bet · H501CU16 · 2018-04-03 00:00:00 — Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innehåller detta. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av , punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:2817 av (M), 2017/18:2911 av (M), 2017/18:2933 av (M), 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkandena 3 och 10, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 32 och 40, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 8 och 11, 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 19. En hållbar och jämlik stad är en stad där bl.a. människor har och upplever sig ha fysisk tillgänglighet till alla delar av staden. Många kommuner har rutiner för hanteringen av frågan om fysisk tillgänglighet i någon del av plan- och byggprocessen. Trots detta är det få kommuner som lever upp till de krav som ställs i om grundläggande rättigheter och friheter för människor med funktionshinder. Det saknas bl.a. ett helhetsgrepp i kommunernas planeringsarbete där frågor som tillgänglighet beaktas. har ett ansvar för att följa bl.a. konventionens princip om tillgänglighet i samhället även för funktionshindrade människor. Det är därför viktigt att arbeta fram rutiner för hur denna fråga hanteras i planeringsarbetet. Enligt min mening bör regeringen återkomma till med åtgärder som tillgodoser de åtaganden som har enligt konventionen när det gäller tillgänglighet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 3 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 12, 13 och 18 samt 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:100 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 18. har i sina tillkännagivanden till regeringen anfört att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar i tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för bl.a. studentbostäder. Bristen på studentbostäder kan i vissa fall göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Vi menar att detta kan få långtgående negativa konsekvenser för utbildningsnivå, konkurrenskraft och attraktivitet. Därför bör ytterligare åtgärder vidtas för att öka byggandet av fler bostäder generellt och för att öka antalet studentbostäder. Flera lättnader är genomförda, men eftersom studentbostäder bebos bör ytterligare lättnader i byggkraven vara möjliga, t.ex. när det gäller bullernivåerna eller anpassningar av tillgänglighetskraven. Man bör även stärka möjligheten till undantag för utformningskrav vid ombyggnation till bostad. Vi menar att ett stort problem är att det byggs fel typer av bostäder, för få enklare lägenheter och småhus och för många dyrare objekt. Genom att sänka minimikraven på t.ex. studentbostäder och andra typer av enklare bostäder bör fler sätt att kunna bygga kostnadseffektivt bli möjliga. Regeringen ska därför återkomma till med nödvändiga lagförslag som rör lättnader i byggkraven. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:100 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 18 och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 12, 13 och 18 samt 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 22. har beslutat om två tillkännagivanden till regeringen om bl.a. lättade tillgänglighetskrav, och vi utgår från att regeringen arbetar aktivt med frågan. På de flesta av högskole- eller universitetsorter är det brist på studentbostäder. Problemen innefattar långa bostadsköer, trångboddhet, lång pendling och växande problem med osäkra kontrakt. Vi menar att det ska finnas ett boende för alla, oavsett ekonomi. Vi vill förenkla byggnormerna, t.ex. hissnormen, för att göra det billigare att bygga bostäder. Det blir regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Byggnaders inomhusmiljö, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:958 av och (båda C) yrkande 2 och 2017/18:2016 av och (båda M). Det finns starka medicinska skäl att förse befintliga byggnader med så mycket ljusinsläpp som möjligt, eftersom vi svenskar vistas inomhus av vår tid. Arbetsmiljön i skolor är särskilt viktig eftersom undersökningar visar att dagsljus har stor betydelse för elevers inlärningsförmåga. Mot bakgrund av detta menar jag att det finns goda skäl att utreda förutsättningarna för en svensk dagsljusnorm i skolmiljö. Jag anser också att villkoren för dagsljusinsläpp bör moderniseras så att de inte som reducerar möjligheterna till byggande. Till exempel finns anledning att omvärdera betydelsen av takfönster som ljuskälla i byggregler. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kontroller vid nybyggnation, punkt 5 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 3–5. I bostadsbristens kölvatten skapas många följdproblem. Jag menar att bristfällig kvalitet och hållbarhet i nybyggnation skapar osäkerhet på bostadsmarknaden. Jag välkomnar det arbete som sker på området men anser att de boendes intresse av långsiktig hållbarhet bör tas till vara på ett bättre sätt. Kortsiktig spekulation och vinstjakt står i direkt motsats till hållbar kvalitet och klimatsmarta bostäder. Regeringen bör därför återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att säkerställa långsiktig hållbarhet och att köparens intresse tas till vara vid nybyggnation. krävs ingen oberoende inspektion vid nybyggnation. Enligt ligger ansvaret för att byggreglerna följs hos byggherren. Även om kan kräva ytterligare kontroller eller bedömning av en tredje part ligger ett alltför stort ansvar på byggherren att bedöma sig själv. Jag välkomnar översynen av regelverket om kontroll men menar att det är tydligt att den egenkontroll som krävs inte är tillräcklig. Regeringen bör utreda möjligheterna för ett system där kommunerna åläggs ansvar för att tillhandahålla kontrollanter oberoende av byggherren där byggherren står för kostnaden för kontrollerna. Att kommunerna ska stå för motsvarande kontroller riskerar dock att bli en kostsam historia. Det bör därför utredas om kostnaden för sådana kontroller kan åläggas byggherren. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytande i stadsplaneringen, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1602 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 26 och 27 samt 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6. Vi vill öka allmänhetens direkta inflytande över nya miljöers utformning. Vi anser också att man bör sträva efter att bygga miljöer som beaktar det mänskliga behovet av social samvaro, närhet till naturen och skönhet. För att uppnå detta kan man exempelvis använda ett demokratiskt valt råd eller lokala omröstningar. Vidare vill vi att en utvärdering genomförs av den generella uppfattningen inom befolkningen när det gäller utformningen av vår gemensamma miljö. Större hänsyn bör tas till befolkningens uppfattning när det kommer till utformningen av offentlig konst och nya byggnader. Våra gemensamma miljöer bör stimulera en varm känsla och god hälsa bland befolkningen, både vad gäller funktion och estetisk utformning. Man bör också bejaka platsens och invånarnas historia och identitet. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medborgarinflytande i stadsplaneringen, punkt 6 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 6 och 2017/18:1602 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 26 och 27. Ett deltagardemokratiskt förhållningssätt till stadsplanering handlar inte bara om att människor ska rådfrågas inom vissa begränsade frågor. Jag vill att människor ska vara delaktiga och ha ett verkligt inflytande i idéskapandet, planering och genomförande i stadsplaneringen. Detta är en förutsättning för att uppnå en jämlik boende- och stadsmiljö. Genom att möjliggöra för flera aktörer att delta i planeringen av stadens bostäder, fastigheter och offentliga platser ges också mer utrymme för nya tankar och infallsvinklar. Jag välkomnar arbetet på området men anser att regeringen bör utreda hur ett verkligt medborgarinflytande kan stärkas i kommunernas bostadsbyggande och stadsplaneringsarbete. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer i planarbetet, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5. Det bästa sättet att skapa såväl säkerhet som trygghet är att förebygga brott. Jag vill att kommunerna ska ta ett större ansvar för det brottsförebyggande arbetet genom att de involverar fler aktörer och prioriterar det förebyggande arbetet. Jag välkomnar det brottsförebyggande arbete som regeringen påbörjat i kommunerna men anser att regeringen bör ta ytterliga initiativ på området. Jag menar att det ofta har saknats ett brottsförebyggande perspektiv vid kommunernas arbete med detaljplaner. Det har lett till att vissa bostadsområden innebär en fara för polis och räddningstjänst att ge sig in i då de lätt kan bli inneslutna i området. Jag vill att kommunerna i högre grad tar hänsyn till detta vid planering. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktlinjer i planarbetet, punkt 7 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 10. Med en feministisk stadsplanering kan städerna göras tillgängliga för fler. Det är vanligt att den fysiska planeringen och markanvändningen i högre utsträckning svarar mot mäns behov än mot kvinnors. Jag anser att jämställdhet i högre utsträckning bör vara en del av den fysiska samhällsplaneringen och att bebyggelsemiljön bör utformas efter tydliga jämställdhetsmål. Vidare vill jag att regeringen ska göra en översyn av lämpliga styrmedel för att stimulera en stadsplanering som minskar bilberoendet. Ett sätt för staten att medfinansiera åtgärder för hållbara stadsmiljöer och hållbart resande är stadsmiljöavtalen. Stadsmiljöavtalen bör även utgå från ett tydligt nationellt stadsmiljömål om minskad biltrafik och ökad tillgänglighet för kollektivtrafik, gång och cykel. Ett etappmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör antas med målsättningen att minska biltrafiken och öka tillgängligheten för kollektivtrafik, cykel och gång. Jag anser vidare att ett av kommunernas viktigaste verktyg för ett offensivt bostadsbyggande är markpolitiken. Utan en genomtänkt och långsiktig sådan är det svårt att bedriva en progressiv bostadsbyggnadspolitik till allmänhetens gagn. En förutsättning för att genomföra viktiga samhällsbyggnadsåtgärder är att kommunen också äger exploaterbar mark. Jag ser det som centralt att från statligt håll stödja kommuner att bedriva en långsiktigt hållbar markpolitik som främjar socioekonomisk inkludering. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det jag nu anfört om riktlinjer i planarbetet bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Statliga byggbolag, punkt 8 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2017/18:2664 av (S) yrkande 1. behöver en ny bostadspolitik som kan möta de utmaningar i form av bostadsbrist, bostadssegregation och klimatomställning som blir alltmer påtagliga. Jag och vill se en statlig bostadspolitik som tar ansvar för att bygga bort bostadsbristen, bryta bostadssegregationen och minska bostadssektorns klimatpåverkan. Detta kräver en statlig bostadspolitik med högre ambitioner. Konkurrensen inom bostadsbyggnadsområdet är svag, och här har staten en betydelsefull roll att spela. Fyra bostadsjättar kontrollerar bostadsmarknaden, och utan tillräckligt konkurrenstryck blir produktiviteten låg, vinstmarginalerna höga och hyrorna skjuter i höjden. För att sätta tryck på byggbolagen står jag bakom förslaget om att inrätta ett statligt byggbolag med uppgift att bygga lägenheter, främst hyresrätter, som alla ska ha råd att efterfråga. Ett sådant statligt byggbolag skulle både ge en bättre möjlighet till politisk styrning och säkra långsiktigheten i samhällsbyggandet. Ett statligt byggbolag kan också ta regionala hänsyn och agera på ett sätt som gynnar hela landet. Med det anförda tillstyrker jag förslaget om inrättande av ett statligt byggbolag. BID-samverkan, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2017/18:363 av (L). Vi har alla rätt att känna oss trygga, oavsett ålder, bakgrund eller var i landet vi bor. Känslan av trygghet riskerar att gå förlorad om inte utvecklingen vänder. En grundläggande förutsättning för säkerhet och trygghet är att kunna leva utan att vara rädda för att bli utsatt för brott. En modell som kan bidra till att komma till rätta med olika otrygghetsproblem är BID (Business Improvement Districts). BID-samarbeten mellan privata och offentliga aktörer har bl.a. använts framgångsrikt i där brottsligheten gått ned med . Jag vill att kunskapen om och användningen av BID ska öka i . Med det anförda tillstyrker jag förslaget om att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om ökad kunskap om och ökad användning av BID-samarbeten. Däremot anser jag inte att det innan dessa kunskaper och erfarenheter har inhämtats finns skäl att förespråka införande av ett särskilt regelverk för BID. Det förslaget bör därför avslås av . BID-samverkan, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:363 av (L) och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 11. Jag anser att det är mycket viktigt att försöka vända utvecklingen i områden som präglas av otrygghet, bristfällig yttre miljö, klotter och allmän nedgångenhet. Många olika lösningar bör prövas. En av dessa är BID (Business Improvement Districts). BID har utvecklats i och och bygger på samarbete mellan alla berörda fastighetsägare, bostadsrättsföreningar, kommunala bolag och företagarföreningar i ett område. BID är en lokal partnerskapslösning som ger den service som kommuner inte klarar av att leverera och öppnar möjligheten för privata aktörer att tillsammans med det offentliga ta initiativ till en hållbar och kommersiellt lönsam tillväxt. I finns inget regelverk för BID, och jag instämmer i det som sägs i motionen om att ett sådant regelverk bör utredas. Fördelen med att skapa ett juridiskt ramverk för BID-samverkan är att modellen då lättare kan komma till praktisk användning. Med tydliga regler kan samarbetet snabbare komma igång, och ansvarsfördelningen i ett BID blir tydligare. En fråga utöver juridiska ramverk är hur finansiering kan ske inom det område som berörs. Med det anförda tillstyrker jag förslaget om att regeringen bör utreda hur ett regelverk för BID-samarbeten kan utformas och hur sådana samarbeten kan finansieras. Det mer allmänt hållna förslaget om att öka kunskapen om BID bör därigenom kunna anses vara tillgodosett och bör därför avslås av . Övriga motionsförslag – förenklad beredning, punkt 11 (M, SD, C, V, L, KD) (KD), (M), (M), (SD), (M), (C), (M), (SD), (L) och Nooshi Dadgostar (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller dessa förslag hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som i förekommande fall har gjorts av företrädare för våra respektive partier i motsvarande frågor i betänkande 2016/17:CU14, 2016/17:CU15 och 2016/17:CU20. I vissa fall har ställningstagandena gjorts ihop med företrädare för andra partier. Vi vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:2702 av m.fl. (M): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de många och omfattande markrestriktionerna utgör ett allvarligt hinder för byggande i landet samt att åtgärder genomförs för att lätta på markrestriktioner och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en särskild utredning om hur kan förbättras för att uppnå ett ökat byggande och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:820 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillämpningen av riksintressen bör förändras så att kommuners möjlighet att utveckla sin attraktivitet stärks och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1821 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksintressen bör begränsas till antal och omfattning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2011 av och (båda C): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra tillämpningen av riksintressen så att kommunernas möjlighet att utveckla sin attraktivitet stärks och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2342 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att asylsökande inte bör tillåtas gå före i bostadsköer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om systemet med riksintressen och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bostadsförsörjning vid bostadsbrist som ett eget riksintresse och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ange bostadsintresset som ett likvärdigt intresse utöver övriga riksintressen och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ompröva och möjliggöra upphävande av riksintresseklassificeringar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3378 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera riksintressesystemet i syfte att frigöra mer mark att bygga på och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av i syfte att främja nybyggnation av bostäder och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:100 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erforderliga lagändringar bör göras avseende byggandet av studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:111 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för attefallshus och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:124 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur bygglov kan göras mer ändamålsenliga för etablering av vindkraftsparker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:129 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna betydelsen av den svenska träindustrin och underlätta för byggandet i trä som ett led i en hållbar klimat- och sysselsättningspolitik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:150 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi kring energieffektivisering av befintliga byggnader samt bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:175 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska regelbördan vid bostadsbyggande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:297 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över byggnormerna för byggande av bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:363 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om Business Improvement Districts och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:375 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka barnens rätt till gröna ytor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:391 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska makt över kommunernas planarbete, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:404 av och (båda L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en rättssäker och förutsägbar behandling av hästnäringen inom och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:615 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att underlätta om- och nybyggnation på landsbygd, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:683 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att vidta åtgärder för att stävja den rådande bostadsbristen för studenterna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:686 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att öka andelen byggande i trä och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:718 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av redovisningsregler för allmännyttiga bostadsbolag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:749 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bostadsbristen i måste stävjas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:763 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat trähusbyggande för hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:764 av Lawen Redar (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa vinstuttag ur allmännyttan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:767 av Lawen Redar (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ungas rätt till egen bostad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:779 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad stimulans för renovering av hyresbostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:822 av (S):