bet · H601SfU12 · 2018-11-22 00:00:00 — om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Regeringens bedömning med anledning av är att regelverket för sjuk- och aktivitetsersättning behöver ses över. Nybeviljande av förmånerna är på historiskt låga nivåer, och en översyn av regelverket avseende sjukersättningen har därför påbörjats. Vad gäller rekommendation att införa en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjuk- och aktivitetsersättning anger regeringen att numera i högre utsträckning genomför en s.k. särskild utredning, bl.a. med syfte att utreda möjligheterna att byta ut sjukpenning mot sjuk- och aktivitetsersättning, vid den av fastställda tidpunkten än vad som framgår av granskning. När det gäller rekommendation att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att utarbeta en ny process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning, fristående från handläggningen av sjukskrivningsprocessen, gör regeringen bedömningen att det främst är en fråga för myndighetens interna styrning. I betänkandet finns tre reservationer (SD, C, V). Skrivelse 2018/19:8 om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning. Sex yrkanden i tre följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning 1.Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (SD) 2.Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (C) 3.Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning lägger skrivelse 2018/19:8 till handlingarna. Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m. 2018/19:270 av (C) yrkandena 1 och 2, 2018/19:271 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (C), Nooshi Dadgostar (V), (M), (SD), Kadir Kasirga (S), (KD), (S), (L), (MP), (M), (SD) och (SD). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2018/19:8 om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i rapporten sjuk- och aktivitetsersättning – effekter på inkomst och hälsa (RiR 2018:9). överlämnade granskningsrapporten till den Riksrevisor med medarbetare presenterade rapporten vid utskottets sammanträde . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden bl.a. om en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjuk- och aktivitetsersättning, om en ny fristående process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning och om lättnader i regelverket i syfte att fler ska kunna få sjukersättning. Allmänt om sjuk- och aktivitetsersättning Sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut om arbetsförmågan kan antas vara nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. För sjukersättning gäller att arbetsförmågan ska anses vara stadigvarande nedsatt. För aktivitetsersättning krävs att nedsättningens varaktighet är och att den försäkrade är . tas inte längre hänsyn till några andra omständigheter än individens möjligheter att försörja sig på hela arbetsmarknaden vid bedömningen av rätt till sjukersättning. I begreppet ”hela arbetsmarknaden” inkluderas anpassade arbeten, subventionerade arbeten i form av lönebidrag, utvecklings- och trygghetsanställningar, nystartsjobb och skyddade anställningar på . En person som kan ta ett sådant arbete är inte berättigad till sjukersättning, oavsett om ett sådant arbete finns tillgängligt eller inte. avskaffades möjligheten till tidsbegränsad sjukersättning. Enligt tyder ingenting på att sjuk- och aktivitetsersättning lämnas till personer med betydande arbetsförmåga. Vid nekad ersättning sker en tydlig försämring av inkomsterna eftersom bortfallet av sjuk- och aktivitetsersättning inte kompenseras med högre arbetsinkomster eller högre transfereringar från andra ersättningssystem. Vidare kan ett nekande av sjuk- och aktivitetsersättning få negativa konsekvenser för hälsan. Jämfört med dem som beviljas ersättning har de som nekas fler dagar som inlagd inom sluten vård efter beslutet. Den negativa effekten kan härledas till en relativ ökning av personer som är inlagda med en allvarlig psykisk sjukdom. Dessa personer är i en särskilt utsatt position i händelse av ett nekande. Resultaten uppvisar ett tydligt mönster såtillvida att ju svagare position individen har på arbetsmarknaden, desto större är risken för att nekandet får negativa konsekvenser för inkomster och hälsa. Trots de negativa effekterna ges inget stöd för att skulle vara för strikta i sina bedömningar i förhållande till regelverket. Under förutsättning att denna slutsats är korrekt pekar det mesta därmed på att det finns en betydande diskrepans mellan de villkor som reglerar rätten till sjuk- och aktivitetsersättning, och människors möjligheter att arbeta. föregås beslut om rätt till sjuk- och aktivitetsersättning i ärenden där den försäkrade är sjukskriven inte av en process som är att betrakta som helt separerad från sjukskrivningsprocessen. Exempelvis baseras beslutet på befintliga medicinska underlag i sjukpenningärendet och på handläggarens bedömningar och rekommendationer. Detta kan skapa problem för handläggaren som dels har till uppgift att agera stöd och bedöma behovet av rehabilitering, dels agera som kontrollfunktion i sjukförsäkringen. Med sammanblandade processer för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning riskerar också gamla bedömningar och beslut att få långtgående konsekvenser. Borttagandet av den bortre gränsen för rätt till sjukpenning förefaller ha haft en negativ inverkan på benägenhet att utreda den sjukskrivnes rätt till sjuk- och aktivitetsersättning. Oavsett sjukskrivningens längd övergår färre från sjukpenning till sjuk- och aktivitetsersättning än med en tidsgräns (2008–2016). Med en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning fanns en naturlig bortre gräns för att pröva rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. Resultaten visar också att personer som påbörjade sin senaste sjukskrivning i närvaro av en bortre tidsgräns uppvisade högre arbetsinkomster efter ett nekande än de som påbörjade en sjukskrivning utan en tidsgräns. Avslutningsvis konstaterar tydliga brister i genomförande av den särskilda utredning som ska genomföras mellan dag 366 och 450 i sjukfallet. rekommenderar regeringen att dels införa en lagreglerad tidsgräns för prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning, dels överväga ett införande av en separat process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringens bedömning och åtgärder Enligt regeringen är det viktigt att en prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning i pågående sjukfall sker utan onödigt dröjsmål. Den historiskt låga graden av nybeviljande av ersättningarna som lyfter fram har också regeringen konstaterat. Regeringen har därför initierat en översyn av regelverket för sjukersättning och möjligheter till en meningsfull sysselsättning för den som uppbär sjukersättning. Enligt tyder erfarenheterna före och efter borttagandet av den bortre tidsgränsen för sjukpenning på att prövningen av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning inte prövas i samma utsträckning i avsaknad av en bortre tidsgräns. Som noterar gör bedömningen att det minskade nybeviljandet 2016 och 2017 beror på en mer korrekt tillämpning av det regelverk som infördes . Det är dock enligt sannolikt att även borttagandet av den bortre tidsgränsen haft betydelse för prövningen av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning i långa sjukfall. Efter borttagandet av den bortre tidsgränsen för sjukpenningen införde en s.k. särskild utredning, som ska genomföras mellan dag 366 och 450 i ett sjukfall. Syftet är att förkorta sjukfallet och öka återgången i arbete, men också att utreda möjligheterna att byta ut sjukpenning mot sjuk- eller aktivitetsersättning. konstaterar att de utredningar som har ersatt den bortre tidsgränsen inte alls föreföll bli genomförda i den utsträckning som kunde förväntas. Regeringen bedömer att numera i ökad utsträckning genomför den särskilda utredningen som myndigheten har utsatt. rekommenderar således en lagreglerad tidsgräns för prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen kan efter avslutad översyn av sjukersättningen arbeta vidare med frågan. Vad gäller processer för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning respektive sjukpenning bedömer regeringen dock att det främst är en fråga för myndighetens interna styrning. I fråga om regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser anger regeringen följande. För att bryta den tidigare uppgången i sjukfrånvaron samt minska skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män beslutade regeringen att anta ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identifierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I budgetpropositionen utvecklades programmet med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen. Vidare betonades rollen för arbetsmarknadens parter. Åtgärder vidtogs också i syfte att ge unga med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete, i stället för att få aktivitetsersättning. Åtgärdsprogrammet utvecklades ytterligare i Åtgärdsprogram 3.0 – Regeringens initiativ för en trygg sjukförsäkring med människan i centrum, som presenterades . En del av Åtgärdsprogram 3.0 är ett uppdrag till att förstärka arbetet med att ge stöd till individers återgång i arbete. I uppdraget ingår att uppmärksamma och se till att de försäkrade, som kan ha behov av åtgärder och kompetens från Arbetsförmedlingen, får tillgång till detta inom ramen för det nuvarande samarbetet med Arbetsförmedlingen. I åtgärdsprogrammet ingår också en översyn inom av sjukersättningen. I översynen ska regelverket för sjukersättningen analyseras för att säkerställa att gränsdragningen mellan de långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och de som i stället beviljas sjukersättning är ändamålsenlig. Eventuella hinder för den som har sjukersättning att delta i aktiviteter eller att prova på att återgå i arbete ska analyseras liksom behovet av ytterligare åtgärder i syfte att minska antalet långa sjukfall. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I kommittémotion 2018/19:271 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att tydliggöra uppdraget till vad gäller prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning. I avvaktan på regeringens översyn bör den som är i behov av en prövning av rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning få en sådan prövning inom rimlig tid och anpassad till individens behov. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till lättnader i regelverket med syftet att fler ska kunna ta del av sjukersättning. Detta bör ske genom att införa en ny mindre permanent sjukersättning som möjliggör omprövning av arbetsförmågan och där ersättningen är kopplad till vård och rehabilitering. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till en mer fristående process i övergången mellan sjukpenning och sjuk- eller aktivitetsersättning. I kommittémotion 2018/19:270 av (C) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden i enlighet med rekommendationer. Regeringen bör således införa en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjuk- och aktivitetsersättning och ge i uppdrag att utarbeta en ny process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning fristående från sjukskrivningsprocessen. I kommittémotion 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på hur regelverket för sjuk- och aktivitetsersättning kan ändras för att fler ska kunna ta del av ersättningen. tas inte hänsyn till ålder, utbildning eller andra individuella skäl och den försäkrade prövas mot hela arbetsmarknaden inklusive anpassade arbeten, och oavsett om det finns ett sådant arbete tillgängligt eller inte. Utskottet noterar att antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar har varierat kraftigt men att antalet har minskat. Den högsta nivån nåddes 2003 då 73 000 personer beviljades ersättning och den lägsta 2010 då 14 000 personer beviljades ersättning. Som orsak till nedgången anger förändringar i arbetssätt och tillämpning av reglerna. Nedgången efter 2008 kan enligt i stor utsträckning tillskrivas de skärpta krav för beviljande av sjukersättning som då infördes, inklusive avskaffandet av den tidsbegränsade sjukersättningen. har inte funnit något stöd för att har varit för strikt i sina bedömningar i förhållande till regelverket. Frågan är då om regelverket i sig är för strikt. Enligt förefaller borttagandet av den bortre gränsen för rätt till sjukpenning ha haft en negativ inverkan på benägenhet att utreda den sjukskrivnes rätt till sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen har uppmärksammat det låga beviljandet av sjukersättning och beslutat om en översyn av reglerna. Bland annat ska regelverket analyseras för att säkerställa att gränsdragningen mellan de långtidssjukskrivna som fortsätter med sjukpenning och de som i stället beviljas sjukersättning är ändamålsenlig. Översynen ska slutföras . I avvaktan på resultatet av översynen finns det inte skäl för att göra några tillkännagivanden, vare sig vad gäller tydliggörande av uppdrag, införande av en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjuk- och aktivitetsersättning eller ändring av regelverket i övrigt. Inte heller anser utskottet att det bör införas en ny fristående beslutsprocess för sjuk- och aktivitetsersättning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2018/19:271 (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:270 (C) yrkandena 1 och 2 och 2018/19:287 (V) och föreslår att lägger regeringens skrivelse 2018/19:8 till handlingarna. Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:271 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:270 av (C) yrkande 2 och 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) samt 2018/19:270 av (C) yrkande 1. I avvaktan på resultatet av regeringens översyn av sjukersättningen anser vi att uppdraget till vad gäller prövning av rätten till sjuk- och aktivitetsersättning bör tydliggöras. Den som är i behov av en prövning bör få en sådan inom rimlig tid och anpassad till det egna behovet. Vidare bör möjligheten till lättnader i regelverket utredas med syftet att fler försäkrade ska kunna ta del av sjukersättningen. Detta bör ske genom att en ny mindre permanent sjukersättning införs som möjliggör omprövning av arbetsförmågan och där ersättningen är kopplad till vård och rehabilitering. Även möjligheten till en mer fristående process i övergången mellan sjukpenning och sjuk- eller aktivitetsersättning bör utredas. Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:270 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:271 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V). rekommendation om en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjuk- och aktivitetsersättning bör genomföras. Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Vidare bör regeringen ge i uppdrag att utarbeta en ny process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning fristående från sjukskrivningsprocessen. Ändrat regelverk för sjuk- och aktivitetsersättning i avvaktan på översyn m.m., punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) och 2018/19:270 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:271 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Regelverket för sjuk- och aktivitetsersättning måste förändras för att skapa trygghet och garantera att de personer som är i behov av förmånerna också får rätt till dem. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma till med förslag på hur regelverket för sjuk- och aktivitetsersättning kan ändras för att fler ska kunna ta del av ersättningen. tas inte hänsyn till ålder, utbildning eller andra individuella skäl. Vidare prövas den försäkrade mot hela arbetsmarknaden, inklusive anpassade arbeten, och det oavsett om det finns ett sådant arbete tillgängligt eller inte. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2018/19:8 om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning. 2018/19:270 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en lagreglerad tidsgräns för prövning av sjukersättning och aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utarbeta en ny process för beslut om rätten till sjuk- och aktivitetsersättning, fristående från handläggningen av sjukskrivningsprocessen, och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:271 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tydliggöra uppdraget till vad gäller prövning av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till lättnader i regelverket med syftet att fler ska kunna ta del av sjukersättning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till en mer fristående process i övergången mellan sjukpenning och sjukersättning eller aktivitetsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:287 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på hur regelverket för sjukersättning och aktivitetsersättning kan ändras för att fler ska kunna ta del av ersättningen och tillkännager detta för regeringen. om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Vi debatterar nu socialförsäkringsutskottets betänkande 12 om om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning, och jag vill yrka bifall till reservation, nr 1. utgångspunkt är att den som är sjuk ska få bästa tänkbara rehabilitering och grundläggande ekonomisk trygghet. Den som har möjlighet att bli frisk ska få bästa tänkbara förutsättningar och incitament att återgå i arbete. Därför ser vi med djup oro på den utveckling som har skett inom sjukförsäkringen de senaste mandatperioderna och hur det har påverkat och påverkar redan utsatta människor. Resultatet i är bekymmersam läsning som vittnar om hur nuvarande regerings hantering av sjukförsäkringen har lett till ett historiskt lågt antal beviljanden av sjukersättning och aktivitetsersättning samt uteblivna prövningar av människors rätt till dessa ersättningar. Avslagen på ansökan om sjukersättning låg 2017 på för kvinnor och för män. De mycket hårda bedömningarna och det strikta regelverket för sjukersättning har lett till att människor har satts i en oerhört utsatt situation, och förra mandatperiodens regering har enligt mig fört en alldeles för hård linje gentemot några av de mest utsatta i samhället. Det finns otaliga berättelser med människoöden, som jag mer och mer försöker ta del av. Det handlar om människor med cancer som utförsäkras eller att någon med diskbråck som bedömts som icke arbetsför bedöms som arbetsför av och inte beviljas sjukersättning. Låt mig citera någon som drabbats personligen: "När man är svag och sjuk, och tryggheten plötsligt rycks undan, så förändras hela ens världsbild. Det är som att man faller handlöst och skräcken lamslår en. Hos de allra flesta skapar chocken och rädslan ett ännu sämre mående - ibland tillkommer flera diagnoser - vilket förlänger rehabiliteringstiden avsevärt. I det läget har man ingen styrka eller förmåga att sätta sig in i sjukförsäkringens krångliga regelverk eller vilka lagar som gäller." Jag tror att detta är talande för hur många upplever sin situation. Naturligtvis är det inga lätta bedömningar, och givetvis måste målsättningen vara att människor får den rehabilitering och hjälp de behöver med målsättningen att återgå i arbete. Men det måste göras en ordentlig översyn av det stora antal avslag som görs . Det är något som inte stämmer. Det är något som inte fungerar som det ska när så många människor upplever att de inte får en rättssäker och rättvis bedömning utan i stället blir orättvist behandlade, faller mellan stolarna och i värsta fall utförsäkras. Det fanns naturligtvis stora brister i den tidigare bortre tidsgränsen i sjukpenningen, och vi kommer inte att verka för ett återinförande av den i dess dåvarande form. Vi menar dock att de åtgärder från den nuvarande regeringen som hade behövt implementeras i den bortre tidsgränsens ställe till stor del har uteblivit och att de åtgärder som har vidtagits inte har varit tillräckliga, vilket rapporten från visar. Detta har bland annat inneburit att prövningar av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning inte genomförts i tillräcklig omfattning. Vi menar att det kan finnas stora individuella skillnader, och innan regeringen är klar med sin pågående översyn av sjukersättningen är det svårt att bedöma huruvida en lagstadgad tidsgräns för prövning av sjukersättning är bästa väg att gå. Tills denna översyn är klar behöver regeringen tydliggöra uppdraget till så att de som är i behov av en prövning av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning får en sådan prövning, anpassad efter individens behov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om att nekas sjukersättning och aktivitetsersättning Låt mig dock framhålla att huvudproblematiken vad gäller bedömning av sjukersättning och aktivitetsersättning inte handlar om huruvida man får en prövning eller inte utan om att majoriteten av prövningarna leder till avslag. Som sagt fick av kvinnorna och av männen avslag 2017. låg siffran på . Men det faktum att personers rätt till sjukersättning och aktivitetsersättning i många fall inte ens prövas är givetvis oacceptabelt. Som också lyfter fram finns det ett stort gap mellan de krav en människa ska uppfylla för att få ersättning och hennes faktiska möjligheter att återgå i arbete. Det leder till att människor faller ned i detta gap. En av de vanligaste orsakerna bakom nybeviljande av framför allt aktivitetsersättning men även sjukersättning är psykiatriska diagnoser. Här vet vi, utifrån en annan granskning från som vi får anledning att återkomma till senare, att det finns stora brister i bemötande och bedömning av dem med psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa är en av de vanligaste orsakerna till sjukskrivning. Akuta åtgärder måste vidtas för att minska det gap människor faller ned i. En väg att gå är att införa lättnader i regelverket och en mindre permanent form av sjukersättning, där kraven för att få ersättning inte är lika höga eftersom man regelbundet omprövar arbetsförmågan och kopplar denna ersättning till insatser för vård och rehabilitering. fanns det en mer tillfällig form av sjukersättning, och vi tycker att man ska se över möjligheten att införa något liknande igen så att steget till att få sjukersättning inte blir lika högt och så att färre människor utförsäkras.