör regeringen ge Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att genomföra en nationell översyn av tillgången till vård för traumatiserade barn. Avgifter vid tvångsvård, punkt 43 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:427 av (L) och 2016/17:1939 av (C). Att tvingas till vård är ett stort ingrepp i den personliga integriteten, och det är noga reglerat när och hur beslutet ska fattas. Att tvingas till vård innebär också ett stort ingrepp i individens ekonomi eftersom den sjuke tvingas betala vårdavgifter på samma sätt som alla andra patienter. Enligt min mening bör regeringen utreda om patientavgifterna i samband med tvångsvård kan avskaffas i samtliga regioner och landsting. Stöd efter avhopp från destruktiva rörelser m.m., punkt 44 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:26 av och (båda L) yrkandena 1–3 och 2017/18:853 av (L) yrkande 1 och 2017/18:1451 av (-). Såväl inom hälso- och sjukvården som inom och skolan är kunskapen om vad destruktivt auktoritärt ledarskap kan leda till och hur de utsatta bäst kan hjälpas bristfällig. Enligt min mening bör undervisning om detta inkluderas i utbildningen av alla berörda yrkesgrupper. Vidare anser jag att det behövs en specialiserad öppenvårdsenhet dit barn och vuxna som utsatts kan remitteras från andra enheter. Det behövs också en sluten vårdenhet för svåra fall. Slutligen behövs konsumentupplysning om destruktivt, auktoritärt, manipulativt ledarskap och information om vart man kan vända sig för att få hjälp. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt ovan. Avgifter för vård – utländska medborgare, punkt 46 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:848 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 31 och 2017/18:573 av (-). Vi anser att det behövs tydliga regelverk för utländska medborgares rätt till skattefinansierad välfärd och sjukvård i . För medborgare i EU/EES-länder samt personer med ett blåkortstillstånd för arbete gäller de överenskommelser som finns på plats, dvs. de har i stort samma rättigheter som svenska medborgare. När det gäller personer utanför den kretsen bör grundregeln vara att ingen ska nekas akut vård på grund av bristande betalningsförmåga och att patientsäkerheten aldrig får hotas. För vuxna med tillfälligt alternativt permanent uppehållstillstånd bör gälla fri tillgång till akut vård samt vård som inte kan anstå. För att få tillgång till fullständig vård ska man kunna kvalificera sig genom att ha arbetat motsvarande heltid , genom att teckna en försäkring eller betala själv via lån. Barn i denna grupp bör ha rätt till fullständig vård utan villkor. Asylsökande vuxna och barn bör erbjudas akut vård; resterande vårdinsatser ska finansieras på egen hand genom försäkring eller lån. Utlänningar utan nödvändiga tillstånd, vuxna och barn bör enbart få tillgång till akut vård, dock med fullt betalningsansvar. Regeringen bör låta utreda möjligheten att erbjuda sjukvård enligt detta förslag. Digitala vårdtjänster, punkt 47 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29 samt 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:2992 av (M), 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 18. Det är angeläget att öka möjligheterna till digitala vårdbesök. Dessa bör därför ersättas på ett sådant sätt att utvecklingen mot virtuella lösningar stimuleras och inte hindras. Det skulle öka tillgängligheten och medföra möjligheter till effektivare och snabbare vård. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om detta. Digitala vårdtjänster, punkt 47 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 58, 2017/18:2992 av (M) och 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 18. Primärvården behöver utvecklas och förstärkas för att bli lättillgänglig för envar. En viktig del i att utveckla och förstärka den nära vården i hela landet är digitala lösningar. Bland annat genom s.k. virtuella hälsorum, där en specialistläkare finns med via videolänk, kan patienter få hjälp med olika vårdbehov vid den lokala vårdinrättningen. Jag anser att regeringen bör agera för att digitala lösningar ska användas i högre utsträckning. Digitala vårdtjänster, punkt 47 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:2992 av (M), 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 18. De digitala vårdgivarna växer till antalet, och det finns ingen reglering eller begränsning av vilken typ av verksamhet den digitala tjänsten kan bedriva. På det viset riskeras patientsäkerheten. Tjänsterna riktas inte heller till de som har störst behov av vård. Jag anser därför att regeringen bör låta utreda en reglering av kommersiella digitala tjänster som rör läkarkontakter. Digitala vårdtjänster, punkt 47 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 18 samt 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:2992 av (M), 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 28 och 29, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 58. Det är positivt att SKL lämnat en rekommendation till landsting och regioner om gemensamma utomlänsersättningar för digitala vårdtjänster i primärvården. Jag anser dock att det är angeläget följa upp dessa så att man uppnår likvärdighet över hela landet. Regeringen bör återkomma med en sådan uppföljning. Genom att nyttja de plattformar och tekniska lösningar som finns för att säkra både integritet och patientsäkerhet kan ännu fler få vård snabbt och på rätt nivå, och digitala vårdmöten kan stärka kontinuitet och uppföljning. Återkopplingen kan göras med patienten, sjukhusets specialister och primärvården tillsammans. Som ett led i detta behöver bl.a. sjukvårdsrådgivningen som ges via 1177 Vårdguiden på webben eller telefon kvalitetssäkras, förstärkas och integreras bättre i primärvården. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Organdonation, punkt 49 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2016/17:2138 av (M), 2017/18:1936 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:2165 av (M), 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 7 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 69 och 2016/17:880 av och (båda S), 2017/18:3149 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3281 av (M). Viljan att donera är stor i , men köerna för transplantation är långa. Det är därför viktigt att främja donationsverksamheten. Utredningen om donations- och transplantationsfrågors betänkande Organdonation – En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) lämnades förslag om hur informationen om möjligheten att ta ställning till att donera sina organ ska kunna bli bättre och om hur fler organ ska kunna tas till vara. Först , efter det att utredningen remissbehandlats, meddelade regeringen att man inte kunde gå vidare och föreslå en proposition på befintligt underlag. Regeringen har tillsatt en ny utredning. Vi anser att det är av största vikt att den fortsatta beredningen går skyndsamt och att en alternativ lösning inte utformas så att viljan att donera eller förtroendet för vården riskerar att urholkas. Nordiskt samarbete, punkt 50 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 19.