bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — När det gäller kommitténs elva förslag till delmål anför regeringen att de är lämpliga att använda som grund för utvärdering och uppföljning av den sammanhållna landsbygdspolitiken. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) framgår att står bakom förslag till övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik och elva delmål och anser att politiken på området bör utgå från dessa. Motionärerna förordar därför att ska tillkännage för regeringen att det övergripande målet för en sammanhållen landsbygdspolitik bör vara en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd (yrkande 1) och att regeringens förslag till tre delmål ersätts med kommitténs förslag till elva delmål (yrkande 2). Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anser (yttr. 2017/18:MJU5y) att behovet av en sammanhållen landsbygdspolitik är stort och att regeringens proposition kan utgöra en bas för det fortsatta arbetet med konkreta åtgärder. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar den angivna målstrukturen och bedömer att den kan bidra till bättre förutsättningar för uppföljning av regeringens mål- och resultatredovisning. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att det för dess egen del gäller budgetpropositionens utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, där utskottet ansett det vara en prioriterad fråga att formulera konkreta och uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena. Vidare noterar miljö- och jordbruksutskottet att regeringen anser att arbetet med att ta fram indikatorer för att mäta måluppfyllelsen bör utgå från de elva delmål som föreslog. Med hänvisning till det anförda anser miljö- och jordbruksutskottet att bör godkänna det övergripande målet och således bifalla propositionen. Miljö- och jordbruksutskottet anser därmed att motion 2017/18:4097 (SD) yrkandena 1 och 2 bör lämnas utan vidare åtgärd. En annan uppfattning kommer till uttryck i en avvikande mening (SD). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Målet för landsbygdspolitiken och Förslag till delmål för landsbygdspolitiken. Utskottet vill inledningsvis välkomna arbete som det menar tillsammans med regeringens proposition och de synpunkter som inkommit under remissrundan vid beredningen av kommitténs förslag kommer att vara en god grund för det fortsatta arbetet med konkreta åtgärder för att nå målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets bedömning (yttr. 2017/18:MJU5y) att behovet av en sammanhållen landsbygdspolitik är stort, och konstaterar att även och regeringen har samma uppfattning. Det finns således en politisk samsyn i denna fråga, vilket utskottet menar är en viktig utgångspunkt att ta fasta på i det kommande arbetet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till övergripande mål för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Utskottet konstaterar dock att målet, i likhet med många andra övergripande politiska mål, kan vara svårt att följa upp. Utskottet noterar att understryker vikten av att de landsbygdspolitiska målen går att följa upp och utvärdera, och myndigheten pekar på utmaningen i att mäta och utvärdera måluppfyllelsen av begrepp som t.ex. likvärdiga. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att beslutade mål kan följas upp och att måluppfyllelsen kan utvärderas. anser utskottet att det också är av vikt att övergripande mer visionära politiska mål inte enbart formuleras utifrån det som enkelt låter sig mätas. Utskottet vill, inte minst i sådana fall, framhålla värdet av att ta fram konkreta och uppföljningsbara delmål och att innebörden av de begrepp som används tydligt definieras. Detta kommer att underlätta uppföljning av regeringens mål- och resultatredovisning av den sammanhållna landsbygdspolitiken. Utskottet föreslår därmed att godkänner regeringens förslag till övergripande mål för en sammanhållen landsbygdspolitik. Därmed tillstyrks propositionen, och motion 2017/18:4097 (SD) avstyrks i den aktuella delen. Förslag till delmål för landsbygdspolitiken Utskottet ser positivt på en målstruktur där det övergripande målet kompletteras med delmål. Utskottet noterar att miljö- och jordbruksutskottet välkomnar den angivna målstrukturen och bedömer att den kan bidra till bättre förutsättningar för uppföljning av regeringens mål- och resultatredovisning. I motion 2017/18:4097 (SD) förordas att ska tillkännage för regeringen att regeringens tre förslag till delmål ska ersättas med elva förslag till delmål. Utskottet noterar att remissinstanserna i huvudsak tillstyrker kommitténs förslag till delmål. kan utskottet konstatera att Tillväxtanalys anser att flera av kommitténs föreslagna delmål inte har en sådan konkretiseringsgrad att det enkelt går att operationalisera dem. Regeringens förslag till delmål har inte remissbehandlats. Utskottet noterar att regeringen bedömer att de elva delmål som kommittén föreslår är lämpliga att använda som grund för utvärdering och uppföljning av den sammanhållna landsbygdspolitiken. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i fråga om att en sammanhållen landsbygdspolitik bör vara socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av att regeringen i det fortsatta arbetet med delmålen, inte minst mot bakgrund av Tillväxtanalys iakttagelse, tar fram resultatindikatorer som är tydligt kopplade till målet och delmålen och som lämpar sig för att mäta måluppfyllelse och utveckling . Därmed avstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i den berörda delen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om politikens inriktning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och utredningar. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD), 4 (SD), 5 (M), 6 (C), 7 (V) och 8 (KD). Regeringen framhåller att långsiktiga tillväxt och utveckling är beroende av levande landsbygder. konstaterar regeringen att staten och den nationella sektorspolitiken inte alltid fullt ut har bidragit till att skapa tillräckliga förutsättningar för olika aktörer att ta till vara möjligheter till hållbar utveckling och tillväxt samt hantera de utmaningar som delar av landsbygder står inför. Enligt regeringens bedömning har den ökade sektoriseringen och nedtoningen av ett landsbygdsperspektiv i sektorspolitiken medverkat till att vissa landsbygders potential och möjligheter till hållbar utveckling och tillväxt inte har realiserats. Regeringen anför att en politik för landsbygden historiskt har tagit avstamp i jordbrukspolitiken. De areella näringarna är enligt regeringen fortfarande viktiga för landsbygdernas utveckling, men antalet sysselsatta inom dessa näringar har minskat . I takt med att andra näringar ökat i betydelse på landsbygden har även betydelsen av insatser inom andra politikområden ökat. Regeringen menar att det ställer andra och ökade krav på en sammanhållen landsbygdspolitik i vilken flera politikområden aktiveras. Regeringen anser att det utan en sammanhållen landsbygdspolitik finns en risk att samhället utvecklas på ett sätt som innebär att boende och företagare vissa av landsbygder inte fullt ut uppfattar sig som en del i samhällets utveckling, något regeringen säger sig inte kunna acceptera. En viktig utgångspunkt för en sammanhållen landsbygdspolitik är ett som håller ihop. En ny landsbygdspolitik handlar enligt regeringen inte om att motverka urbanisering eller förändring utan om att skapa goda villkor för att bo, leva och verka i landsbygderna. Regeringen menar att en avgörande förutsättning för en sådan utveckling är att även landsbygdernas resurser tas till vara. De tillgångar som människor, företag, naturresurser och naturvärden i landsbygder utgör behövs för att ska utvecklas och hålla ihop. Regeringen framhåller att en viktig uppgift för staten är att underlätta för olika landsbygder att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och att tillvarata bl.a. platsbundna värden, skapa goda förutsättningar för ideella krafter och bidra till lokal utveckling och tillväxt. Regeringen framhåller också att hållbart tillväxtarbete förutsätter jämställdhet och att både kvinnors och mäns kunskaper och idéer måste tas till vara. Det är endast då landsbygdernas potential kan realiseras fullt ut och hela landet ges möjlighet att bidra till samlade tillväxt, anför regeringen. Regeringen betonar vidare att en sammanhållen landsbygdspolitik måste ta hänsyn till att landsbygder är olika. För att etablera en sammanhållen landsbygdspolitik behövs enligt regeringen en utvecklad styrning och samordning, utifrån de roller och ansvar olika aktörer har, samt åtgärder som stärker incitamenten för dialog, samverkan och kunskapsöverföring mellan aktörer och nivåer. Landsbygdsutvecklingsarbetet bör bedrivas inom ramen för en flernivåmodell där nationella, regionala och lokala aktörer samt samhällssektorer samordnas och samverkar. Regeringen konstaterar att många statliga myndigheter som har verksamheter som är betydelsefulla för landsbygden inte har en uttalad uppgift att främja landsbygdsutvecklingen. Regeringen anser att det är angeläget att myndigheter i sina verksamheter beaktar vilka konsekvenser myndighetens beslut eller åtgärder får för landsbygden. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utveckla metodstöd till myndigheter för att i relevanta delar stärka landsbygdsperspektivet i verksamheterna, med hänsyn till andra mål som har fastställt. Regeringen avser vidare med koppling till EU:s gemensamma jordbrukspolitik att utveckla styrningen av bl.a. myndigheternas medverkan i genomförandet och förbättra dialogen med berörda myndigheter. Regeringens bedömning är också att nationella myndigheters förutsättningar att uppnå även sektorsmålen kan stärkas i en fungerande samverkan om den gemensamma jordbrukspolitiken. Det civila samhället bör också enligt regeringen få en tydligare roll på lokal, regional och nationell nivå inom landsbygdspolitiken och bör därför erbjudas att delta i arbetet med en hållbar landsbygdsutveckling på samtliga nivåer. Vidare bör den lokala nivån ges en stärkt roll i arbetet med hållbar landsbygdsutveckling. Regeringen anför att den delar bild av att reformer och andra beslut som påverkar landsbygderna i större utsträckning behöver beakta landsbygdernas möjligheter att fortsätta att vara funktionella och attraktiva för både kvinnor och män liksom för företag. Den förda politiken behöver ha ett tydligt landsbygdsperspektiv där landsbygdsfrågor inte enbart reduceras till sektorsfrågor. Regeringens inriktning är därför att förtydliga landsbygdsperspektivet som en naturlig del i andra politikområden, bl.a. genom att i relevanta direktiv till särskilda utredare och kommittéer skärpa kraven på analyser av konsekvenserna för landsbygdernas utveckling. Regeringen bedömer att det på nationell nivå bör utses en myndighet som får ett övergripande ansvar för att verka för att de landsbygdspolitiska målen uppnås och anför att bör få den uppgiften. I detta ingår att stödja andra statliga myndigheters medverkan i arbetet. Regeringen avser att se över resurserna till . Samarbetet mellan och behöver också stärkas i den nya landsbygdspolitiken. Ett antal myndigheter med verksamhet av betydelse för landsbygdens utveckling bör enligt regeringen få i uppgift att arbeta för att nå målen för den nya landsbygdspolitiken. Regeringens bedömning är att en samordning inte kräver att det inrättas landsbygdsdelegationer i enlighet med förslag. Regeringen bedömer att samordningen bäst uppnås genom att arbetet utvecklas inom nuvarande ansvar och roller. Landsbygdsdelegationer riskerar enligt regeringen att leda till en betungande administrativ börda och kostnader för nationella och regionala statliga myndigheter. Aktörerna med regionalt utvecklingsansvar är centrala i arbetet. Regeringens bedömning är vidare att det inte är statens uppgift att etablera en samordnings- och stödfunktion för landsbygdsutvecklare i kommuner och landsting. Regeringen välkomnar att Kommuner och Landsting (SKL) har fattat ett kongressbeslut om att förstärka sitt arbete med landsbygdsfrågor och att organisationen numera arrangerar en konferens som en mötesplats och diskussionsarena för landsbygdsfrågor. När det gäller uppföljning av en sammanhållen landsbygdspolitik anger regeringen att den avser att följa upp målen för den sammanhållna landsbygdspolitiken och regelbundet lämna en fördjupad uppföljning till . Regeringen avser också att ge en lämplig myndighet i uppdrag att, i samråd med andra berörda myndigheter och aktörer, ta fram ett system med relevanta indikatorer som kan användas för att löpande mäta måluppfyllelsen. I fråga om genomförande av politiken hänvisar regeringen till medel som har anslagits i budgetpropositionen och förslag . Regeringen anför vidare att den kommer att konkretisera fördelningen av medel samt redovisa konkreta åtgärder i det löpande regeringsarbetet. Ett tillkännagivande om att främja möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet föreslås i kommittémotion 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. I motionen framhålls vikten av att de generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat kombineras med regionala tillväxtinsatser. Även i kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att fortsätta att verka för att främja möjligheter att bo, leva och driva företag i hela landet. Motiveringen är i stort sett likalydande med motiveringen i den föregående motionen. I motion 2017/18:1069 av m.fl. (S) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör beakta en levande skärgård i en aktiv politik för landsbygdsutveckling. En förutsättning för en levande skärgård är enligt motionärerna en bofast skärgårdsbefolkning. Motionärerna betonar behovet av samordnade insatser och lyfter fram vikten av fungerande transporter, grundläggande samhällsservice och tillgång till bostäder för att människor ska kunna bo kvar i skärgården året runt. Ska hela leva krävs initiativ och beslut på central nivå, sägs det i motion 2017/18:1073 av m.fl. (S). Motionärerna framhåller att och regeringen kan se till att beslut som fattas inte drabbar de områden i landet där befolkningen stagnerar eller minskar extra hårt och föreslår ett tillkännagivande om att alla beslut ska ha hela landets utveckling som utgångspunkt. För att ta till vara utvecklingskraften i hela behöver enligt vad som sägs i motion 2017/18:1093 av m.fl. (S) närings- och arbetsmarknadspolitiken anpassas mer efter regionala förhållanden. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om decentralisering för fler jobb och ökad tillväxt och framhåller bl.a. vikten av de regionala kompetensplattformarna, tillgängligheten av export- och internationaliseringsmöjligheter för små och medelstora företag i hela landet och statlig närvaro i hela landet. I motion 2017/18:1871 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör påbörja arbetet med att skapa en samlad skärgårdspolitik. Motionärerna framhåller att en rad åtgärder behöver vidtas för att skärgården ska kunna leva året runt. Behovet av en framtidsinriktad urban tillväxtpolitik som gör det möjligt för företag och människor att utvecklas framhålls i motion 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 1. Motionärerna menar att tillväxten i områden kan hämmas av saker som bostadsbrist, en överbelastad kollektivtrafik och ett ökat efterfrågetryck på en fungerande arbetsmarknad, utbildning och skola samt vård och välfärd. I kommittémotion 2017/18:3409 yrkande 7 anför m.fl. (M) att det har påvisats brister i systemet med företagsstöd. Motionärerna anser mot den bakgrunden att bör tillkännage för regeringen att de olika företagsstöden ska renodlas, förtydligas och effektutvärderas samt att företagsstödgivande myndigheter ska formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. I motion 2017/18:2328 av (M) ges exempel på problem som drabbar landsbygden. Motionären föreslår mot den bakgrunden ett tillkännagivande om att skatter, regler och offentlig service bör utformas så att vi får en levande landsbygd och så att det är möjligt att leva i hela . I motion 2017/18:3131 av (M) förordas ett tillkännagivande om statliga myndigheters ansvar för landsbygdsutvecklingen. Motionären anser att regeringen i enlighet med förslag bör ta fram en särskild förordning som reglerar detta ansvar. bör vidare ges en samordnande roll med ansvar för att följa upp och främja arbetet med att nå de nationella målen för landsbygdspolitiken. I kommittémotion 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om hållbar tillväxt för företag och medborgare i landets alla regioner. Motionärerna anser att staten ska ha en aktiv roll när det gäller förutsättningarna för regional tillväxt och framhåller vikten av tillgång till kommersiell och offentlig service, infrastruktur, omlokalisering av myndigheter samt bredband och it. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. lyfter fram behovet av brådskande reformer för att bryta den regionala klyvningen som de menar finns i eftersom den annars kan få allvarliga konsekvenser. För att stoppa den regionala klyvningen krävs enligt vad som anförs i motionen sänkta skatter på jobb och växande företag, smartare och mindre betungande regelverk, en utbyggd infrastruktur, välfärd och offentlig service som når alla och riktade åtgärder för att göra det enklare att driva företag på landsbygden (yrkande 40). I kommittémotion 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 14 framförs att decentralisering till de regionala självstyrelseorganen är en viktig förutsättning för att makt och inflytande ska komma närmare människorna. Motionärerna vill därför att det ska utredas vilka nya områden som kan flyttas till de folkvalda på regional nivå. Detta kan enligt motionen handla om ansvaret för regional tillväxt genom beslutanderätt över tillväxtfrågor och EU-program, ansvaret för en större andel av anslagen för infrastruktur och regional översiktsplanering, verktyg att arbeta med frågor som kompetensförsörjning, integrationsåtgärder och innovationsfrågor, delegation av uppgifter som har stor betydelse för utvecklingen av näringslivet utanför städerna samt hantering av anslag för olika miljöåtgärder. I kommittémotion 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 16 konstateras att tidigare studier av landsbygdsprogrammet har visat att programmet trots intentioner att bidra till ökad jämställdhet tvärtom i vissa delar har befäst rådande könsnormer. Motionärerna föreslår mot den bakgrunden ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik. I Liberalernas partimotion 2017/18:551 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att främja möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet. I motionen framhålls vikten av att tillvarata de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft som finns i olika delar av landet. Motionärerna ser gärna flexibla lösningar och samarbete mellan olika aktörer och anser att det finns behov av visst statligt stöd. I motionen efterfrågas generella insatser och reformer för jobb och utbildning och ett förbättrat företagsklimat i kombination med regionala tillväxtinsatser. I kommittémotion 2017/18:4098 anför m.fl. (KD) att regeringens proposition saknar många konkreta förslag som landsbygden är i akut behov av. Motionärerna framhåller att 75 punkter, som presenteras i betänkandet SOU 2017:1, är en bra utgångspunkt för konkret landsbygdspolitik, och av yrkande 1 framgår att regeringen bör återkomma med sådana förslag. I motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör ha ett övergripande ansvar för nationell samordning av projektmedel till arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser. En nationell samordning skulle enligt motionärerna innebära att de nationella projektmedlen inte motverkade varandra. Yttranden från andra utskott anser att näringsutskottet med hänvisning till tidigare behandling av liknande förslag bör avstyrka motion 2017/18:4116 (C) yrkande 14. Av yttrande 2017/18:KU6y framgår bl.a. att (bet. 2017/18:KU33) avstyrkte ett motionsförslag om en regionaliseringsprocess där fler ansvarsområden decentraliseras från staten till regionerna. ansåg att det inte fanns skäl för några initiativ mot bakgrund av pågående arbete. Miljö- och jordbruksutskottet förordar i yttrande 2017/18:MJU5y att näringsutskottet ska avstyrka motion 2017/18:4098 (KD) yrkande 1. Miljö- och jordbruksutskottets ställningstagande till det aktuella förslaget om att regeringen ska återkomma med konkreta åtgärder har redogjorts för i avsnittet Mål för politiken. Som framgår av den redogörelsen anser miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att regeringens proposition kan utgöra en bas för det fortsatta arbetet med konkreta åtgärder. I en avvikande mening (KD) föreslås att näringsutskottet ska tillstyrka yrkandet. mål för den regionala tillväxtpolitiken är ”utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft”. En mer utförlig beskrivning av politikens mål finns att läsa i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1 utg.omr. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar bl.a. insatser för en hållbar regional tillväxt i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Re-gionala hänsyn ska också tas inom andra politikområden, t.ex. infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Vid utskottets behandling av budgetproposition och anslagen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt redogjorde utskottet för regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken och inriktningen för sammanhållningspolitiken i –2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19, bet. 2017/18:NU2). En majoritet i utskottet tillstyrkte regeringens förslag till anslag . Företrädare för , valde att inte delta i beslutet om anslag och hänvisade i stället i särskilda yttranden till sin syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken och till sitt partis alternativa budgetförslag, i de fall partiet hade lämnat ett sådant. Ny förordning om regionalt tillväxtarbete fattade regeringen beslut om en ny förordning, förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete, som trädde i kraft . I förordningen finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 ska vara vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar ska utarbeta och fastställa en regional utvecklingsstrategi och samordna insatser för att genomföra strategin. Av förordningen framgår det bl.a. att ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska vara en integrerad del i det regionala tillväxtarbetet och att arbetet ska följas upp. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Landsbygdsprogrammet är en del av för att nå målen i den gemensamma landsbygdspolitiken. Programmet innehåller satsningar i form av stöd och ersättningar för att utveckla landsbygden som finansieras ungefär till hälften av och till hälften av EU. Landsbygdsprogrammet ligger inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och hanteras därmed av miljö- och jordbruksutskottet. –2020 görs det en satsning med på stöd till kommersiell service och lokal serviceutveckling inom ramen för programmet. har i uppdrag att stödja och vidareutveckla det arbete som kommuner och andra aktörer bedriver för stärkt lokal attraktionskraft –2018. fördelar till utvalda lokala aktörer för att genomföra insatserna. Målet är att bidra till att skapa mer systematiskt och långsiktigt arbete för stärkt lokal attraktionskraft.