bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Utskottet välkomnar de senaste årens överenskommelser mellan regeringen och SKL om en förbättrad förlossningsvård och kvinnors hälsa, där man i den senaste överenskommelsen bl.a. lyfter upp en förbättrad arbetsmiljö, förstärkt personaltäthet samt kunskapsstöd och utbildning för medarbetarna. Det är positivt att det bland målen anges att det ska finnas en barnmorska eller annan person med relevant kompetens tillgänglig för den födande under förlossningen och att rätt vård och stöd ska ges om det uppkommer komplikationer. Mot bakgrund av det pågående arbetet anser utskottet inte att det behövs några initiativ från . Motionerna 2017/18:1638 (SD) yrkandena 30 och 33, 2017/18:2940 (V) yrkande 14 och 2017/18:3674 (M) bör avslås. Insatser på området psykisk ohälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa, stöd till personer med psykisk ohälsa och utredningar om psykisk ohälsa. Jämför reservation 45 (M), 46 (V), 47 (SD, C), 48 (SD) och 49 (V). Nationell handlingsplan för området psykisk ohälsa I partimotion 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 20 och i kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 85 föreslås tillkännagivanden om en nationell strategi för att stärka psykiatrin och minska den psykiska ohälsan. Även i kommittémotion 2016/17:3218 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan i syfte att stärka psykiatrin. I handlingsplanen bör det enligt motionärerna tas fram strategier för att återupprätta det medicinska ledningsansvaret inom psykiatrin (yrkande 2). Vidare bör man sträva efter mer samarbete mellan psykiatrin och missbruksvården (yrkande 4), ta fram uppföljning av kvalitet och väntetider inom psykiatrin (yrkande 5), sluta samverkansavtal mellan berörda aktörer (yrkande 6), pröva förutsättningarna för mer klinisk forskning inom psykiatrin (yrkande 7), sträva efter att psykiatrin ses som en del av den samlade hälso- och sjukvården (yrkande 8), sträva efter mer samverkan mellan psykiatrin och primärvården (yrkande 11), pröva förutsättningarna för förebyggande psykologisk behandling inom ramen för exempelvis företagshälsovård (yrkande 12) och för att öka samarbetet mellan psykiatrin och den ideella sektorn (yrkande 13). I kommittémotion 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att en långsiktig handlingsplan för området psykisk ohälsa med mätbara målsättningar på nationell nivå bör utformas utifrån dagens behov och även inkludera en utvärdering av det som redan gjorts på området. Det behövs enligt motionärerna långsiktighet och tydliga mål för att åstadkomma varaktiga förändringar som håller över val och eventuella regeringsskiften. Stöd till personer med psykisk ohälsa I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 64 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till tidiga insatser för den som är i behov av hjälp vid psykisk ohälsa. Motionärerna anför bl.a. att det behövs bättre tillgång till samtalsstöd. I motion 2017/18:3471 av (C) föreslås ett tillkännagivande om personlig utveckling och förebyggande av psykisk ohälsa. Motionären anser bl.a. att det bör bli lättare för personer med lindrig psykisk ohälsa att tidigt få tillgång till terapi och samtalsstöd. I motion 2017/18:2844 av i och Per Lodenius (båda C) föreslås ett tillkännagivande om psykisk ohälsa. Enligt motionärerna behövs mer forskning, ökad kunskap om psykisk funktionsnedsättning, förbättrad tillgänglighet och utökat samhälleligt stöd för att rättigheter för personer med psykisk ohälsa ska värnas. I motion 2017/18:1418 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om öppenvårdspsykiatrin. Motionärerna anför att det krävs nya modeller och angreppssätt inom psykiatrin för att bättre kunna möta människor i behov av hjälp. I motion 2017/18:820 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att det ska finnas ett bättre stöd för personer med långvarig psykisk sjukdom. Utredningar om psykisk ohälsa I kommittémotion 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur förutsättningarna för att utvidga och stärka primärvårdens kompetens för att möta den ökade psykiska ohälsan kan förbättras. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur psykiatrin på samma sätt som övrig sjukvård kan arbeta med standardiserad vård inom de områden där det finns nationella riktlinjer. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas varför diagnostisering av adhd i landstingen skiljer sig åt och hur det påverkar hjälp- och stödinsatser nationellt. I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att förutsättningarna för att skapa ett starkt anhörigstöd för psykiatripatienter bör utredas. Anhöriginformation och stödinsatser bör enligt motionärerna utvecklas så att tillgången blir lika över landet. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur en nationell satsning för självvald inläggning kan säkerställas. Visitering vid psykiatriska avdelningar I motion 2016/17:2805 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till en översyn av lagen så att utökad visitering blir möjlig på psykiatriska avdelningar för missbrukare. De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientlagen (2014:821). Bakgrund och pågående arbete Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 Regeringen initierade en bred översyn av statens insatser inom området psykisk hälsa. Översynen genomfördes för att bättre möta den ökande psykiska ohälsan i och de utmaningar som den psykiatriska vården står inför. Arbetet genomfördes i bred dialog med företrädare för , sjukvårdens huvudmän, kommuner, berörda statliga myndigheter, professionsföreningar, brukar-, patient- och anhörigorganisationer samt det civila samhället. I överenskommelsen om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2016 mellan staten och SKL redovisade regeringen en ny strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa –2020 (S2015/08176/FS). Den nya strategin omfattar dels personer som har drabbats av psykisk ohälsa och som behöver tidiga, effektiva och tillgängliga insatser, dels personer utan psykiska besvär som behöver hälsofrämjande och förebyggande insatser för att inte utveckla psykisk ohälsa. Regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från fem fokusområden. – förebyggande och främjande arbete – tidiga, tillgängliga insatser – delaktighet och rättigheter – ledarskap och organisering. Varje fokusområde omfattar personer i alla åldrar: barn, unga, vuxna och äldre, liksom flickor och pojkar, män och kvinnor. Syftet med regeringens strategi är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete, med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till personer som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. Utredningen om nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) Regeringen tillsatte 2015 en särskild utredare i egenskap av nationell samordnare som ska stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa och även verka för att arbetet samordnas på nationell nivå (dir. 2015:138). Huvuduppdragen för samordnaren är att – stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa och verka för att arbetet samordnas på nationell nivå – identifiera utvecklingsbehov inom området psykisk hälsa och redovisa dessa till regeringen med förslag till åtgärder som ryms inom ramen för de medel som är avsatta i statsbudgeten på anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg – följa upp de insatser som görs inom ramen för samarbetet med SKL med fokus på effekter för folkhälsan, patienter, brukare och anhöriga – föreslå hur utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa långsiktigt kan integreras i ordinarie myndighetsstruktur. Resultatet av arbetet ska slutredovisas . För att stödja utvecklingen inom området psykisk hälsa och underlätta genomförandet av regeringens strategi har samordnaren tagit fram sex stödjande strategier som utgår från de fem prioriterade områden som regeringen har beslutat om (). – hela samhällets ansvar – använda rätt data – på rätt sätt Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa Genom överenskommelser med SKL inom området psykisk hälsa har regeringen avsatt 2016 och 2017. beslutades om en ny överenskommelse för insatser inom området för psykisk hälsa (S2017/07520/FS). Totalt har 1 avsatts . Överenskommelsen fokuserar på såväl vuxna som barn och unga. – fördelas till landsting/regioner för att genomföra utvecklingsinsatser på området. Landstingen och kommunerna ska göra kompletterande, och vid behov förnyade och fördjupade, analyser av befolkningens behov inom respektive fokusområde, revidera kortsiktiga och långsiktiga mål samt följa upp och vid behov revidera handlingsplaner lokalt och regionalt. Huvudmännen ska utvärdera de insatser som genomförts och vid behov revidera det långsiktiga arbetet för att utveckla insatserna inom de fem fokusområdena. – fördelas till landstingen/regionerna för att skapa förutsättningar för en ändamålsenlig och effektiv primärvård för att främja psykisk hälsa och möta personer med psykisk ohälsa i alla åldrar. Insatserna kan t.ex. vara inriktade på att stärka kompetensen om psykisk ohälsa och kopplingar till t.ex. missbruk och beroende samt främja användandet av sjukdomsförebyggande riktlinjer i primärvården. Insatserna kan också vara inriktade på att säkerställa att det finns goda förutsättningar i verksamheterna att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap. För att uppnå en ändamålsenlig primärvård för en patient med psykisk ohälsa kommer det att vara nödvändigt att nyttja befintlig kompetens så bra som möjligt och att utveckla arbetssätten efter patientens behov. Inom primärvården finns det ett antal yrkesgrupper med specifik yrkeskompetens, och insatserna kan t.ex. syfta till att analysera om tillgänglig kompetens i primärvården kan användas på ett mer ändamålsenligt sätt. – fördelas till landstingen/regionerna för att stimulera och rusta initiativ för barn och unga med psykisk ohälsa. Detta är mer än överenskommelse. Medlen ska bidra till en ökad tillgänglighet och förstärkning av stöd och behandling för barn och unga. Satsningen är bl.a. riktad till barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens vård för psykisk ohälsa. Förutsättningar och organisation är olika i landet, och därför ges de lokala behoven stort utrymme vid prioriteringen av vad som ska göras, men resultatet för barn och unga vad gäller tillgänglighet till start och genomförande av insatser kommer att följas extra noga genom SKL:s Väntetidsdatabas. Målsättningen för tillgängligheten är fortfarande till första besök och till fördjupad utredning eller behandling i specialistverksamhet för barn och unga med psykisk ohälsa. Även tillgängligheten till första linjen kommer att visas 2018. – fördelas till kommuner och landsting för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete med psykisk hälsa. Medlen kan exempelvis användas till att utöka ungdomsmottagningarnas öppettider, förstärka psykosocial kompetens och öka tillgängligheten för unga med psykisk ohälsa, riskbruk, missbruk och beroende eller liknande. – För att stimulera samordning och ytterligare initiativ för att öka brukarmedverkan i kommuner och landsting får landstingen . – fördelas till landstingen för insatser som förbättrar tillgången till insatser för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända och för att stärka arbetet med vård och behandling av traumatiserade asylsökande och nyanlända för både barn och vuxna. Medlen ska användas till insatser som syftar till att stärka kompetensen om traumatiserade i vården och för förbättrad samverkan i vårdkedjan. Utöver medlen till landsting, regioner och kommuner ska tillföras SKL:s nationella arbete med utveckling och administration inom ramen för satsningen, och ska gå till utvecklingsarbete på nationell nivå inom primärvårdssatsningen. Ytterligare ska gå till att fortsätta det arbete som inleddes med att utveckla upp till sex regionala resurscentrum i nära samverkan med kommuner och landsting/regioner samt berörda myndigheter. Dessa kommer, enligt regeringen och SKL, att utgöra ett viktigt stöd till olika delar av hälso- och sjukvården samt bidra till en utvecklad samverkan med kommunerna. Resurscentrumen kommer också successivt att kunna integreras i den sammanhållna nationella struktur för styrning med kunskap som landstingen nu etablerar. ska kommuner och landsting ha lämnat in en redogörelse för aktuell analys, målsättning och handlingsplan samt en redo-visning av hur de resurser som man har fått 2017–2018 har använts. har i uppdrag att beskriva och följa upp det utvecklingsarbete som kommuner samt landsting och regioner genomför inom ramen för överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa (S2016/06530/FS). Lägesrapporter ska lämnas till , och uppdraget ska slutredovisas . Av regleringsbrev (S2017/07302/RS) framgår att myndigheten ska bygga upp och utveckla samordningen och samverkan mellan berörda myndigheter och aktörer, utveckla kunskapssammanställning, genomföra utvecklingsarbete samt utveckla uppföljningen inom området psykisk hälsa och suicidprevention. ska även stödja kunskapsutveckling på regional och lokal nivå samt inom den ideella sektorn inom området psykisk hälsa. Genomförandet av uppdraget ska ske i samverkan med den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och de regionala resurscentrumen för psykisk hälsa som ska byggas upp samt i lämpliga delar med (t.ex. när det gäller att stärka stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk ohälsa eller där våld förekommer). Uppdraget kan omfatta att främja samverkan, stärka framtagande av ny kunskap samt stödja kunskapsspridning och uppföljning. Uppdragen ska slutredovisas till () . En årlig delredovisning ska lämnas och . beslutade regeringen att ge i uppdrag att stödja, analysera och utvärdera utvecklingsarbete i primärvården för att förebygga och behandla ohälsosamma levnadsvanor hos personer med psykisk ohälsa (S2018/01947/FS delvis). Arbetet ska ske i nära samverkan med berörda verksamheter och SKL. Satsningen ska genomföras –2020. Uppdraget ska redovisas och slutredovisas till . fick i uppdrag att ta reda på vilka faktorer som kan förklara regionala skillnader i diagnostisering och läkemedelsbehandling av neuropsykiatriska tillstånd (S2018/02499/FS delvis). Myndigheten ska även utreda hur psykosociala och socioekonomiska faktorer påverkar adhd bland barn. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerade nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder för vård vid depression och ångestsyndrom och gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. De omfattar bl.a. diagnostik, utredning och omhändertagande samt behandling. Syftet med riktlinjerna är att ge politiker, tjänstemän och verksamhetschefer vägledning för beslut på gruppnivå om vilken vård som ska finnas tillgänglig för personer med depression eller ångestsyndrom. Kunskapsguiden är en nationell plattform som samlar kunskap inom bl.a. området psykisk ohälsa. Syftet med Kunskapsguiden är att underlätta kunskapsstyrning, kunskapsspridning och kunskapsinhämtning samt att främja att personal som arbetar med hälsa, vård och omsorg använder den mest aktuella kunskapen och de bästa metoderna och modellerna. Kunskapsguiden är utgiven av i samverkan med , , , social utvärdering, SKL och . Inom området psykisk ohälsa finns en rad olika temasidor, t.ex. om adhd, posttraumatiskt stressyndrom, psykisk ohälsa hos barn och ungdomar och äldres psykiska ohälsa. Stöd till barn, ungdomar och vuxna med adhd – ett kunskapsstöd publicerade Stöd till barn, ungdomar och vuxna med adhd – ett kunskapsstöd som riktar sig till verksamheter som erbjuder insatser till barn, ungdomar och vuxna med adhd. Syftet med kunskapsstödet är att förbättra förutsättningarna för barn, ungdomar och vuxna med adhd och att uppmärksamma behoven hos deras familjer och andra närstående. Kunskapsstödet beskriver bl.a. vad en utredning vid misstanke om adhd bör innehålla. Stöd för arbete med barn som anhöriga , Nationellt anhöriga (NKA), , och samarbetar för att utveckla stöd för arbete med barn som anhöriga. Barn som anhöriga är ett nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn och unga i familjer där föräldrar eller någon annan vuxen i barnets direkta närhet har missbruksproblem, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning, en allvarlig fysisk sjukdom eller skada eller oväntat avlider. De kartläggningar, kunskapsöversikter och utvärderingar som tagits fram inom uppdraget finns på NKA:s webbplats. Utvecklingsarbetet riktar sig till ansvariga och personal inom , hälso- och sjukvården samt förskola och skola. Självvald inläggning vid psykos Självvald inläggning är en modell som innefattar ett aktivt samarbete mellan öppen- och heldygnsvård. Inom startades ett projekt med självvald inläggning. Projektet drivs av . Modellen innebär att patienter med psykosdiagnos erbjuds att skriva ett kontrakt i öppenvården som ger dem möjligheten att lägga in sig själva i heldygnsvård när de vill, , utan att detta ifrågasätts av vårdpersonal. Patienten kan komma direkt till avdelningen förutsatt att platsen är ledig och skrivs in och ut av en sjuksköterska med delegation för detta. Syftet är att patienten ska få ökad delaktighet och kontroll över sin vård genom att själv kunna besluta när han eller hon vill bli inlagd i heldygnsvård. Nordiskt samarbete inom psykiatriområdet En utredare fick 2013 i uppdrag av att arbeta fram en oberoende rapport om hur det nordiska samarbetet på hälsoområdet kan utvecklas och stärkas . Rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet (Könbergrapporten) presenterar 14 konkreta förslag. Ett av förslagen är att stärka det nordiska samarbetet inom psykiatriområdet, genom att bl.a. ha årliga nordiska toppmöten på psykiatriområdet, öka kunskapsinsamlingen och erfarenhetsutbytet om modeller för bästa praxis. har tillsatt en nordisk arbetsgrupp på psykiatriområdet som ska utforma ramarna för ett löpande nordiskt samarbete vad gäller insatser för människor med psykiska sjukdomar. Gruppen har fastställt en ambition om att det anordnas ett nordiskt toppmöte . danska ordförandeskap arrangerade ett nordiskt psykiatritoppmöte , och det norska ordförandeskapet arrangerade ett toppmöte om psykisk hälsa i . Den psykiska ohälsan har ökat . Många får vänta på att få vård inom såväl öppenvården som den slutna psykiatrin. För att vända utvecklingen krävs enligt utskottet kraftfulla insatser som utförs av många aktörer samordnat. Utskottet noterar att regeringen fortsätter sitt arbete utifrån den nuvarande strategin inom området psykisk hälsa. Syftet med strategin är att samordna insatser och att skapa förutsättningar för ett långsiktigt arbete. Den nationella samordnaren har en viktig roll i detta arbete. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:3218 (M) yrkandena 1, 2, 4–8 och 11–13, 2017/18:3421 (M) yrkande 85, 2017/18:3568 (M) yrkande 20 och 2017/18:3594 (V) yrkande 1. Motionerna bör avslås. Vidare välkomnar utskottet de överenskommelser som regeringen och SKL har slutit inom området psykisk hälsa och de omfattande medel som avsatts för att bl.a. genomföra olika utvecklingsinsatser på området och för att skapa förutsättningar för en effektiv primärvård för att främja psykisk hälsa och för att möta personer med psykisk ohälsa. Utskottet ser även positivt på att regeringen tillför medel till uppbyggnaden av regionala resurscentrum för psykisk hälsa. Dessa kommer fullt utbyggda att utgöra ett viktigt stöd för olika delar av hälso- och sjukvården samt bidra till en utvecklad samverkan med kommunerna. Mot bakgrund av det pågående arbetet anser utskottet inte att behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:820 (S), 2017/18:1418 (M), 2017/18:2844 (C), 2017/18:3471 (C) och 2017/18:3685 (C) yrkande 64. Motionerna bör avslås. Utskottet noterar att har fått i uppdrag att bl.a. ta reda på vilka faktorer som kan förklara regionala skillnader i diagnostisering och läkemedelsbehandling av neuropsykiatriska tillstånd. Utskottet är inte berett att föreslå några initiativ från om de övriga förslagen till utredningar som tas upp i motion 2017/18:3594 (V) yrkandena 2–5 och 7. Motionen bör avslås. Slutligen ser utskottet inget skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motion 2016/17:2805 (S) om utökad visitering vid psykiatriska avdelningar för missbrukare. Motionen bör avslås. Psykisk ohälsa bland barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en kartläggning av orsakerna bakom den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga, tidiga insatser för barn och unga med psykisk ohälsa m.m. och uppföljning av barn och unga med behov av psykiatrisk vård. Jämför reservation 50 (SD, KD), 51 (SD), 52 (V) och 53 (V). Kartläggning av orsakerna bakom den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 59 föreslås ett tillkännagivande om en kartläggning av orsakerna bakom den ökande psykiska ohälsan bland barn och unga. Tidiga insatser för barn och unga med psykisk ohälsa m.m. I motion 2017/18:1596 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en nationell strategi för att barn och unga ska få en god och tillgänglig psykiatrisk vård för att minska de psykiska ohälsotalen bland barn och unga. I motion 2017/18:382 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram ett långsiktigt mål för arbetet med att stävja ungas psykiska ohälsa. I motion 2016/17:1261 av och (båda M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att inrätta en webbaserad kontaktplattform för barn och unga som mår dåligt. I kommittémotion 2017/18:664 av m.fl. (V) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om lagstiftning behövs för att landsting och kommuner ska utveckla sitt förebyggande arbete för att nå unga i riskzonen för missbruk och psykisk ohälsa. I motion 2016/17:2149 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om tidiga insatser för barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Uppföljning av barn och unga med behov av psykiatrisk vård I kommittémotion 2017/18:3594 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att se över förutsättningar för ökad uppföljning av nyinsjuknade unga vuxna nationellt samt återkomma med förslag till förändringar av riktlinjerna. I motion 2016/17:975 av Arhe Hamednaca (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att beakta behovet av uppföljningsarbete så att barn och ungdomar med behov av psykiatrisk vård får adekvata insatser i form av vård och stöd. I motion 2017/18:1507 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att riva upp riktlinjer gällande barn och elbehandling (ECT). Barnpsykiatriskt stöd i barnahus I motion 2017/18:2388 av och (båda MP) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om barnpsykiatriskt stöd och behandling i barnahusens uppdrag. Ett likalydande förslag finns i motion 2016/17:2610 av och (båda MP) yrkande 2. Bakgrund och pågående arbete Utredningen om nationell samordnare för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09)