bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition och avslår motionsyrkanden. I betänkandet behandlas också tre skrivelser från regeringen som utskottet föreslår att lägger till handlingarna. I betänkandet finns 5 reservationer (M, SD, C, L, KD). Svensk ekonomi går bra och gynnas av en allt starkare global konjunkturuppgång. Utskottet delar regeringens bedömning att BNP-utvecklingen väntas bli relativt hög, , och dämpas något till 2019. Den höga aktivitetsnivån i ekonomin väntas bidra till att den höga sysselsättningsgraden fortsätter att stiga, och arbetslösheten väntas minska till 2020. Resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019 för att därefter gå mot ett mer balanserat läge. Ett stigande resursutnyttjande i omvärlden och i ger företagen ökade möjligheter att höja sina priser, och inflationen mätt med KPIF väntas nå 2020. Den makroekonomiska utvecklingen bedöms vara osäker och risker i prognosen omfattar bl.a. inriktningen på den amerikanska regeringens politik, utträdesförhandlingarna mellan och och den höga skuldsättningen hos svenska hushåll. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en inriktning på den ekonomiska politiken för att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. Förutsättningarna är enligt utskottet goda för att lösa dagens samhällsproblem och rusta välfärden inför framtida lågkonjunktur. Stora underskott har vänts till överskott och statsskuldskvoten beräknas 2018 bli den lägsta . Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg är det möjligt att bygga ett tryggt och hållbart samhälle. Utskottet delar regeringens syn om att styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del och att politiken ska styras utifrån principen om att gemensamma investeringar för framtiden går före stora skattesänkningar. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedömning om att den finanspolitiska inriktningen är väl avvägd ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Utskottet noterar att ändringarna i det finanspolitiska ramverket, dvs. ett överskottsmål på en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och ett skuldankare som ett komplement till överskottsmålet, tillämpas års ekonomiska vårproposition som inleder budgetarbetet . Utskottet delar regeringens bedömning att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet. Mot bakgrund av att det strukturella sparandet nu ska användas som huvudindikator för att bedöma om det föreligger en avvikelse från överskottsmålet och att det råder en betydande osäkerhet kring beräkningarna av det strukturella sparandet är det enligt utskottet viktigt att regeringen är transparent i de ekonomisk-politiska propositionerna och redovisar såväl antaganden bakom bedömningar av potentiell BNP och jämviktsarbetslöshet som vilka effekter dessa antaganden får för prognoserna för de offentliga finanserna. Utskottet välkomnar den känslighetsanalys regeringen genomfört som visar att den finanspolitiska inriktningen framöver är robust för alternativa bedömningar av jämviktsarbetslösheten. Utskottet kan konstatera att utvecklingen på svensk arbetsmarknad har varit mycket god . Trots det finns det fortfarande utmaningar på arbetsmarknaden. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska och bli lägst i EU behöver politiken fortsätta att inriktas på att minska de obalanser som råder på arbetsmarknaden och underlätta för grupper som har en svag ställning där. Utskottet delar därför regeringen bedömning om att politiken ska fortsätta att inriktas på reformer med fokus på fler och enklare vägar till jobb, som t.ex. investeringar i utbildning och kompetensutveckling som svarar mot arbetsmarknadens kompetensbehov. I likhet med regeringen anser utskottet att investeringar i infrastruktur och bostäder är centrala för att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken med fortsatta investeringar i vägar och järnvägar, bostadsbyggande och bredband. ska ha en jämlik kunskapsskola, som håller samma höga kvalitet i hela landet och i vilken samtliga elever utifrån sina förutsättningar får möjlighet att utvecklas fullt ut. I likhet med regeringen anser utskottet att politiken ska fortsätta att inriktas på att skapa förutsättningar för mer kunskap för alla elever. växer, både ekonomiskt och med fler invånare, vilket är positivt. kan det väntas komma att öka behoven av välfärdstjänster kraftigt framöver. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken där den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas och ytterligare resurser avsättas för kommunsektorn. Utskottet delar regeringens bedömning om att det även är angeläget att effektivisera verksamheten inom kommunsektorn. Det är av stor vikt att det går att lita på vården i hela landet och att de som har störst behov ska ges företräde. Personalsituationen inom vården bedöms vara mycket ansträngd. För att öka vårdens tillgänglighet krävs därför ytterligare reformer. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken med ökade resurser för att t.ex. minska köerna, förbättra samordningen mellan olika delar av vården och förstärka vårdens kompetensförsörjning. I likhet med regeringen anser utskottet att pensionärer har rätt till en ekonomisk trygghet. Utskottet delar regeringens bedömning om att politiken ska inriktas på att ta bort skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension. Utskottet kan konstatera att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå klimatmål men att ytterligare insatser krävs för att målen ska nås. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att fortsätta stärka klimatarbetet, bl.a. genom en klimatstrategi och genom att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor. Minskade utsläpp från transportsektorn bedöms som avgörande för att klimatmålen ska nås. Utskottet anser liksom regeringen att politiken ska inriktas på att minska utsläppen bl.a. genom ökad elektrifiering av transportsektorn, elfordonspremier och bonus–malus-system. Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel är också en viktig del för att nå en fossilfri fordonsflotta liksom att flyget i större utsträckning bär sina kostnader. Utskottet kan också notera att det ligger i regeringens inriktning av politiken. ska vara ett tryggt och säkert land och antalet poliser ska öka. Som regeringen framhåller läggs grunden för ett tryggt samhälle genom en hög sysselsättning, bra skolor och en generell välfärd. Därutöver behövs en kraftsamling för att stävja brottslighet och upprätthålla säkerheten. Utskottet står bakom regeringens ambition om att motverka segregation och öka jämlikheten genom såväl generella som riktade insatser. Proposition 2017/18:100 ekonomiska vårproposition. Cirka 20 yrkanden från allmänna motionstiden. Skrivelse 2017/18:37 om regeringens medelfristiga makroprognoser. Skrivelse 2017/18:85 om regeringens hantering av rekommendationer från EU, och . Skrivelse 2017/18:203 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1 Den ekonomiska utvecklingen 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna Ekonomirapport från Kommuner och Landsting (SKL) 3 Regeringens medelfristiga makroprognoser 4 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 5 Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) 3.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) 4.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) 5.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:100 Skrivelse 2017/18:37 Skrivelse 2017/18:85 Skrivelse 2017/18:203 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 yttrande 2017/18:SkU8y Bilaga 3 Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Bilder från den öppna utfrågningen Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2021 Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal 2018–2021 Tabell 1.4 Prognosjämförelser i den ekonomiska vårpropositionen Tabell 1.5 Nya prognoser av den svenska ekonomins utveckling –2019 Tabell 2.1 Statens budgetsaldo 2017–2021 Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finanser 2017–2021 Tabell 2.3 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Tabell 2.4 Bedömningar av finansiellt sparande 2018–2021 Tabell 2.5 Utgiftstak 2017–2021 Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Tabell 2.7 Extra ändringsbudget – finansiellt sparande och strukturellt sparande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2017/18:100 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:603 av m.fl. (S), 2017/18:1076 av m.fl. (S), 2017/18:2030 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2296 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2473 av Finn (M), 2017/18:2542 av (M), 2017/18:2546 av (M), 2017/18:2630 av m.fl. (S), 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M), 2017/18:2918 av (M), 2017/18:2931 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 11, 19 och 27, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9, 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:4156 av m.fl. (C), 2017/18:4161 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:4162 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:4166 av m.fl. (L) och 2017/18:4167 av m.fl. (KD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) lägger skrivelse 2017/18:37 till handlingarna. Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket lägger skrivelse 2017/18:203 till handlingarna. Regeringens hantering av rekommendationer från EU, IMF och lägger skrivelse 2017/18:85 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (L), (V), (KD), (S), (S), (M) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2017/18:100). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och de följdmotioner som lämnats med anledning av propositionen i dessa delar. Propositionens övriga yrkanden om förslag till lag om ändring i riksdagsordningen och utgiftsområdesindelningen har behandlats av i betänkande 2017/18:KU40. I det här betänkandet behandlar finansutskottet också ett antal motioner från den allmänna motionstiden /18. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. har yttrat sig över propositionens förslag till riktlinjer och följdmotionerna i denna del. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2. I betänkandet behandlar utskottet också tre skrivelser från regeringen med anledning av tre granskningsrapporter från som handlar om regeringens medelfristiga makroprognoser, tillämpningen av det finanspolitiska ramverket och regeringens hantering av rekommendationer från EU, och . Inga följdmotioner har lämnats med anledning av skrivelserna. informerades utskottet av statssekreterarna om konvergensprogram och nationella reformprogram. Programmen lämnades till . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2018 med finansminister och företrädare för . Protokollet från utfrågningen finns i bilaga 3. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har ändå skäl att beakta rapporten. Protokollet från utfrågningen har också presenterats i en rapport från (2017/18:RFR19). 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Svensk ekonomi går bra och gynnas av en allt starkare global konjunkturuppgång. Utskottet delar regeringens bedömning att BNP-utvecklingen väntas bli relativt hög, , och dämpas något till 2019. Hushållen och företagen är optimistiska om konjunkturutsikterna och inom industrin bedöms kapacitetsutnyttjandet vara högt. Den höga aktivitetsnivån i ekonomin väntas bidra till att den höga sysselsättningsgraden fortsätter att stiga, och arbetslösheten väntas minska från 2020. Resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019 för att därefter gå mot ett mer balanserat läge. Ett stigande resursutnyttjande i omvärlden och i ger företagen ökade möjligheter att höja sina priser, och inflationen mätt med KPIF väntas nå 2020. Utskottet framhåller i likhet med regeringen att det finns osäkerheter i prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Risker som kan leda till en annan utveckling än beräknat omfattar bl.a. inriktningen på den amerikanska regeringens politik, utträdesförhandlingarna mellan och och den höga skuldsättningen hos svenska hushåll. Regeringen redovisar en prognos för den ekonomiska utvecklingen i och världen fram . Prognosen baseras på nu gällande regler och på de förslag som lämnas i Vårändringsbudget (prop. 2017/18:100). Tyngdpunkten i regeringens redovisning ligger på utvecklingen och 2019. BNP-tillväxten väntas uppgå till 2019, vilket är högre jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Den främsta anledningen till att prognosen reviderats upp är en starkare tillväxt av fasta bruttoinvesteringar och offentlig konsumtion. Eftersom fler personer söker sig in på arbetsmarknaden har prognosen för arbetslösheten reviderats upp 2018 och 2019, till . Som en följd av att både inflationsutfallen och löneökningstakten blivit lägre än regeringen väntat sig har prognosen för inflationen reviderats ned något. Det bedöms i sin tur leda till att dröjer ytterligare med att höja reporäntan, och prognosen för reporäntan har därmed reviderats ned något , till –0,. Utvecklingen i omvärlden och 2019 Regeringen bedömer att konjunkturuppgången i världsekonomin har breddats och blivit allt starkare. En betydande optimism om den ekonomiska utvecklingen bland företag och hushåll talar för att det goda konjunkturläget fortsätter. Den tidigare konsumtionsledda tillväxten drivs nu alltmer av ökade kapitalinvesteringar, vilket leder till en ökad efterfrågan på investeringsvaror. Tillväxten i världshandeln har ökat, liksom industriproduktionen. Den sammanvägda BNP-tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel bedöms av regeringen uppgå till 2018, för att därefter mattas av något. På bedöms BNP-tillväxten hållas tillbaka av en svag produktivitetsutveckling och en ogynnsam demografisk utveckling. Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2021 1 BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt (). Källa: ekonomiska vårproposition. BNP-tillväxten i euroområdet har 2017 understötts av ökade investeringar, en global uppgång i produktion och handel och en fortsatt expansiv penningpolitik. Framöver väntas en fortsatt god efterfrågan driva fram investeringar. Konsumtionstillväxten väntas dämpas något då sysselsättningstillväxten blir långsammare och inflationen stiger. Sammantaget bedömer regeringen att BNP-tillväxten i euroområdet gradvis dämpas när ekonomin närmar sig sin långsiktiga tillväxtpotential. ekonomi bedöms av regeringen fortsätta att mattas av , till en BNP-tillväxt på . Investeringsviljan tyngs av osäkerhet om utträdesförhandlingarna, och den draghjälp exporten fått av försvagningar av pundet väntas avta. Regeringen konstaterar att pågående konjunkturuppgång är inne på sitt nionde år. Den skattereform som förhandlades fram väntas i det korta perspektivet ge en viss ekonomisk stimulans genom högre investeringar och konsumtion. Det motverkas längre fram av stigande inflationsförväntningar som bidrar till en snabbare normalisering av penning-politiken. BNP-tillväxten bedöms uppgå till 2018, för att därefter gradvis minska. I ökade BNP-tillväxten 2017, drivet av export och fastighetsinvesteringar. Enligt regeringen väntas finanspolitiken framöver bli mindre expansiv, och kreditmarknaden stramas åt för att minska den höga skuldsättningen. Det gör att tillväxt dämpas 2018 och 2019, som den blir mer konsumtionsbaserad. Stigande råvarupriser har gjort att stora råvaruproducerande ekonomier som och kommit ur sin recession, och BNP-tillväxten i dessa länder väntas uppgå till respektive 2018. Utvecklingen i och 2019 I har BNP-tillväxten främst drivits av inhemsk efterfrågan, investeringar och konsumtion. Regeringen bedömer att svensk ekonomi fortsätter att utvecklas starkt. Hushållen och företagen är optimistiska om konjunkturutsikterna, och inom industrin bedöms kapacitetsutnyttjandet vara högt. BNP-tillväxten beräknas uppgå till och beräknas dämpas något till 2019. Årlig procentuell förändring, fasta priser, om inget annat anges -0,3 –0,1 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: ekonomiska vårproposition. Enligt regeringen talar stigande inkomster, fortsatt låga räntor och en fallande arbetslöshet för en fortsatt god tillväxt i hushållens konsumtion . Den offentliga konsumtionen bedöms 2018 växa i jämförelsevis god takt till följd av regeringens åtgärder. Givet att inga nya reformer beslutas väntas den statliga konsumtionen vara mer eller mindre oförändrad 2019 medan den kommunala konsumtionen fortsätter att utvecklas med genomsnittet . Det leder till att tillväxten i offentlig konsumtion dämpas 2019. Investeringstillväxten väntas bli fortsatt hög 2018 och 2019, som en följd av att den globala konjunkturen stärks. Det är framför allt behovet av kapacitetshöjande investeringar som väntas öka. Bostadsinvesteringarna har i genomsnitt bidragit till BNP-tillväxten. steg andelen bostäder till försäljning snabbt, både nyproduktion och befintliga bostäder, vilket bidrog till en generell nedgång i bostadspriserna. Nedgången förefaller ha dämpats något under inledningen av 2018. Sammantaget räknar regeringen med att bostadsinvesteringarna minskar . Som en följd av den globala konjunkturförstärkningen bedömer regeringen att exporten växer i snabbare takt än , som den inhemska efterfrågan dämpas något. Enligt regeringen tyder framåtblickande indikatorer på en fortsatt god efterfrågan på arbetskraft. Den höga aktivitetsnivån i svensk ekonomi bedöms av regeringen medföra att arbetslösheten minskar från 2018 och 2019. steg sysselsättningsgraden för både kvinnor och män, och den väntas fortsätta stiga sammantaget till 2019. Utrikes födda har fortfarande en lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda, men skillnaden har minskat i synnerhet för männen. Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal 2018–2021 Årlig procentuell förändring om inget annat anges BNP, fasta priser BNP-gap, procent av potentiell BNP Arbetskraft 15–74 år Sysselsatta 15–74 år Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,5 1Inflation mätt med KPI med fast bostadsränta. Källa: ekonomiska vårproposition. Regeringen bedömer att resursutnyttjandet i svensk ekonomi 2018 är högre än normalt. Indikatorer såsom Konjunkturbarometern och Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning visar på en brist på arbetskraft. Enligt SCB ligger kapacitetsutnyttjandet inom industrin över det historiska genomsnittet och enligt regeringen investerar företagen för att kunna öka sin produktionskapacitet. BNP-gapet bedöms vara av potentiell BNP både 2018 och 2019. Bedömningen är dock mycket osäker. Regeringen konstaterar att det stigande resursutnyttjandet inte har gett något tydligt avtryck i stigande löneökningstakter. Enligt regeringen talar ett högre resursutnyttjande än normalt i och omvärlden för att den underliggande inflationen kommer att stiga snabbare . Enligt regeringen dämpas detta dock av ett antal faktorer. Bland annat väntas lönerna stiga långsammare jämfört med perioder då konjunkturläget varit likt dagens. Trots att energipriserna bidrar positivt väntas KPIF-inflationen understiga både 2018 och 2019. Utvecklingen 2020 och 2021 I regeringens beräkning av den ekonomiska utvecklingen och 2021 antas bl.a. att inga störningar påverkar ekonomin. Ekonomin antas därför gå mot ett balanserat konjunkturläge. På bestäms BNP-utvecklingen huvudsakligen av utbudsfaktorer såsom tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Vidare antas ingen ytterligare aktiv finanspolitik utöver de föreslagna ändringarna i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2017/18:99). Prognosprinciperna kan få som konsekvens att den kommunala konsumtionen avviker från det demografiska behovet. Potentiell BNP bedöms av regeringen växa 2020 och 2021. Regeringens genomförda reformer bedöms bidra till att sänka jämviktsarbetslösheten fram , även om arbetskraftsutbudet skulle öka. Till följd av antagandet om ingen ytterligare aktiv finanspolitik bedömer regeringen att den offentliga konsumtionen utvecklas jämförelsevis svagt 2020 och 2021. BNP-tillväxten utvecklas därmed i långsammare takt och resursutnyttjandet går mot ett mer balanserat läge. En fortsatt expansiv penningpolitik bidrar dock till att hålla efterfrågan och resursutnyttjandet uppe. Regeringen bedömer att sysselsättningsgraden stabiliseras på . Arbetslösheten väntas minska något till 2021 och 2021 givet genomförda reformer. Inflationen mätt med KPIF väntas nå 2020. väntas på grund av låga styrräntor i omvärlden höja reporäntan i jämförelsevis långsam takt, och räntan antas uppgå till i mitten av 2021. I de avancerade ekonomierna väntas konjunkturen nå sin topp 2020 och BNP-tillväxten väntas därefter mattas av något. Tillväxten i flera av de framväxande ekonomierna bedöms av regeringen också dämpas något, bl.a. i där omställningen till en mer hållbar konsumtionsdriven tillväxt pågår. Risker och osäkerheter i prognosen Det finns ett antal osäkerhetsfaktorer som kan leda till en väsentligt annan ekonomisk utveckling än den i regeringens prognos. Enligt regeringen utgör utgången av utträdesförhandlingarna mellan och , inriktningen på den amerikanska regeringens politik (ekonomisk, handelspolitisk och säkerhetspolitisk) samt klimatförändringar och effekter av extrema väderhändelser risker för den globala ekonomin. Därutöver utgör den privata och offentliga skuldsättningen i ekonomi en riskfaktor. Regeringen framhåller även att inledningen av 2018 präglades av turbulens på aktiemarknaderna i många länder och att liknande episoder framöver inte kan uteslutas. Regeringen konstaterar därutöver att konjunkturuppgången i euroområdet kan bli starkare än väntat, eftersom en fortsatt expansiv penningpolitik kan bidra till starkare investeringsutveckling. I är hushållens skuldsättning och utvecklingen av bostadspriserna fortfarande osäkerhetsfaktorer som kan påverka den ekonomiska utvecklingen. Mot bakgrund av en god inkomstutveckling, stark arbetsmarknad, förväntningar om fortsatt låga räntor och fortsatt brist på bostäder bedömer regeringen att prisutvecklingen stabiliseras framöver. Det skulle innebära att de sammantagna ekonomiska effekterna av nedgången i bostadspriser blir begränsade. Hushållens samlade skulder är dock fortsatt höga och uppgår till av den disponibla inkomsten. av skulderna består av bolån, varav den största delen till rörlig ränta.