bet · H501SoU15 · 2018-04-20 00:00:00 — Just riktat till föräldrar finns ett informationsblad om barnvaccinationsprogrammet som översatts till ett tiotal språk. Vidare har regeringen ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting som bland annat syftar till att öka tillgängligheten i barnhälsovården för grupper som har lägre vaccinationstäckning. Enligt överenskommelsen bör det i insatserna ingå att informera föräldrar om nyttan med vaccination och även bemöta felaktig information och rykten som sprids om vaccinationer. För att stötta landstingen med information och kommunikation kring vaccinationer avser regeringen därutöver bland annat att ge i uppdrag att stärka sitt arbete inom området för att bemöta felaktig information och nå grupper som har lägre vaccinationstäckning. Hepatit B och C Regeringen har beslutat att vaccination mot hepatit B inte ska ingå i den del av vaccinationsprogrammet för barn som beslutas och finansieras av staten (S2016/01265/FS). Enligt regeringen gav underlaget inte stöd för att allmän vaccination mot hepatit B kunde förväntas vara samhällsekonomisk kostnadseffektiv. Regeringen bedömde därmed att kriterierna för nationella vaccinationsprogram enligt smittskyddslagen inte var uppfyllda. Enligt uppgifter från erbjuds dock i praktiken vaccination mot hepatit B till spädbarn i hela landet . Alla regioner och landsting har beslutat att erbjuda vaccination mot hepatit B till alla spädbarn inom sina regionala program. lämnade in ett förslag till regeringen om riktade vaccinationsprogram till särskilda riskgrupper mot bl.a. hepatit B. Frågan bereds inom . I fråga om nationella strategier anförde statsrådet i svaret på en skriftlig fråga om nationell strategi för att eliminera hepatit C (fr. 2017/18:224) bl.a. följande: har det kommit flera nya läkemedel mot hepatit C som är mycket effektiva och ger möjlighet att bota sjukdomen. Det är en stor framgång. Regeringen har också, bland annat i syfte att fler ska kunna ta del av dessa läkemedel, läkemedelsöverenskommelser med SKL bidragit med en omfattande delfinansiering av kostnaden för läkemedlen – utan att detta är en formell förpliktelse för staten. Detta är viktigt då läkemedlen är kostsamma, om än mindre så än vid introduktionen. Det finns inte någon nationell strategi avseende behandling mot hepatit C, och har överlag få nationella strategier som hanterar särskilda sjukdomsdiagnoser. Det är kopplat till hur hälso- och sjukvården är organiserad i . Det är enligt hälso- och sjukvårdslagen landstingen som har ansvar för att bedriva hälso- och sjukvård. De ska göra de bedömningar och prioriteringar som de anser lämpliga utifrån de förutsättningar som råder inom respektive landsting, för att erbjuda en god vård. Nationell strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar Regeringen beslutade om en ny strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Den tidigare strategin (prop. 2005/06:60) tog sin utgångspunkt i de utmaningar som samhället då stod inför vad gäller hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Strategin är enligt regeringen i många delar fortfarande aktuell, men situationen för hiv/aids har förändrats . Effektiv behandling har inneburit att hivinfektion gått från att vara en dödlig sjukdom till en kronisk infektion. Enligt den nya strategin är det övergripande målet för samhällets insatser att begränsa spridning av hiv och andra sexuellt överförda och blodburna infektioner, samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och den enskilde. Vidare innehåller strategin tre delmål: – att behovs- och kunskapsbaserade hälsofrämjande och förebyggande insatser når relevanta målgrupper, såväl som hela befolkningen – att tidigt identifiera och behandla hivinfektion – att stigma och diskriminering relaterad till hivinfektion minimeras och att personer som lever med hivinfektion kan berätta om sin infektion utan oro för att särbehandlas. Det långsiktiga förebyggande arbetet förblir grunden i den statliga satsningen inom området. Arbetet bör vidare integreras med relevanta folkhälsopolitiska målområden och globala utvecklingsmål i Agenda . Strategin kan användas av aktörer som arbetar med frågorna bl.a. inom , ideella organisationer, kommuner, landsting och deras smittskyddsenheter. Av regleringsbrev för framgår att ska redovisa en plan för hur myndigheten kan följa upp mål och delmål i den nationella strategin. Planen ska beskriva vilka indikatorer myndigheten avser att mäta och följa samt vilka aktiviteter myndigheten avser att genomföra för att följa utvecklingen inom delmålens områden. Planen ska redovisas . erbjuds flickor i åldrarna 10–vaccination mot HPV inom ramen för det nationella allmänna vaccinationsprogrammet. Vidare ingår HPV-vaccin i högkostnadsskyddet för kvinnor . Äldre kvinnor, pojkar och män får själva bekosta vaccinationen. lämnade ett beslutsunderlag till regeringen med förslag om att vaccination mot HPV av pojkar ska ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. beslutsunderlag har remitterats. Sista dag att svara på remissen är . Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) framgår att regeringen beviljade SKL för att sprida resultat och metoder i för att åstadkomma en positiv hälsoutveckling bland asylsökande och nyanlända. SKL har vidare utformat programmet Hälsa i med fokus på att genomföra ett kunskapslyft för personal inom hälso- och sjukvården. Syftet är att skapa bättre bemötande, stöd och vård till de asylsökande och nyanlända som har risk för eller visar tecken på psykisk ohälsa. Samtliga landsting har deltagit i . En kartläggning i landstingen och regionerna som gjordes av SKL /15 respektive 2015/16 visar att andelen asylsökande som fått en hälsoundersökning ökade från till . genomfördes nästan 83 000 hälsoundersökningar. Motionsyrkanden om obligatoriska hälsoundersökningar av asylsökanden behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2016/17:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration. ansåg inte att behövde ta något initiativ och avstyrkte motionerna. Utskottet anförde bl.a. följande: Enligt utskottets mening är det viktigt att nå ut till så många som möjligt med erbjudande om hälsoundersökning. har tagit fram en e-tjänst som ger varje landsting information om vilka asylsökande som vistas i respektive län. uppdateras adresser och information om sökande, och samtliga landsting är anslutna till denna tjänst. Kommuner och Landsting (SKL) arbetar på nationell nivå för att förbättra förutsättningarna att kunna erbjuda och genomföra hälsoundersökningar, exempelvis genom samordning av ett nätverk med representanter för de som arbetar med asylsjukvårdsfrågor. SKL driver även olika utvecklingsprojekt i syfte att utveckla metoder m.m., och utvecklingsarbete pågår i samarbete med , och 1177 Vårdguiden. Utskottet kan således konstatera att arbete pågår på området hälsoundersökning av asylsökande. följde förslag (rskr. 2016/17:91). Motionsyrkanden om smittskydd och vaccinationer behandlades senast av socialutskottet i betänkande 2016/17:SoU7 Folkhälsofrågor. Utskottet ansåg inte att behövde ta något initiativ och avstyrkte motionerna. följde utskottets förslag. Enligt om de nationella vaccinationsprogrammen 2017 är vaccinationstäckningen fortfarande hög och stabil, och de sjukdomar som omfattas av programmen är under god kontroll. Utskottet noterar även att regeringen ingått en överenskommelse med SKL som bl.a. syftar till att öka tillgängligheten i barnhälsovården för grupper som har lägre vaccinationstäckning. Enligt överenskommelsen bör det i insatserna ingå att informera föräldrar om nyttan med vaccination och även bemöta felaktig information och rykten som sprids om vaccinationer. Vidare noterar utskottet att regeringen avser att ge i uppdrag att stärka sitt arbete inom området för att bemöta felaktig information och nå grupper som har lägre vaccinationstäckning. Utskottet välkomnar detta arbete. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu föreslå något initiativ av med anledning av motion 2017/18:3171 (M) yrkandena 1 och 2. Regeringen har beslutat att vaccination mot hepatit B inte ska ingå i den delen av vaccinationsprogrammet för barn som beslutas och finansieras av staten. noterar utskottet att vaccination mot hepatit B i praktiken erbjuds till spädbarn i hela landet . Utskottet noterar även att har lämnat in ett förslag till regeringen om riktade vaccinationsprogram till särskilda riskgrupper mot bl.a. hepatit B. Frågan bereds inom . Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:2940 (V) yrkande 11. Motionsyrkandet avstyrks därmed. När det gäller motionsyrkandet om en nationell handlingsplan mot hepatit B noterar utskottet att överlag har få nationella strategier som hanterar särskilda sjukdomsdiagnoser. Utskottet konstaterar dock att regeringen beslutat om en ny strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Enligt den nya strategin är det övergripande målet för samhällets insatser att begränsa spridning av hiv och andra sexuellt överförda och blodburna infektioner samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och den enskilde. Utskottet finner därmed inte skäl att nu ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker således motion 2017/18:1849 (L) yrkande 3 i den delen. Av redovisningen ovan framgår att det har kommit flera nya läkemedel mot hepatit C som är mycket effektiva och ger möjlighet att bota sjukdomen, vilket är mycket positivt. Vidare konstaterar utskottet att smittskyddslagen innebär att den som vet att han eller hon har en allmänfarlig sjukdom är skyldig att lämna information om smittan till andra människor som han eller hon kan komma i sådan kontakt med att beaktansvärd risk för smittoöverföring kan uppkomma. Som ovan nämnts har regeringen även beslutat om en ny strategi mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. Enligt den nya strategin är det övergripande målet för samhällets insatser att begränsa spridning av hiv och andra sexuellt överförda och blodburna infektioner samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och den enskilde. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte skäl för att nu ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:1849 (L) yrkande 4 i den delen. Utskottet finner inte heller skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:68 (SD) yrkande 2. Även det motionsyrkandet avstyrks. Utskottet konstaterar att har lämnat ett beslutsunderlag till regeringen med förslag om att vaccination mot HPV av pojkar ska ingå i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn. beslutsunderlag är ute på remiss. Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för att nu ta något initiativ på området. Motion 2017/18:2285 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottet noterar även i detta sammanhang att överlag har få nationella strategier som hanterar särskilda sjukdomsdiagnoser. Det har att göra med hur hälso- och sjukvården är organiserad i . Landstingen har enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ansvar för att bedriva hälso- och sjukvård och göra de bedömningar och prioriteringar som de anser lämpliga utifrån de förutsättningar som råder inom respektive landsting. Utskottet är inte berett att nu föreslå något initiativ av med anledning av motion 2017/18:1352 (M). Motionen avstyrks således. När det gäller motionsyrkanden om obligatoriska hälsoundersökningar av asylsökanden konstaterar utskottet att liknande motionsyrkanden behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2016/17:SfU4 Utgiftsområde 8 Migration. avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag. Vidare noterar utskottet att SKL beviljades för att sprida resultat och metoder för att åstadkomma en positiv hälsoutveckling bland asylsökande och nyanlända. Utskottet noterar även att en kartläggning av SKL visar att andelen asylsökande som fått en hälsoundersökning har ökat, vilket är positivt. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte skäl att nu ta något initiativ på området. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:301 (M) och 2017/18:2888 (M). Utskottet anser inte heller att något initiativ är nödvändigt med anledning av motion 2017/18:3650 (KD) yrkande 9. Även det motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om intersexpersoners situation, om dagsljusets effekter, om fysisk aktivitet på recept och om kosttillskott. Jämför reservation 7 (L) och 8 (KD). I partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om en utredning av intersexpersoners situation. Enligt motionärerna bör utredningen kartlägga och peka på brister i dagens lagstiftning och hur den tillämpas samt komma med förslag till en ny lag och åtgärder för vården. I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att informera allmänheten om dagsljusets hälsobringande effekter. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att på olika sätt informera om kopplingen mellan dagsljus och folkhälsa samt sprida information om dagsljusets hälsobringande effekter. Fysisk aktivitet på recept I motion 2017/18:21 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att följa upp hur fysisk aktivitet på recept utvecklats i varje region och landsting. I motion 2017/18:1877 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att närmare granska hur användningen av fysisk aktivitet på recept fungerar och eventuellt kan ökas. I motion 2017/18:3132 av (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att bör beakta förekomsten av hälsofarliga substanser i kosttillskott. Motionären framhåller att förekomsten av bl.a. kosttillskott med hälsofarliga substanser har växt till en sådan omfattning att det nu är ett folkhälsoproblem. Intersex är en benämning som används för att förklara tillstånd där den kroppsliga utvecklingen inte är entydig i fråga om kön. Begreppet intersex innefattar ett stort antal kroppsliga tillstånd. Exempelvis kan det röra sig om ett barn som föds med tvetydiga könsorgan, men det är inte alltid som ett intersexuellt tillstånd är tydligt eller upptäcks vid födseln (prop. 2017/18:59). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare uppdraget att göra en bred kartläggning av transpersoners villkor och situation i samhället och föreslå insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner (dir. 2016:102). Av kommittédirektivet framgår att även intersexpersoner och personer med medfödd variation i könsutvecklingen ska kunna gagnas av utredningens insatser och förslag. Utredningen överlämnade sitt betänkande Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92). Utredningen har remitterats och ärendet bereds inom . I fråga om levnadsvillkor för personer med intersexvariation lämnar utredningen följande förslag: – Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att förutsättningslöst utreda frågan om lagstiftning eller andra åtgärder gällande kirurgiska och andra ingrepp på personer med intersexvariation. – bör få i uppdrag att utreda möjligheten att säkra patientens rätt till information om den egna medicinska historien. – bör få i uppdrag att, i samarbete med organisationer som företräder berörda personer, ta fram ett kunskapsstöd för vården av personer med intersexvariation. Arbetet kan inledas med att göra en kartläggning och ska komplettera den kartläggning som har gjorts tidigare. har på uppdrag av regeringen kartlagt vård och behandling av personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen (intersexuella). Uppdraget redovisades i rapporten och behandling av personer med intersexuella tillstånd, kartläggning av det tidiga omhändertagandet (2017). Kartläggningen genomfördes för att belysa svensk praxis samt eventuella regionala skillnader i omhändertagandet av nyfödda med intersexuella tillstånd. Rapporten beskriver resultatet av kartläggningen och bidrar till arbete med att uppfylla målet i Agenda att säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i alla åldrar. Enligt rapporten visar resultaten sammantaget på ett behov av att se över hur barnets och den framtida vuxnes rätt till information ska kunna värnas. Det finns även anledning att undersöka hur en mer enhetligt restriktiv praxis för genital kirurgi på bästa sätt kan åstadkommas på nationell nivå. Enligt 3 kap. 4 a § miljötillsynsförordningen (2011:13) ska ge tillsynsvägledning i frågor om bl.a. hälsoskydd i bostäder och lokaler m.m. enligt 9 kap. . Enligt uppgifter från är tillräcklig tillgång till dagsljus inomhus därmed en av de faktorer inomhus som myndigheten ska ge vägledning om. har tagit fram en sammanställning av den vetenskapliga litteraturen när det gäller ljus, särskilt dagsljus inomhus, och dess betydelse för hälsa och välbefinnande för att kunna bedöma behovet av och möjligheterna till att ta fram vägledning om tillgång till dagsljus, Ljus och hälsa – en kunskapssammanställning med fokus på dagsljusets betydelse i inomhusmiljö (). Enligt rapporten visar resultatet bl.a. att dagsljus har positiva effekter på sömnens mönster, längd och kvalitet. Vidare anges att dagsljusexponeringen ger högre vakenhet, mildrar depressioner och stärker den kognitiva förmågan. Sammantaget visar forskningen att det finns ett samband mellan ljustillgång och god hälsa; ju mer dagsljus, desto mindre besvär rapporteras. Fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet på recept (FaR) får ordineras av legitimerad personal inom hälso- och sjukvården. Det är verksamhetschefen som bedömer vilka som har tillräcklig kunskap för att kunna förskriva FaR. FaR ger förslag på träning som är lämplig beroende på diagnos, personligt intresse och livssituation. Vissa landsting och regioner har beslutade riktlinjer för hur arbetet med FaR ska gå till och genomföras. Många landsting och regioner har även listor på rekommenderad behandling vid olika sjukdomstillstånd. har utarbetat nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder som syftar till att lyfta fram evidensbaserade metoder inom hälso- och sjukvården för att förebygga sjukdom genom att påverka levnadsvanor. I riktlinjerna rekommenderas metoder för att främja fysisk aktivitet och indikatorer som ska spegla kvaliteten i hälso- och sjukvården. rekommendation vid otillräcklig fysisk aktivitet hos vuxna är bl.a. att hälso- och sjukvården – bör erbjuda rådgivande samtal med tillägg av skriftlig ordination eller stegräknare samt särskild uppföljning till personer med otillräcklig fysisk aktivitet – kan erbjuda rådgivande samtal till personer med otillräcklig fysisk aktivitet – kan i undantagsfall erbjuda fysisk träning inom hälso- och sjukvårdens ram, i syfte att öka den fysiska aktiviteten efter avslutad träning, till personer med otillräcklig fysisk aktivitet. Kosttillskott är koncentrerade källor av näringsämnen eller andra ämnen med näringsmässig eller fysiologisk verkan. Kosttillskott klassificeras som livsmedel och är enligt föreskrifter (LIVSFS 2003:9) om kosttillskott avsedda att komplettera den dagliga kosten. Produkter som klassificeras som läkemedel eller naturläkemedel räknas inte som kosttillskott. Kosttillskott ska tillhandahållas i avdelade doser och intas i små uppmätta doser och ska vara färdigförpackade. Att kosttillskott är livsmedel innebär vidare att de omfattas av de generella regler som gäller för livsmedel. Bestämmelser om t.ex. märkning och presentation, närings- och hälsopåståenden, tillsatser, import och nya livsmedel gäller således även för kosttillskott. Enligt livsmedelslagstiftningen är alla företag ansvariga för att de produkter de säljer och marknadsför är säkra och att märkningen inte vilseleder konsumenterna. De kommunala kontrollmyndigheterna ansvarar med stöd av för den offentliga kontrollen av kosttillskott. Statsrådet anförde i svaret på en skriftlig fråga om fusk med kosttillskott (fr. 2017/18:1080) bl.a. följande: Kosttillskott är livsmedel och regleras av livsmedelslagstiftningen. Det är kommunerna som ansvarar för kontrollen av kosttillskott. Kontrollen av kosttillskott är komplex. Regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder för att uppnå en mer likvärdig och enhetlig livsmedelskontroll på detta område. Syftet är både att skydda konsumenterna och att ge företagen likvärdiga villkor över hela landet. har bland annat inrättat ett nationellt varningssystem för icke säkra livsmedel som infördes från och möjliggör att myndigheterna inom livsmedelskontrollen snabbare kan informera varandra när osäkra livsmedel upptäcks. Därmed kan myndigheterna i mer effektivt följa upp att inblandade företag vidtar rätt åtgärder. Regeringen har även gett i uppdrag att arbeta för en effektiv kontroll av internethandel med livsmedel med särskilt fokus på kosttillskott. har i sitt uppdrag att bevaka och utreda behovet av klassificering av vissa hälsofarliga varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Lagen gäller varor som på grund av sina inneboende egenskaper medför fara för människors liv eller hälsa och som används eller kan antas användas i syfte att uppnå berusning eller annan påverkan. Regeringen föreskriver i förordningen (1999:58) om förbud mot vissa hälsofarliga varor på vilka varor lagen ska tillämpas. Dessa varor anges i bilagan till den förordningen. ansvarar också för att ge tillstånd för vissa hälsofarliga varor. Tillstånd beviljas normalt för ett kalenderår i taget. beviljades 56 tillstånd att ha hand om hälsofarlig vara för industriellt eller vetenskapligt ändamål. Utskottet noterar att en utredning om transpersoners villkor och situation i samhället har presenterats. I enlighet med utredningens kommitté-direktiv lämnas även förslag i fråga om levnadsvillkor för personer med intersexvariation. Utredningen har remitterats, och ärendet bereds inom . Utskottet noterar även att har kartlagt vård och behandling av personer med medfödd avvikelse i könsutvecklingen. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3578 (L) yrkande 17. Utskottet noterar att har tagit fram en samman-ställning av den vetenskapliga litteraturen när det gäller ljus, särskilt dagsljus inomhus, och dess betydelse för hälsa och välbefinnande. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ av med anledning av motion 2017/18:3652 (KD) yrkande 34. Motionsyrkandet bör således avslås. Fysisk aktivitet på recept I fråga om fysisk aktivitet på recept konstaterar utskottet att fysisk aktivitet får ordineras av legitimerad personal inom hälso- och sjukvården. Utskottet noterar även att vissa landsting och regioner har riktlinjer för hur arbetet med fysisk aktivitet på recept ska genomföras. Utskottet finner dock inte skäl att nu vidta någon åtgärd med anledning av det som anförs i motionerna 2017/18:21 (KD) och 2017/18:1877 (S). Motionerna avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att kosttillskott är livsmedel och att de omfattas av de generella regler som gäller för livsmedel. Utskottet noterar vidare att det är de kommunala kontrollmyndigheterna som med stöd av ansvarar för den offentliga kontrollen av kosttillskott. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:3132 (M) yrkande 6. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om folkhälsofrågor som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:SoU12 Folkhälsofrågor, 2015/16:SoU16 Statlig ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering och 2016/17:SoU7 Folkhälsofrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Suicidprevention, punkt 1 (SD)