bet · H501TU6 · 2018-02-22 00:00:00 — Utskottet välkomnar åtgärder som leder till ännu mer effektiva järnvägstransporter, såsom längre och tyngre tåg, och ser därför mycket positivt på det beredningsarbete som redan pågår på området. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD). m.fl. (L) framför i motion 2017/18:3462 yrkande 13 i denna del att införa längre och tyngre godståg är ett sätt att öka kapaciteten i järnvägssystemet. Motionärerna pekar bl.a. på att i delar av , t.ex. , tillåts tåg på . Vidare framhålls i motionen att kapaciteten på landets järnvägar genom små åtgärder kan ökas på ett kostnadseffektivt sätt. I motion 2017/18:3758 yrkande 20.2 framhåller m.fl. (C) att det finns stora miljö- och samhällsnyttor att tillvarata genom att möjliggöra transport av tyngre, längre och mer transporteffektiva fordon på det svenska järnvägsnätet. som ledig kapacitet utnyttjas mer optimalt och utsläppen av bl.a. koldioxid minskar, förbättras konkurrenskraften för transportberoende näringar. Motionären framhåller att genom att möjliggöra för tyngre fordon att rulla på vägar och järnvägar skulle näringar spara som det skulle skapa miljövinster. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 25 att det bör möjliggöras för tyngre och längre godståg att trafikera järnvägen. Motionärerna framhåller att har godståg , i har man och i andra europeiska länder har man godståg. Längre godståg även i skulle enligt motionärerna leda till miljövänligare, säkrare och effektivare godstransporter och bidra till att stärka bl.a. skogsnäringens konkurrenskraft. Utskottet har behandlat motionsförslag om längre och tyngre tåg tidigare, senast i betänkande 2016/17:TU17. Utskottet framhöll då att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Utskottet framförde vidare att det förutsätter ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt, bl.a. genom en överflyttning av gods från vägar till järnvägar och ännu mer effektiva järnvägstransporter, såsom längre och tyngre tåg. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen och ser således mycket positivt på att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling) anger att förslag på åtgärder som syftar till att göra det möjligt att köra längre och tyngre godståg bör utredas vidare i kommande åtgärdsplanering. I förslag till nationell plan finns två projekt som syftar till att möjliggöra för tåg. Dessa två projekt, benämnda åtgärder för långa godståg, kommer enligt planen att kosta totalt ca , varav ca –2029 och resterande belopp . Enligt planen kommer det, när projekten har genomförts, att vara möjligt att köra tre långa godståg på hela stomnätet i . I förslaget till nationell plan föreslår även ett relativt stort antal mindre åtgärder på befintliga järnvägar för att förbättra kapaciteten och punktligheten för person- och godstrafik, bl.a. åtgärder för långa tåg. I förslaget till nationell plan anges att vissa rangerbangårdar kommer att anpassas till längre tåg. I samband med den utvecklingsinsatsen kan mindre reinvesteringsåtgärder komma att komplettera övriga åtgärder för att satsningen på långa tåg ska få full effekt. Utskottet erfar även att regeringen har för avsikt att vidta de åtgärder som krävs för att uppfylla åtagande i enlighet med TEN-T-förordningen (EU nr 1315/2013). TEN-T förordningen ställer bl.a. krav på medlemsstaterna att vidta åtgärder, om dessa bedöms samhällsekonomiskt lönsamma, för att bedriva godstrafik med tåg av viss längd och axellast på EU:s stomnät . Utskottet erfar också att regeringens åtgärder i det avseendet kommer att preciseras i närtid bl.a. i beslut om nationell plan för transportinfrastruktur 2018–2029 samt i den kommande godsstrategin. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna 2017/18:3462 (L) yrkande 13 i denna del, 2017/18:3758 (C) yrkande 20.2 och 2017/18:3766 (KD) yrkande 25, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa skyddsfrågor inom tågtrafiken. Utskottet framhåller att frågorna är av mycket stor betydelse, men med hänsyn till pågående arbete både inom transportsektorn liksom det arbete som bedrivs inom ramen för strategier mot terrorism avstyrker utskottet motionerna. Jämför reservation 12 (SD). Per Klarberg m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2017/18:1588 yrkande 1 att intrångsskyddet från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt förstärks. I motionen framhålls att det säkerhetstänk som finns inom flygbranschen saknas inom den svenska järnvägsbranschen. Motionärerna pekar på att det är mycket enkelt att ta sig in i lokförarens hytt under färd och orsaka en katastrof. Motionärerna anser att det borde vara en självklarhet att en lokförare kan låsa om sig och att dörren till hytten inte ska gå att forcera så enkelt som . I yrkande 3 framhåller motionärerna att passagerartåg med enbart en tjänstgörande lokförare ombord ska förbjudas. Motionärerna påtalar att förbudet bör införas med tanke på passagerarnas säkerhet vid bl.a. brand. Säkerheten inom transportsystemet är av hög prioritet för utskottet. Utskottet vill därför framhålla att de frågor som tas upp i motionsförslagen om åtgärder för att förstärka skyddet på tåg och stationer är av stor betydelse. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen i direktiven till åtgärdsplaneringen har framfört att ska beakta möjligheter att vidareutveckla krisberedskapen, det civila försvaret och förmågan att hantera händelser och situationer som t.ex. stora olyckor, naturhändelser, antagonistiska hot, höjd beredskap och ytterst krig. Statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga att arbetet med skyddsfrågor inom landtransportområdet på EU-nivå samordnas av kommissionen med hjälp av dess särskilt inrättade arbetsgrupp Landsec. När det gäller järnvägsskydd har arbetet i Landsec, liksom arbetet på nationell nivå, fokuserats på risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifiering, men med den skillnaden att huvudsyftet är att bedöma om åtgärder på EU-nivå bör vidtas för att komplettera det nationella skyddsarbetet. Statsrådet lyfte fram att enighet har uppnåtts om att information och erfarenhetsutbyte kring best practice är värdefullt liksom viss gemensam metodutveckling för att stödja pågående nationellt arbete. En särskild arbetsgrupp för järnvägsskydd har därför inrättats under Landsec för dessa ändamål. Vidare informerade statsrådet om att det på nationell nivå inleddes systematiskt risk-, sårbarhets- och åtgärdsidentifieringsarbete i järnvägssektorn. Arbetet bedrivs av , , , Transportstyrelsen, Svensk Kollektivtrafik, och järnvägsföretagen och koordineras inom ramen för det inrättade Nationella rådet för järnvägs- och kollektivtrafikskydd (NRJK). Statsrådet pekade också på att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit en satsning på sammanlagt –2020, dels för att utöka antalet stationer som har bevakning och kameraövervakning i syfte att ge bättre skydd och planeringsförutsättningar för ökad säkerhet och trygghet vid stationerna, dels för att genom samverkan mellan olika aktörer vid stationerna utöka antalet trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar, vilket också utgör en arbetsmarknadsåtgärd som skapar moderna beredskapsjobb. Statsrådet framhöll att han självfallet följer utvecklingen både i och på EU-nivån och att han är beredd på att ytterligare åtgärder kan komma att behöva vidtas, inte minst som en följd av det arbete som pågår inom NRJK och Landsec. Utskottet är positivt till det viktiga arbete och de satsningar som regeringen gör för att öka säkerheten inom transportsystemet. Vidare framhöll även generaldirektör vid utskottets besök i att arbetar med att stärka säkerhetsarbetet i olika forum, bl.a. inom ramen för exekutiva järnvägsgruppen och Järnvägsbranschens Samverkansforum. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism och kampen mot terrorism är högt prioriterade frågor för regeringen. strategier mot terrorism är utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete på området. Utskottet vill avslutningsvis även lyfta fram vikten av att tågpersonalen kan känna sig trygg och att arbetet organiseras på ett sätt så att risker och ohälsa förebyggs så långt möjligt. Utskottet är dock medvetet om att särskilda krav på järnvägsfordons utformning kan vara oförenligt med de förpliktelser har med anledning av medlemskapet i EU. Dåvarande statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga att när det gäller frågan om att säkerställa att obehöriga inte ska kunna ta sig in till lokföraren under färd är detta främst en uppgift för järnvägsföretagen själva. De är enligt järnvägslagens (2004:519) EU-harmoniserade bestämmelser skyldiga att inrätta särskilda s.k. säkerhetsstyrningssystem i syfte att inom ramen för sin verksamhet bedriva ett systematiskt förebyggande säkerhetsarbete baserat på riskvärdering och riskhantering och vidta nödvändiga åtgärder för att hantera identifierade risker. Järnvägsföretagen har i samband med detta också att beakta gällande bestämmelser om krav på järnvägsfordons tekniska utformning samt på när och hur riskvärdering och riskhantering rent praktiskt ska utföras. Sådana krav återfinns både i direkt tillämpliga bestämmelser i olika EU-rättsakter och i svenska EU-harmoniserade bestämmelser. Statsrådet framförde vidare att Transportstyrelsen är i egenskap av behörig tillsynsmyndighet ansvarig för att se till att bl.a. järnvägsföretagen uppfyller sina skyldigheter enligt lag och vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att järnvägsverksamheten ska kunna bedrivas i enlighet med föreskrivna krav. Enligt uppgift från pågår det en dialog mellan regeringen och branschen kring skyddsfrågor. Utskottet anser sammanfattningsvis att frågorna som tas upp i motions-förslagen om att förstärka skyddet på tåg och stationer är av mycket stor betydelse, men med hänvisning både till arbete som pågår inom transportsektorn och till det arbete som bedrivs inom ramen för strategier mot terrorism avstyrker utskottet motion 2017/18:1588 (SD) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet välkomnar det arbete som pågår på med att minska spårspring och förutsätter att fortsätter att vidta åtgärder som är nödvändiga för att minska olyckor och förseningar till följd av att obehöriga befinner sig på spåren. Jämför reservation 13 (KD). (S) konstaterar i motion 2017/18:765 att det inträffar drygt 100 olyckor med dödlig utgång på det svenska järnvägsnätet. Motionären framhåller att stängsel, kameraövervakning och ökad kommunikation är några av de åtgärder som har vidtagit för att minska antalet tågolyckor. I motionen påtalas dock att tåg allt oftare blir stående långa tider då det larmas om personer på spåren. Detta orsakar stora förseningar i tågtrafiken, vilket är oacceptabelt. Motionären anser därför att regelverket behöver ses över och informationen öka för att minska antalet obehöriga på spåren. I motion 2017/18:2200 av (S) begärs att möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring och öka säkerheten på våra järnvägar granskas. I motionen framhålls att problemet med människor som olovligt vistas på spåren växer, vilket leder till förseningar i tågtrafiken. Motionären anser att det behövs ytterligare åtgärder och pekar bl.a. på kraftigt höjda böter, bättre och fler möjligheter att legalt korsa en järnväg, ökad bevakning och bättre information. m.fl. (KD) önskar i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 27 att i samarbete med tågoperatörerna arbetar fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren. I motionen framhålls att obehöriga på spåren orsakar stora förseningar i tågtrafiken. Utskottet påminner inledningsvis om att det är som ansvarar för åtgärder och arbetssätt när det gäller säkerhet på den statliga järnvägen. måste förhålla sig till de transportpolitiska målen, där aspekten säkerhet ingår. Av uppgifter från framgår att när obehöriga upptäcks på spåren stoppar eller sänker verket tågens hastighet kraftigt, vilket leder till förseningar, framför allt runt storstäder och i rusningstrafik. Vidare uppger att spårspring orsakade i genomsnitt knappt sju timmars försening per dag , vilket motsvarar och beräknas kosta ca . Utskottet vill understryka att frågan om att minska obehöriga på spåren därför är av stor betydelse. Utskottet har tagit del av promemoria Tillsammans mot spårspring och välkomnar att genomför ett stort antal åtgärder för att göra det svårare att ta sig ut på spåren. Utskottet ser mycket positivt på att kommer att investeras i bl.a. stängsling och en utökad kameraövervakning. Ytterligare åtgärder rör säkrare plattformsändar, åtgärdade plankorsningar och tydligare skyltning. anger att för dessa fysiska åtgärder prioriteras sträckor där problemen med påkörning är som störst. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på med att minska spårspring och förutsätter att fortsätter att vidta åtgärder som är nödvändiga för att minska olyckor och förseningar till följd av att obehöriga befinner sig på spåren. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2017/18:765 (S), 2017/18:2200 (S) och 2017/18:3766 (KD) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om kollektivtrafikens organisering. Utskottet framhåller att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen. Jämför reservation 14 (V). m.fl. (V) anser i partimotion 2017/18:1142 yrkande 11 att beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik bör rivas upp. Motionärerna framhåller att det inte finns några internationella exempel som stöder tesen att en avreglerad kollektivtrafik ger de effekter som hävdas, dvs. fler aktörer, ökat trafikutbud och lägre priser. I motionen anges att det system som fanns i före avregleringen åter bör införas, dvs. att det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet bedrivs av olika aktörer. Utskottet anser att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Kollektivtrafiken ska därför vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. har godkänt regeringens propositioner om en ny kollektivtrafiklag (bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379) och om kompletteringar av kollektivtrafiklagen (bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Utskottet vill lyfta fram att ett syfte med den nya kollektivtrafiklagen är att stärka det offentligas arbete med kollektivtrafiken, såsom införandet av regionala kollektivtrafikmyndigheter, bestämmelser om trafikförsörjnings-program m.m. Utskottet vill även peka på att EU:s kollektivtrafikförordning reglerar hur behöriga myndigheter kan ingripa på området för kollektivtrafik för att se till att det tillhandahålls kollektivtrafiktjänster av allmänt intresse som bl.a. är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda. Syftet med förordningen är att fastställa ramarna för de behöriga myndigheternas beviljande av ensamrätter och ersättning för fullgörande av allmän trafikplikt. Av budgetpropositionen framgår även att en översyn av regelverket för kollektivtrafiken kommer att göras i och med att EU:s fjärde järnvägspaket ska genomföras, vilket innebär en möjlighet till att genomföra förbättringar av regelverket. pågår ett sådant beredningsarbete. I sammanhanget vill utskottet också framhålla den uppföljning som trafikutskottet har gjort av kollektivtrafiklagen med utgångspunkt i de transportpolitiska målen och lagstiftningen på området (2015/16:RFR14). Viktiga aspekter i uppföljningen har varit resenärernas rättigheter, kollektivtrafikföretagens marknadstillträde och de regionala och centrala myndigheternas agerande. bedömde bl.a. att en allmän översyn av kollektivtrafiklagen bör göras. Utskottet har även behandlat frågan om uppföljning och utvärdering av kollektivtrafiklagen tidigare, senast i betänkande 2016/17:TU17. Utskottet framhöll då vikten av att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska mål och principer som har antagit. Utskottet framhöll även betydelsen av att följa upp och utvärdera kollektivtrafiklagen så att den verkar i avsedd riktning. Utskottet är mot bakgrund av vad som anförts ovan inte berett att ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:1142 (V) yrkande 11. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa åtgärder för att öka kollektivtrafiken. Utskottet välkomnar de initiativ som redan har tagits inte minst av branschen för att öka och göra kollektivtrafiken mer attraktiv för alla resenärer. Utskottet framhåller även vikten av att transportsystemet är jämställt. Jämför reservation 15 (C, L), 16 (V) och 17 (KD). m.fl. (V) anser i partimotion 2017/18:1142 yrkande 6 att en handlingsplan behövs för hur mål om en fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken och ett fördubblat antal resor ska realiseras. Motionärerna framhåller bl.a. att ett stort antal utredningar och rapporter har presenterat möjliga åtgärder för att minska klimatpåverkan från transporterna och öka andelen persontransporter med kollektivtrafik. I yrkande 7 framhåller motionärerna att det ska vara enkelt och ekonomiskt lönande att välja de klimatsmarta alternativen. I motionen pekas bl.a. på erfarenheter från som ett exempel på att ett tillgängligt och sammanhållet kollektivtrafiksystem i kombination med lägre pris har varit ett framgångsrikt sätt att minska bilismen och uppnå hållbara städer. Motionärerna anser därför att det bör göras en översyn av lämpliga styrmedel, inklusive stadsmiljöavtalet, för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet i enlighet med erfarenheter från Freiburgmodellen. I yrkande 8 anser motionärerna att en översyn bör göras av möjliga åtgärder som sänker taxorna i kollektivtrafiken och stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil. Motionärerna framhåller i yrkande 9 att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att analysera behovet av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektiviteten i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmålet. I motionen anges att de senaste årens prisutveckling inom kollektivtrafiken är oroväckande, och kostnaderna för den lokala och regionala kollektivtrafiken har i reala termer ökat snabbare än både antalet resor och utbudet. Motionärerna anger att ett införande av mer kostnadseffektiva åtgärder, oaktat starka samhälleliga skäl för subventionering av kollektivtrafiken, till betydande del är ett ansvar inte minst för branschen, kommuner och landsting. I motionen framhålls även att det åligger staten ett ansvar för en utveckling som stärker kostnadseffektiviteten inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmålet. I motion 2017/18:3462 av (L) yrkande 3.1 påtalas vikten av ett jämställt transportsystem. Motionären framhåller att män och kvinnors färdsätt skiljer sig åt. Män använder bil i högre utsträckning, medan kvinnor gör en större andel av sina resor till fots, med cykel eller kollektivtrafik. I motionen framhålls att en pålitlig, trygg och attraktiv kollektivtrafik således inte bara en trafikfråga utan även är en jämställdhetsfråga. m.fl. (C) önskar i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 14 ett ökat och mer jämställt nyttjande av kollektivtrafiken för att minska klimatpåverkan. I motionen framhålls att transporter är grundläggande för vår vardag, och jämställda transporter handlar om att ge kvinnor och män lika förutsättningar till exempelvis arbetspendling, utbildningspendling och förskolehämtning. Motionärerna anser att det för att utforma ett mer jämställt och därmed mer hållbart transportsystem krävs att både kvinnor och män deltar i samtal och beslut som rör transportsystemet. I kommittémotion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 49 understryks att en väl fungerande och tillgänglig kollektivtrafik är av stor vikt för att minska transportsektorns miljöpåverkan och öka tillgängligheten till arbetspendling. Motionärerna framhåller att staten bör bidra till att öka förutsättningarna att åka med kollektivtrafik bl.a. på landsbygden. Även i kommittémotionerna 2017/18:3652 yrkande 23 av m.fl. (KD) och 2017/18:3741 yrkande 8 av m.fl. (KD) framhålls behoven av investeringar och resurser till kollektivtrafik på landsbygden. Utskottet vill inledningsvis framhålla att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet menar att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl anpassad kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Det transportpolitiska funktionsmålet innebär även att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska också vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. I regeringens infrastrukturproposition framförs att kvinnor och män ska kunna använda transportsystemet på lika villkor och att kvinnors och mäns värderingar ska tillmätas lika vikt. Vidare framhålls att det är viktigt att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på alla beslut som fattas inom transportpolitiken för att uppnå ett jämställt transportsystem. I betänkande 2016/17:TU4 anslöt sig utskottet till fullo till denna bedömning och välkomnade den grundläggande inriktning som fastslogs i propositionen. Utskottet kan i detta sammanhang också konstatera att kollektivtrafiken främst nyttjas av kvinnor medan män väljer bilen i större utsträckning. Mot bakgrund av nationella och internationella miljömål anser utskottet därför att det är av betydelse att öka mäns resor med kollektivtrafiken. I infrastrukturpropositionen pekar regeringen vidare på att väl fungerande transporter bidrar till en fungerande arbetspendling och därmed till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Dessutom förbättras regioners förutsättningar för tillväxt, och tillgängligheten ökar för inkommande besökare, vilket bidrar till att turismen kan utvecklas. God infrastruktur är en viktig del i regeringens politik för ett som håller ihop. I betänkande 2016/17:TU4 framhöll utskottet bl.a. att transporter knyter ihop landet och är en central förutsättning för en växande ekonomi och förbättrade möjligheter till pendling. I budgetpropositionen framhåller regeringen att det är angeläget att samhällsplaneringen i ökad utsträckning prioriterar en samhällsstruktur med goda möjligheter att resa med kollektivtrafik i stället för med personbil. Utskottet ser mycket positivt på regeringens ansats. Utskottet välkomnar också de satsningar som regeringen har gjort på kollektivtrafiken. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett statligt bidrag på införs 2018–2020 för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden har regeringen tidigare genomfört satsningar på kollektivtrafik i landsbygd som uppgår till –2019. För att ytterligare främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen en utökning och förlängning av den satsning på kollektivtrafik i landsbygd som aviserades i budgetpropositionen . Utökningen föreslås uppgå till totalt –2020.