bet · H501SoU14 · 2018-03-15 00:00:00 — Utredarens förslag bereds inom . Av regeringens propositionsförteckning, daterad , framgår att regeringen avser att lämna en proposition om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen . Förutsättningar för vissa särskilda boendeformer för äldre (Ds 2017:68) har utrett möjligheterna att göra det enklare för kommunerna att bevilja vissa insatser åt äldre utan individuell prövning och att skapa boenden för äldre som inte behöver omvårdnad dygnet runt. Förslagen presenteras i promemorian Om förenklat beslutsfattande och särskilda boendeformer för äldre (Ds 2017:12). I promemorian föreslås bl.a. att ett nytt tredje stycke ska föras in i 5 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) som anger att kommunen även får inrätta särskilda boendeformer för äldre människor som behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service (s.k. mellanboenden). Under beredningen av förslaget i kom det fram att promemorian behövde kompletteras. Kompletteringarna presenterades i promemorian Förutsättningar för vissa särskilda boendeformer för äldre (Ds 2017:68) . Där föreslår regeringen bl.a. – att det i mellanboenden inte ska krävas tillgång till personal dygnet runt – att tillståndsplikt ska gälla för mellanboenden som bedrivs av privata utförare – att socialtjänstlagens regler om högkostnadsskydd för avgifter för plats i särskilda boenden ska gälla även för mellanboenden. Av regeringens propositionsförteckning, daterad , framgår att regeringen avser att lämna en proposition om särskilda boendeformer . Inspektionen för vård och omsorg () ansvarar för tillsyn över hälso- och sjukvård, hälso- och sjukvårdspersonal, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Myndigheten ansvarar också för viss tillståndsprövning. följer upp rapporteringen och bedömer om ett beslut har verkställts inom skälig tid. Om ett beslut inte har blivit verkställt inom skälig tid får kommunen möjlighet att yttra sig. granskar vad kommunen har gjort för att verkställa beslutet, om den enskilde tackat nej till ett godtagbart erbjudande samt övriga omständigheter i ärendet och om det finns andra omständigheter som gjort att beslutet inte kunnat verkställas. Om den enskilde har fått vänta oskäligt länge på att ett beslut ska verkställas och kommunen inte redovisat att man vidtagit tillräckliga åtgärder kan ansöka om utdömande av särskild avgift hos förvaltningsrätten. Bestämmelsen om parboendegaranti (4 kap. 1 c § SoL) infördes i enlighet med proposition 2011/12:147 Rätten att få åldras tillsammans – en fråga om skälighet, värdighet och välbefinnande i äldreomsorgen (bet. 2011/12:SoU21, rskr. 2012/13:3). hade regeringens uppdrag att följa upp lagändringen (beslut S2012/6730/FST). Den tredje och sista rapporten lämnades . Denna uppföljning visade att den nya bestämmelsen hade haft ett begränsat genomslag. till ansökte 419 par om att få bo tillsammans i särskilt boende då bara den ena parten hade behov av insatsen i de 242 kommuner som besvarade enkäten. Det motsvarade av alla sammanboende personer som kommunerna beviljar särskilt boende . Av de 419 ansökningarna beviljade kommunerna 384 stycken (). De allra flesta ansökningar som kommunerna inte beviljade avskrevs på grund av att den sökande tog tillbaka ansökan eller att någon av parterna avled. av kommunerna fick in ansökningar om medboende /15. Fler män än kvinnor i särskilda boenden ansökte om att få ta med sin make eller sambo som medboende. Kommunerna har i intervjuer och enkätsvar angett vad de upplever som för- och nackdelar med reformen. Som fördelar nämnde de att – det är en trygghet för de äldre att få fortsätta bo tillsammans – möjligheten att välja ökar de enskildas delaktighet och självbestämmande – den lagreglerade rättigheten att bo tillsammans ger en trygghet för de äldre. Som nackdelar och problem förknippade med parboendet nämnde kommunerna att – det kan vara svårt för en frisk make eller sambo att bo i ett särskilt boende avsett för personer med demenssjukdom – det är för få platser i särskilda boenden som är lämpliga för parboende, vilket kan leda till dyrare lösningar för de enskilda och att det uppstår köer till boendeplatserna – att den medboende inte har en garanti att han eller hon får bo kvar i det särskilda boendet när den biståndsbedömda personen avlider innebär en osäkerhet – det finns en risk att maken eller sambon kan uppleva ett krav från anhöriga att han eller hon ska flytta med till det särskilda boendet – det kan finnas en otydlighet om vad som ingår i boendet, vilken hjälp och vilket stöd som ingår i boendet och hur boendet ska ersättas för eventuella insatser till den medboende. besvarade statsrådet en interpellation om brist på äldreboenden (ip. 2017/18:125, prot. 2017/18:37). Statsrådet anförde bl.a. följande i sitt svar: Ett hem, ett boende, där man känner sig trygg är en grundläggande del av livskvalitet för de flesta av oss. För dem med större vårdbehov kan ett hem i särskilt boende vara att föredra. Regeringen fortsätter med satsningen på investeringsstöd för fler bostäder för äldre. Satsningen har successivt ökat från till . Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheten till gemenskap och trygghet för äldre. Enligt har stödet beviljats till 2 524 nybyggda lägenheter och 438 nytillkomna lägenheter genom ombyggnad samt bidragit till att ca 900 nya lägenheter blivit färdigställda mellan och oktober . Alltför många äldre känner sig otrygga och ensamma i sitt boende trots hjälp från . Dessa personer skulle behöva ett tryggare boende även om de inte är i behov av service och omvårdnad alla tider , vilket oftast är ett kriterium för att få flytta in i de särskilda boenden som finns . En ny form av särskilt boende kan då vara av stort värde för dessa personer. Regeringen har därför tagit initiativ till att ge kommuner befogenhet att inrätta särskilda boendeformer för äldre personer som behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service. Målgruppen är äldre som inte behöver omvårdnad dygnet runt. Tillgången till bostäder för äldre är en central fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Att det finns boenden som är anpassade efter vissa behov är viktigt för att kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. Utskottet är positivt till regeringens fortsatta satsning på investeringsstöd för fler bostäder till äldre. Det är även positivt att regeringen avser att lämna förslag som rör boenden för äldre som inte behöver omvårdnad dygnet runt. Utskottet noterar vidare att betänkande SOU 2017:21 bl.a. innehåller förslag om att kartlägga om det finns skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall ligger bakom dessa skillnader. I betänkandet finns även förslag om att bl.a. göra en studie av livssituationen för personer som har ansökt om plats i särskilt boende där huvudorsaken varit oro, ångest och/eller ensamhet, men fått avslag på ansökan om särskilt boende. Betänkandet bereds inom . Denna beredning bör inte föregripas. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att inte behöver ta några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:874 (S), 2017/18:1584 (SD) yrkande 19, 2017/18:3297 (S), 2017/18:3593 (V) yrkandena 5–7 och 2017/18:3750 (KD) yrkande 44. Motionsyrkandena bör avslås. har haft regeringens uppdrag att följa upp bestämmelsen om parboendegarantin. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:3421 (M) yrkande 43. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av en motion om möjligheten att utreda en samboendeform mellan studenter och seniorer. Motion 2017/18:1476 (-) bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen utan dröjsmål bör återkomma till med ett förslag som möjliggör förenklad biståndsprövning för äldre i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller tre motionsyrkanden och bifaller delvis ett motionsyrkande. Jämför reservation 9 (S, MP) och 10 (V). I kommittémotion 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra förenklad biståndsbedömning för äldre. I kommittémotionerna 2016/17:2973 yrkande 36 och 2017/18:3787 yrkande 20, båda av m.fl. (C), föreslås tillkännagivanden om att tillåta att kommuner ger bistånd utan biståndsprövning i vissa fall. I kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att biståndsprövningen bör förenklas när det gäller hemtjänst och enklare sociala insatser för personer som har fyllt . Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrund och pågående arbete Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre presenterade regeringen lagrådsremissen Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre. I lagrådsremissen föreslår regeringen att det i socialtjänstlagen ska införas en ny bestämmelse med innebörden att socialnämnden utöver vad som följer av 4 kap. 1 § SoL får erbjuda hemtjänst till äldre personer utan föregående behovsprövning. Ett sådant erbjudande förutsätter att den äldre personen har informerats om i vilken utsträckning och på vilket sätt han eller hon kan påverka utförandet av insatserna, på vilket sätt kommunen följer upp insatserna och rätten att alltid kunna ansöka om bistånd enligt 4 kap. 1 §. Korttidsplats ska inte kunna erbjudas utan föregående behovsprövning. Vidare föreslås att kommunen ska följa upp de insatser som har erbjudits med utgångspunkt i kommunens riktlinjer, insatsernas kvalitet och värdegrunden för äldre. Det föreslås också att kommunen i sina riktlinjer närmare ska precisera villkoren för de insatser som kommunen erbjuder. ska få i uppdrag att följa upp och utvärdera tillämpningen av den nya bestämmelsen om förenklat beslutsfattande med fokus på förslagets effekt på en jämlik och jämställd äldreomsorg samt hur den nya bestämmelsen påverkar äldre kvinnor och män med nedsatt kognitiv förmåga. ska även få i uppdrag att närmare analysera samt ge förslag på hur statistikuppgifter om de insatser som beviljas utifrån den nya bestämmelsen kan redovisas på lämpligt sätt. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Lagrådet lämnade sitt yttrande . Av regeringens propositionsförteckning, daterad , framgår att regeringen avser att lämna en proposition i frågan . Äldres delaktighet och självbestämmande behöver öka i den vardagliga äldreomsorgen. En del i detta är att öka möjligheterna till förenklad biståndsprövning. Äldre som bara behöver t.ex. trygghetslarm, service eller sociala insatser i mindre omfattning ska inte behöva gå igenom en omfattande biståndsprövning, och kommuner ska inte behöva ägna omfattande administration åt detta. Enligt utskottet bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med ett förslag om att möjliggöra förenklad biståndsprövning för äldre i vissa fall. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2016/17:2973 (C) yrkande 36, 2017/18:3651 (KD, M, C, L) yrkande 8 och 2017/18:3787 (C) yrkande 20 bör bifallas. Motion 2017/18:3593 (V) yrkande 8 bör bifallas delvis. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bemanning, utbildning och kompetens inom äldreomsorgen samt kunskap om demens. Jämför reservation 11 (M), 12 (V), 13 (M), 14 (SD), 15 (V) och 16 (M). I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om att stödja att fler undersköterskor anställs inom äldreomsorgen. I kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utformas en kompetensplan för äldreomsorgen som kan öka antalet undersköterskor. I motion 2017/18:2141 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att verka för att fler undersköterskor anställs i äldrevården. I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsmodeller för äldreomsorgen. I yrkande 47 föreslås ett tillkännagivande om att ta fram en långsiktig ledarskapsutbildning inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att ledarskapsutbildningen i första hand ska vara avsedd för första linjens chefer inom hemtjänst och äldreomsorg. I kommittémotion 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att landsting, kommuner och privata utförare ska ge personalen inom äldreomsorgen goda förutsättningar att delta i vidare- och specialistutbildning. I kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att reglera att enhetschefen har lämplig utbildning i särskilda boendeformer, hemtjänst och dagverksamheter för äldre. I motion 2017/18:771 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över behovet av att ta fram en tydlig struktur för utbildning till yrken inom bl.a. äldreomsorg. I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 53 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att utvärdera och uppgradera Svenskt Demenscentrums utbildning. Av 3 kap. 3 § SoL följer att insatser inom ska vara av god kvalitet, att det för alla uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet samt att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Bakgrund och pågående arbete Ökad bemanning inom äldreomsorgen För att öka tryggheten och kvaliteten för den enskilde inom äldreomsorgen avsatte regeringen 1 för ökad bemanning . avsatte regeringen 2 . Medlen har fått användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. I budgetpropositionen avsatte regeringen ytterligare 2 till bemanning i äldreomsorgen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Regeringen bedömer att bemanningssatsningen är en angelägen investering för en äldreomsorg av god kvalitet för att exempelvis bryta isolering och öka kvaliteten på måltiderna. Enligt regeringen bör två områden uppmärksammas i samband med uppföljningen av den fortsatta satsningen. Det gäller dels arbetsmiljön för de kvinnor och män som arbetar inom äldreomsorgen, dels personalkontinuiteten för personer i behov av stöd och omsorg. Mot bakgrund av de brister som framkommit finns det enligt regeringen skäl att följa vilket utvecklingsarbete kommunerna bedriver inom dessa områden. har i uppdrag av regeringen att administrera och fördela medel och löpande följa upp satsningen på en ökad bemanning inom äldreomsorgen (S2015/4099/FST, S2015/04636/FST). publicerade en uppföljning av stimulansmedel. Av uppföljningen framgår att alla kommuner rekvirerade stimulansmedel för sin och enskilda utförares verksamheter. Regeringens satsning påbörjades och har finansierat ungefär 5 000 årsarbetare i olika yrkeskategorier hos kommunala och enskilda utförare av äldreomsorg. Stimulansmedlen har i olika äldreomsorgsverksamheter använts på ett sätt som främjar förbättringar för en god vård och omsorg om äldre personer. Några återkommande teman i kommunernas redovisningar är att de med stimulansmedlen har åstadkommit bl.a. förbättrad kontinuitet i bemanningen, bättre nattbemanning, team för trygg hemgång efter sjukhusvistelse och förbättrat arbete med aktiviteter för en meningsfull tillvaro för äldre personer med omsorgsinsatser, såväl enskilt som i grupp. Några kommuner redovisar också att de har använt stimulansmedlen för förbättringar när det gäller trygghetslarm, ökad kvalitet i rehabiliteringen eller förstärkt bemanning där det finns boende som har mycket oro. Enligt rapporten tyder uppföljningsresultaten så här långt på att stimulansmedlen har bidragit till ökad trygghet och kvalitet för den enskilde, samt utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, i de verksamheter som har nåtts av stimulansmedlen. Satsningen har inneburit både att ny personal kunnat anställas och att befintlig personal kunnat gå upp i arbetstid. Genom satsningen har kommunerna framför allt anställt fler undersköterskor (3 245 årsarbetskrafter), men också vårdbiträden (886), sjuksköterskor (282), arbetsterapeuter (140) och fysioterapeuter (124). Några kommuner har dessutom anställt dietister, kock, kallskänka eller vårdhundförare (för ökad bemanning inom äldreomsorgen – Uppföljning av medel, 2017). Statskontoret har på regeringens uppdrag (S2015/08192/FST) följt upp styrning, utformning och arbetssätt när det gäller bemanningssatsningen. Statskontoret bedömer att satsningens utformning är ändamålsenlig. De aktiviteter som kommunerna har genomfört stöder satsningens mål om ökad kvalitet och trygghet för de äldre. Kommunerna har i hög grad involverat utförare som bedriver äldreomsorg i enskild regi i satsningen. Statskontoret bedömer att satsningen är förenad med en risk för att kommunerna minskar sina egna medel till äldreomsorgen. Statskontoret ser även en risk för att satsningen inte leder till långsiktiga effekter (Ökad bemanning inom äldreomsorgen, Delrapport, Statskontoret 2016). Reglering av yrket undersköterska beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). – beskriva yrkets innebörd och yrkesrollens art – föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller annan reglering – förtydliga vilken kompetens som ska krävas – lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen i regleringsbrev (S2017/06717/FS, ändringsbeslut ) gett i uppdrag att föreslå nationella kunskapskrav till yrket undersköterska och beskriva vilka författningsändringar som krävs för att kompetenskraven ska kunna fastställas i föreskrift. Syftet är att tydliggöra vad en undersköterska ska kunna och vad som ska ingå i utbildningen. I genomförandet av uppdraget ska föra dialog med , Kommuner och Landsting (SKL) och Utredningen om reglering av yrket undersköterska (2017:07) om hur kompetenskraven på bästa sätt kan ligga till grund för undersköterskeutbildningar och till grund för en reglering av yrket. Uppdraget ska redovisas till . Ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer fick (S2012/7552/FST) i uppdrag av regeringen att upphandla en ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. Utbildningen skulle baseras på det förslag till nationell ledarskapsutbildning som lämnades till regeringen . Utbildningen skulle genomföras på högskolenivå och omfatta 30 högskolepoäng. Uppdraget avslutades , och 2016 publicerade Nationell ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer – Slutrapport. Av denna framgår att av målgruppen genomförde utbildningen i regeringens satsning på en ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer. Efter att satsningen avslutats finns fortfarande en efterfrågan på utbildningen, och de tre lärosätena har den nu antingen i sitt reguljära utbud eller erbjuder den som uppdragsutbildning. Under de , 2013–2015, som satsningen pågick genomfördes två utbildningsomgångar. 924 enhetschefer och arbetsledare från 209 kommuner gick igenom utbildningen med intyg eller högskolepoäng. De kursutvärderingar som gjordes genom enkäter och intervjuer visade att utbildningen av det stora flertalet har uppfattats som relevant och bra i sin helhet. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) I betänkandet Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) föreslår utredaren bl.a. att regeringen ger i uppdrag att, i samverkan med berörda intressenter, överväga hur det nationella kunskapsstödet behöver utvecklas för att bättre nå yrkesverksamma inom vård och omsorg om äldre personer. Syftet ska vara att fortlöpande öka yrkesverksammas förmåga att ge äldre personer god vård och omsorg. Utredaren föreslår vidare att det i socialtjänstförordningen ska regleras att enhetschefen eller motsvarande person så långt det är möjligt ska ha lämplig utbildning i särskilda boendeformer, hemtjänst och dagverksamheter för äldre personer. Detta krav ska dock inte gälla för utförare av hemtjänst som enbart utför serviceuppgifter. Regeringen föreslås ge i uppdrag att med utgångspunkt från tidigare genomförd nationell ledarskapsutbildning utforma och upphandla en nationell ledarskapsutbildning för enhetschefer som ansvarar för genomförande av kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre personer. Arbetet med att utforma utbildningen bör genomföras i samarbete med berörda intressenter. Regeringen föreslås även ge i uppdrag att ta fram en vägledning för vad som är lämplig utbildning för enhetschefer och vad som i övrigt krävs med anledning av förslaget till ny bestämmelse i socialtjänstförordningen. Utredarens förslag bereds inom . Av regeringens propositionsförteckning, daterad , framgår att regeringen avser att lämna en proposition om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen . lämnade underlag och förslag till en plan för prioriterade insatser till 2022. I sin rapport nationell strategi för demenssjukdom utpekas sammanlagt sju prioriterade problemområden, varav kunskap och kompetens bedöms vara det område där det finns störst behov. Det finns även behov av utveckling när det gäller samverkan mellan huvudmännen. Andra viktiga utvecklingsområden är personal, uppföljning och utvärdering samt anhöriga och närstående till personer med demenssjukdom. Värdet av ett demensvänligt inkluderande samhälle lyfts även fram, liksom utvecklingen av tekniska lösningar inom välfärden. beviljade regeringen för att revidera utbildningsmaterialet Demens ABC och Demens Plus om demens. Utbildningsmaterialet togs fram 2009 och bygger på riktlinjer om demens, vilka har reviderats. Utbildningsmaterialet om demens är riktat till personal inom vård och omsorg, anhöriga samt till studerande på vård- och omsorgsutbildningarna. Syftet med utbildningarna är bl.a. att sprida kunskap och erfarenhet om demens och hur man kan minimera användningen av lugnande läkemedel och tvingande skyddsåtgärder. publicerade reviderade nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Rekommendationerna gäller utredning och uppföljning, multiprofessionellt arbete, stödinsatser, läkemedelsbehandling och utbildning. Riktlinjerna betonar nu tydligare vikten av stöd till personer med demenssjukdom som bor i ordinärt boende. publicerade en utvärdering av följsamheten av riktlinjerna (Nationella riktlinjer – Utvärdering 2018 – Vård och omsorg vid demenssjukdom – Sammanfattning med förbättringsområden). En liknande utvärdering genomfördes . Enligt rapporten finns det bl.a. stora brister när det gäller tillgången till handledning och regelbunden reflektion – framförallt inom . Även andra resultat pekar på att det saknas både kompetens och praktiska förutsättningar inom . besvarade statsrådet (S) en interpellation om antalet undersköterskor i äldreomsorgen (ip. 2017/18:123, prot. 2017/18:37). Statsrådet anförde bl.a. följande i sitt svar: Eftersom vi har förstått frågans allvar har regeringen gjort stora satsningar på detta område. Den redan genomförda investeringen i välfärden på till kommuner och landsting byggs nu ut med ytterligare 5 miljarder.