bet · H601UU4 · 2018-11-30 00:00:00 — I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens arbetsprogram . Kommissionen antog arbetsprogrammet . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . I och med att det är val till och att det är under den nuvarande kommissionens mandatperiod innehåller arbetsprogrammet färre nya initiativ. Utskottet är positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet om kommissionens prioriteringar. Utskottet anser att det är positivt att kommissionen i sitt sista arbetsprogram lägger fokus på att fullfölja sina åtaganden för mandatperioden, på att pågående förhandlingar avslutas och på att de beslut som har fattats genomförs. När det gäller EU:s framtid vill utskottet framhålla att den demokratiska förankringen är viktig, bl.a. den parlamentariska förankringen. Utskottet ser även positivt på olika insatser för att öka informationen och kunskapen om EU och för att medborgare, civilsamhälle och näringsliv ska kunna kanalisera synpunkter. Utskottet anser att en utgångspunkt bör vara att unionen är till för medborgarna så att förtroendet för EU-samarbetet kan stärkas, bl.a. genom att det framgår att det finns ett mervärde med samarbete på EU-nivå inom de områden där man samarbetar och genom att visa att EU gör skillnad i sakfrågor som är viktiga för medborgarna. När det gäller brexit anser utskottet att det är mycket angeläget med ett ordnat utträde som skapar rättslig klarhet och förutsägbarhet. Utskottet konstaterar att överenskommelsen vid om ett utträdesavtal är ett steg i rätt riktning men att det brittiska parlamentet och behöver godkänna avtalet innan det kan träda i kraft. Utskottet välkomnar att den politiska deklaration som antogs av stats- och regeringscheferna innehåller skrivningar om att EU eftersträvar så nära relationer som möjligt med och att EU:s fortsatta angreppssätt ska utgå i från de principer som har lagt fast. I utlåtandet kommenterar utskottet några av de sakområden och förslag som kommissionen tar upp i sitt arbetsprogram. Yttranden har lämnats av , finansutskottet, skatteutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. I utlåtandet finns två motivreservationer (SD, V) och två särskilda yttranden (V, L). Kommissionens arbetsprogram 2019 – Uppfylla löften och forma framtiden (COM(2018) 800). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ekonomiska och finansiella frågor Ökad användning av kvalificerad majoritet Demokrati, grundläggande rättigheter, rättsstatens principer m.m. EU som global aktör 1.EU som global aktör, punkt 6 – motiveringen (SD) 2.EU som global aktör, punkt 6 – motiveringen (V) 1.Ekonomiska och finansiella frågor, punkt 2 (L) 2.Särskilt yttrande (V) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 Förteckning över utlåtanden Bilaga 6 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ekonomiska och finansiella frågor lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ökad användning av kvalificerad majoritet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Demokrati, grundläggande rättigheter, rättsstatens principer m.m. lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. EU som global aktör lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 1 (SD) – motiveringen Reservation 2 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (SD), (S), (KD), (S), (L), (MP), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning Kommissionen antog meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2019 – Uppfylla löften och forma framtiden (COM(2018) 800). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. I enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning är arbetsprogrammet del av en process där kommissionen, rådet och diskuterar och enas om lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam deklaration, vanligen . Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbets-programmet. Yttranden har lämnats av , finansutskottet, skatteutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. Regeringen lämnade in en faktapromemoria om arbetsprogrammet (2018/19:FPM13). Utskottet överlade med EU- och handelsminister om arbetsprogrammet (prot. 2018/19:5). Utskottet följer löpande EU-frågorna inom sitt beredningsområde. Utskottet får föredragningar av regeringen inför möten i rådet för utrikes frågor. Därutöver äger särskilda föredragningar om EU-frågor rum. Under /19 har utskottet fått följande föredragningar på EU-området (fram till justeringen av detta betänkande): • Föredragning om små lätta vapen av enhetschef m.fl., () . • Föredragning om EU:s framtid av EU- och handelsminister . • Föredragning om Brexit av EU- och handelsminister . • Föredragning om EU:s beslutsformer inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) av kabinettssekreterare . I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för och de initiativ som kommissionen avser att ta. I och med att det är val till och då det är under den nuvarande kommissionens mandatperiod innehåller arbetsprogrammet färre nya initiativ. Arbetsprogrammet är uppbyggt i fyra delar. Den första delen är en genomgång av läget inom ramen för kommissionens tio övergripande prioriteringar. Denna del innehåller en bedömning av vad kommissionen anser behöver göras för att nå ytterligare framsteg inom respektive område. Den andra delen rör den process som har lanserats för att diskutera EU:s framtid och som ska resultera i ett toppmöte i . Den tredje delen rör frågor kopplade till förberedelserna för brexit. Den fjärde delen rör bättre lagstiftning, genomförande och efterlevnad av EU:s lagstiftning. I vanlig ordning finns även ett antal bilagor. Bilagorna listar nya initiativ, initiativ inom kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet), liggande förslag som bör behandlas prioriterat, förslag som kommissionen väntas dra tillbaka och förslag på rättsakter som bör upphävas eftersom kommissionen inte längre anser att de är relevanta. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Arbetsprogrammet är uppbyggt i fyra delar. Den första delen är en genomgång av läget inom ramen för kommissionens tio övergripande prioriteringar. Denna del innehåller en bedömning av vad kommissionen anser behöver göras för att nå ytterligare framsteg inom respektive område. Dessa tio områden är En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar En sammankopplad digital inre marknad En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union En balanserad och framåtsträvande handelspolitik som styr globaliseringen Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som bygger på ömsesidigt förtroende Mot en ny migrationspolitik En starkare global aktör En union i demokratisk förändring. Den andra delen rör den process som har lanserats för att diskutera EU:s framtid och som ska resultera i ett toppmöte i . Den tredje delen rör frågor kopplade till förberedelserna för brexit. Den fjärde delen rör bättre lagstiftning samt genomförande och efterlevnad av EU:s lagstiftning. Kommissionen anger i arbetsprogrammet att den har lagt fram alla lagstiftningsförslag som den anser behövs för att tillräckliga framsteg ska uppnås inom ramen för kommissionens tio prioriteringar. Endast ett fåtal nya kompletterande initiativ presenteras. Enligt kommissionen bör fokus ligga på att anta och genomföra de förslag som redan har lagts fram. Vidare finns ett antal bilagor som innehåller initiativ inom kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet), liggande förslag som bör behandlas prioriterat, förslag som kommissionen väntas dra tillbaka och förslag på rättsakter som bör upphävas eftersom kommissionen inte längre anser att de är relevanta. Regeringen välkomnar i stort kommissionens arbetsprogram . Det är enligt regeringen positivt att kommissionen fullföljer de åtaganden som har aviserats för mandatperioden. Stort fokus för arbetet under nästkommande år bör enligt regeringen ligga i att avsluta pågående förhandlingar. Det är därför naturligt att kommissionen presenterar färre förslag . Regeringen anser att flera av de nya initiativ som kommissionen presenterar är särskilt positiva då de ligger inom ramen för regeringens övergripande EU-prioriteringar, exempelvis meddelandet om den inre marknaden, den digitala inre marknaden, förstärkningen av rättsstatens principer och EU:s långsiktiga klimatstrategi. Även frågorna om energiunionen och energieffektivisering kopplat till brexit är positiva. Regeringen välkomnar även initiativet om hormonstörande ämnen men saknar dock några förslag som kommissionen tidigare aviserat i fråga om kemikalier och cirkulär ekonomi. Regeringen framhåller att har varit och är emot att övergå från enhällighet till kvalificerad majoritet för fler beslut kopplade till skattefrågor och sociala frågor. Regeringen anser att det är viktigt att värna medlemsstaternas beslutanderätt över dessa områden. Regeringen framhåller att varje enskilt initiativ som presenteras dock måste bedömas och beredas på sina egna meriter när förslaget väl har lagts fram. Regeringen kommer därför att få anledning att återkomma till allteftersom de enskilda lagstiftningsinitiativen presenteras. anser att det är naturligt att kommissionen fokuserar på att anta och genomföra tidigare presenterade förslag med tanke på att det är det sista arbetsprogrammet för den sittande kommissionen. Utskottet anser att kommissionens ambitionsnivå är hög när det gäller tidtabellen för de utestående förslagen. Det gäller särskilt finansmarknadsområdet och förslaget till flerårig budgetram för perioden –2027 med följdförslag. Utskottet vill understryka vikten av en grundlig och väl genomarbetad behandling av förslagen utan omotiverad brådska. är positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring kommissionens prioriteringar. Sedan det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft är arbetsprogrammet en del av en process där kommissionen, rådet och diskuterar och enas om lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam förklaring. Utskottet vill framhålla de nationella parlamentens roll i detta sammanhang. Dialogen om prioriteringarna inleds genom diskussioner i allmänna rådet. För påverkan i ett tidigt skede eftersträvar en kontinuerlig dialog med regeringen med de instrument som står till förfogande, såsom information, överläggning och samråd enligt de bestämmelser som finns för utskotten och . Utskottets granskning av arbetsprogrammet innebär en möjlighet för att i en samlad form förmedla sin bild av de frågor som ska behandlas inom EU-samarbetet kommande år till regeringen och kommissionen och skapa debatt om frågorna inför att förslagen presenteras. Utskottet konstaterar att EU-samarbetet står inför ett händelserikt år. väntas lämna EU, hålls val till och väntas byte på ett antal ledarpositioner inom unionen. ska även diskussioner hållas om EU:s framtida utveckling. Utskottet anser att det är positivt att kommissionen i sitt sista arbetsprogram lägger fokus på att fullfölja sina åtaganden för mandatperioden, på att pågående förhandlingar avslutas och på att de beslut som har fattats genomförs. Utskottet konstaterar även att ordföranden i Europeiska rådets s.k. ledaragenda som stats- och regeringscheferna ställde sig bakom ska tjäna samma syfte. Detta är inte minst viktigt för EU:s legitimitet. Utskottet anser att EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen har åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är även viktigt att kommissionen fortsätter att främja arbetet med bättre lagstiftning och med att genomföra det interinstitutionella avtalet, vilket även och finansutskottet framhåller i sina yttranden. Utskottet välkomnar även kommissionens avsikt att arbeta för att medlemsstaterna i högre utsträckning ska omsätta EU-rättsakter i nationell lagstiftning och att kommissionen ska stödja och samverka med medlemsstaterna för att kontrollera att regelverket följs och hantera överträdelser. När det gäller diskussionerna om EU:s framtid avser kommissionen att lägga fram ett antal konkreta förslag. Debatten pågår även i andra forum, bl.a. genom olika samrådsformer i och på EU-nivå. Den s.k. ledaragendan är också en del av denna process och väntas diskutera frågorna . Utskottet vill framhålla att den demokratiska förankringen är viktig, bl.a. den parlamentariska förankringen. Utskottet vill lyfta fram att en parlamentarisk kommitté har utrett arbete med EU-frågor, inklusive hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU med en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Kommitténs betänkande lämnades till riksdagsstyrelsen (2017/18:URF1). Utskottet ser även positivt på olika insatser för att öka informationen och kunskapen om EU och för att medborgare, civilsamhälle och näringsliv ska kunna kanalisera synpunkter. Utskottet anser att en utgångspunkt bör vara att unionen är till för medborgarna så att förtroendet för EU-samarbetet kan stärkas, bl.a. genom att det framgår att det finns ett mervärde med samarbete på EU-nivå inom de områden där man samarbetar och genom att visa att EU gör skillnad i sakfrågor som är viktiga för medborgarna. Utskottet har följt framtidsfrågorna, t.ex. genom sin granskning av kommissionens vitbok om EU:s framtid (utl. 2016/17:UU18). Då underströk utskottet bl.a. behovet och värdet av EU-samarbete i ljuset av de gränsöverskridande utmaningar som möter dagens och framhöll att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras för att behålla sin legitimitet. Utskottet har även granskat kommissionens diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (utl. 2017/18:UU5). Vidare deltog en ledamot från utskottet i en inter-parlamentarisk konferens i på temat EU:s framtid. Utskottet konstaterar att arbetsprogrammet innehåller förslag för att anpassa EU:s lagstiftning till tiden efter kommande utträde och att flera sådana förslag redan har lagts fram av kommissionen. Vid ett extrainsatt möte i ställde sig EU:s stats- och regeringschefer bakom ett utkast till avtal om utträde ur EU. antog också en politisk deklaration om den framtida relationen mellan och EU. Liksom utskottet framhöll i betänkande 2017/18:UU10 är det mycket angeläget med ett ordnat utträde som skapar rättslig klarhet och förutsägbarhet. Utskottet konstaterar att överenskommelsen vid är ett steg i rätt riktning men att det brittiska parlamentet och behöver godkänna avtalet innan det kan träda i kraft. Utskottet konstaterar att förhandlingar om de framtida relationerna mellan och kan inledas först när har lämnat unionen men anser att den politiska deklarationen är en god grund för de framtida förhandlingarna. Utskottet välkomnar att deklarationen innehåller skrivningar om att EU eftersträvar så nära relationer som möjligt med och att EU:s fortsatta angreppssätt ska utgå i från de principer som har lagt fast. Nedan kommenterar utskottet några av de områden och förslag som kommissionen tar upp i sitt arbetsprogram. Vad gäller förslag som presenterades under föregående år men som ska tas vidare vill utskottet hänvisa till att det finns en bilaga till detta utlåtande som listar alla prövningsutlåtanden i subsidiaritetsärenden som fackutskotten gjorde mellan och . Inga granskningsutlåtanden beslutades . Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till allteftersom de enskilda förslagen i kommissionens arbetsprogram presenteras. Med hänvisning till det anförda ovan föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ekonomiska och finansiella frågor Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del Jämför det särskilda yttrandet (L). Kommissionen tar i arbetsprogrammet upp förslaget till en ny flerårig budgetram för perioden –2027, som kommissionen hoppas ska ge EU möjlighet att hantera stora utmaningar såsom ungdomsarbetslöshet, migration, säkerhet, den digitala omvandlingen och övergången till en mer hållbar och koldioxidsnål ekonomi. Kommissionen anser att budgeten bör bekräftas vid toppmötet i . Kommissionen lyfter även fram vikten av en fullt fungerande kapitalmarknadsunion. Vidare avser kommissionen att lägga fram ett meddelande med en lägesbild av investeringsplanen för . Ett nytt meddelande väntas även om eurons internationella roll och hur den kan stärkas. framhåller att den svenska restriktiva grundhållningen när det gäller EU:s budget är fast förankrad i . ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Regeringen har fått stöd för sin linje i förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Utskottet vill också påminna om att ansåg att kommissionens förslag till egna medel stred mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2017/18:FiU51). anser att det är av stor betydelse att den inre marknaden utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet har ställt sig bakom kapitalmarknadsunionens grundläggande principer och betonat vikten av att förslagen främjar finansiell stabilitet och ett effektivt skydd för investerare och konsumenter. Utskottet anser att det är viktigt att förslag till gemensamma regler föregås av grundliga konsekvensanalyser och att subsidiaritetsprincipen följs. Utskottet påminner om att det ansåg att två av de återstående förslagen inom ramen för kapitalmarknadsunionen stred mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2017/18:FiU7 och 2017/18:FiU31). välkomnade investeringsplanen för när den lanserades och framhöll den del av planen som behandlar strukturreformer för att skapa ett bättre investeringsklimat som särskilt viktig. Utskottet ser fram emot att ta del av det meddelande om investeringsplanen som kommissionen aviserat. Utskottet är bl.a. intresserat av hur väl investeringsplanen har bidragit till ett förbättrat investeringsklimat i termer av enklare och mer förutsägbara regler, ökad tillgång till långsiktig finansiering och undanröjande av hinder för privata investeringar på den inre marknaden. kommer med intresse att ta del av kommissionens aviserade meddelande om en starkare internationell roll för euron. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat fördjupningen av den ekonomiska och monetära unionen. Utskottet anser att det är viktigt att EU hålls samman och att frågor som rör hela EU också diskuteras och beslutas av samtliga medlemsstater. Utskottet vill fortfarande framhålla att valutaunionens funktionssätt kan förbättras om medlemsstaterna nationellt för en ekonomisk politik som är förenlig med att de har euron som valuta. Det är helt centralt att länderna för en ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns ett nationellt ägarskap för genomförandet av olika strukturreformer. Utskottet vill också betona att prioritet bör ges åt att effektivt genomföra de åtgärder som redan vidtagits snarare än åt att etablera nya förfaranden och funktioner. instämmer i yttrandet och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ökad användning av kvalificerad majoritet Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Kommissionen aviserar att den kommer att lägga fram förslag som syftar till att öka användningen av omröstning med kvalificerad majoritet på områden där beslut fattas med enhällighet. Enligt kommissionen möjliggör detta ett effektivare beslutsfattande på nyckelområden som beskattning och socialpolitik. Detta ska bl.a. ske för att EU:s lagstiftning om den inre marknaden ska kunna hålla jämna steg med den ekonomiska och samhälleliga utvecklingen. Förslagen väntas komma . anför att det inte har någon annan uppfattning än den som regeringen framför i sin ståndpunkt inför överläggningen med utrikesutskottet (prot. 2018/19:5) som lyder ”när det gäller initiativ om övergång från enhällighet till kvalificerad majoritet på flera områden innebär det en övergång till ett nytt beslutsförfarande och bör analyseras noggrant. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att värna möjligheten att ha maximal påverkan på beslut vad gäller skatte- och sociala frågor”. vill betona att har varit och är emot att övergå från enhällighet till kvalificerad majoritet för fler beslut kopplade till skatter och sociala frågor. Utskottet anser att det är viktigt att värna medlemsstaternas beslutanderätt över dessa områden. pekar i yttrandet på att den övergång från enhällighet till kvalificerad majoritet som kommissionen väntas föreslå skulle innebära att makt på centrala områden flyttas från nationell nivå till EU-nivå. Utskottet vill framhålla att de nationella parlamenten har en viktig roll att spela när det gäller den s.k. passerellen eller övergångsklausulen i artikel 48.7 i . Varje initiativ av om en sådan förändring av beslutsfattandet ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament meddelas från översändandet ska beslutet om ändring inte antas. Om det saknas invändningar får rådet anta beslutet. Enligt svensk konstitutionell rätt krävs att prövar varje sådant initiativ från rådet (9 kap. 20 § riksdagsordningen). Innan regeringen biträder ett initiativ i rådet bör överläggning ha skett med berört utskott och samråd ska ha hållits i . överlade med regeringen om arbetsprogrammet och konstaterar att regeringen då fick stöd för den ståndpunkt som redovisas i skatteutskottets yttrande. Utskottet noterar även att en kompletterande ståndpunkt lades fram av regeringen vid samrådet i inför allmänna rådet som ligger i linje med ståndpunkten i finansutskottets yttrande och den ståndpunkt som regeringen redovisade i sitt fakta-PM från (2018/19:FPM13). Utöver detta har utskottet inget övrigt att anföra utan instämmer i yttrandena. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Demokrati, grundläggande rättigheter, rättsstatens principer m.m. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Kommissionen anser att respekten för rättsstatsprincipen är avgörande för demokratin och för respekten för de grundläggande rättigheterna. Det är även viktigt bl.a. för att den inre marknaden ska fungera och för att budgetmedel ska användas korrekt. Enligt kommissionen är nuvarande åtgärder inte tillräckliga och därför avser den att lägga fram ett förslag för att ytterligare stärka ramen för rättsstatsprincipen. Vidare avser kommissionen och EU:s utrikesrepresentant att lägga fram en ny gemensam handlingsplan mot desinformation på nätet i . Kommissionen vill även lägga fram ett meddelande om hur EU kan göras mer enat, starkare och mer demokratiskt i fråga om kommunikation. anför att respekten för rättsstaten och de mänskliga rättigheterna är fundament i en demokrati. Utskottet värdesätter kommissionens arbete för att stärka rättsstatsprincipen och framhåller liksom tidigare vikten av att kommissionen fortsätter detta arbete.