bet · H501FiU26 · 2018-02-14 00:00:00 — noterar även det arbete som bedrivs i allt fler kommuner och landsting för att göra heltid till norm, där nästan sex av tio kommuner och tre av fyra landsting har fattat beslut om rätt till heltid eller önskad sysselsättningsgrad 2016. Med det anförda avstyrker finansutskottet motionsyrkandet. Kommunala bolag och deras konkurrenssituation Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottet hänvisar till befintlig lagstiftning som bedöms skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens. I motion 2017/18:3636 av och (båda SD) framför motionärerna att konkurrensvillkoren mellan svenska kommunalt ägda bolag och utländska offentligt ägda bolag kan medföra betydande konkurrensnackdelar för svenska bolag. Motionärerna vill därför att det utreds hur kommunalt ägda bolag kan agera mer affärsmässigt på en internationellt konkurrensutsatt marknad. Utskottet har tidigare behandlat motsvarande yrkande, senast i betänkande 2016/17:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet ansåg utskottet att det inte fanns något skäl för att tillsätta den utredning som motionärerna efterlyste. Utskottets bedömning var att den svenska konkurrenslagen, liksom och statsstödsregler, skapar förutsättningar för väl fungerande marknader och en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna, bl.a. genom att reglera villkoren för offentlig säljverksamhet som drivs i konkurrens med såväl annan offentlig som privat verksamhet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Genom sätts ramar för medlemsstaternas möjligheter att med offentliga medel kunna stödja en viss verksamhet. De gäller också för . Reglerna finns i artiklarna 107–109 i EUF-fördraget (fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Där fastställs att statsstöd är förbjudet om det inte uppfyller vissa på förhand bestämda undantag. Syftet med reglerna är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. Förutsättningarna för konkurrens mellan offentliga och privata näringsverksamheter regleras i konkurrenslagen (2008:579). Enligt finns reglerna för att offentliga aktörer ofta har helt andra förutsättningar än privata företag. En kommun går t.ex. inte i konkurs utan har möjlighet att fortsätta att driva en säljverksamhet som kanske går med förlust. Den kan också sälja varor eller tjänster som den har till uppgift att bevilja tillstånd till företag och konsumenter som agerar på samma marknad. Det gör att risken är stor för att konkurrensen snedvrids när offentliga aktörer säljer varor och tjänster i konkurrens med privata företag. Reglerna innebär att stat, kommun och landsting kan förbjudas att sälja varor eller tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. Även uthyrning innefattas. Den som bryter mot förbudet kan bli tvungen att betala vite till staten. Liksom vid tidigare behandling anser utskottet att det inte finns något skäl att tillsätta den utredning som motionärerna efterlyser. Den svenska konkurrenslagen, liksom och statsstödsregler, skapar enligt utskottet förutsättningar för väl fungerande marknader och en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna, bl.a. genom att reglera villkoren för offentlig säljverksamhet som drivs i konkurrens med såväl annan offentlig som privat verksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Det kommunala utjämningssystemet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1146 av m.fl. (V) och 2017/18:2254 av m.fl. (M), 2017/18:2436 av och (båda C), 2017/18:2640 av och (båda S), 2017/18:2802 av (M) yrkandena 1–5, 2017/18:3082 av (M), 2017/18:3273 av (SD), 2017/18:3504 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3525 av (SD) och 2017/18:3869 av (SD) yrkandena 1 och 2. Kommunsektorn står inför omfattande utmaningar när det gäller kompetens- och personalförsörjningen. Detta som en följd av de demografiska förändringar som står inför de kommande decennierna, med en sjunkande andel personer , som urbaniseringen förväntas fortsätta. och anser att dagens utjämningssystem bygger på delvis inaktuella uppgifter och att systemet därför har urholkats. Den särskilda utredning som för tillfället pågår ser bara över kostnadsutjämningen, vilket är bra men inte tillräcklig. Därför bör en parlamentarisk beredning inrättas som kontinuerligt följer upp och anpassar det kommunala utjämningssystemet till förändrade demografiska och andra strukturella förhållanden. Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1382 av m.fl. (S), 2017/18:1490 av och (båda C), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 87, 2017/18:2317 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2495 av och (båda M), 2017/18:2534 av och (båda M), 2017/18:2702 av (M), 2017/18:2829 av Finn (M), 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2017/18:3733 av (M). Som framgår av utskottets betänkande bereds delbetänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) och slutbetänkande Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning (SOU 2017:38) i . Utredningen tillsattes av regeringen och fick i uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). Efter ett tillkännagivande från om att utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster breddades den pågående utredningen genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:108). Direktivet syftade bl.a. till att öka fokus på kvaliteten, utöka tillståndsplikten och säkra att lika villkor gäller för alla som bedriver välfärd. Utredningens uppdrag har således varit brett, och direktiven innehåller många konkreta deluppdrag som spänner över en rad områden. Regeringen har för avsikt att lämna propositioner för att säkerställa att offentliga medel används till just den verksamhet de är avsedda för och för att stärka mångfalden. Vi anser att propositionerna och därmed slutresultatet av den pågående beredningen av förslag måste inväntas innan beslut tas om nya åtgärder. Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 87, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:1382 av m.fl. (S), 2017/18:1490 av och (båda C), 2017/18:2317 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2495 av och (båda M), 2017/18:2534 av och (båda M), 2017/18:2702 av (M), 2017/18:2829 av Finn (M), 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2017/18:3733 av (M). Vi sverigedemokrater värnar den svenska välfärdsmodellen och månar om kvalitet, ordning och reda, mångfald och valfrihet i välfärdens verksamheter. Det ska därför finnas utrymme för fler aktörer och driftsformer. Aktiebolag som är verksamma inom välfärdssektorn som finansieras med offentliga medel menar vi är att betrakta som särskilda då samhället funnit att dessa verksamheter är så centrala att alla individer ska ha tillgång till dem och att de därför ska finansieras via det offentliga. Mot den bakgrunden bör det införas en bestämmelse om att aktiebolag som finansieras med offentliga medel inte får ta ut utdelning förrän de uppnått en ekonomisk stabilitet som garanterar att verksamheten kan fortskrida även om bolaget skulle hamna på obestånd, så pass länge att det offentliga kan ta över verksamheten utan menlig inverkan på vårdtagare, brukare eller motsvarande. Ersättningssystem för välfärdsverksamheter, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 88. Vi sverigedemokrater anser att ett mer enhetligt nationellt ersättningssystem för välfärdsverksamheter bör införas. Detta för ökad likvärdighet och minskat krångel. Högre resultat ska ge en högre ersättning och det ska vara resultatet som är styrande och inte en ögonblicksbild. Anställda inom offentlig sektor, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 17. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att de som önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. Här har den offentliga sektorn, dvs. den politiskt styrda sektorn, ett stort ansvar för att tillskapa heltidstjänster. Att gå fram med lagstiftning kan skapa strukturella problem om den införs generellt inom alla sektorer. Därför bör denna fråga lösas lokalt inom kommuner och landsting genom att alla anställda inom offentlig sektor erbjuds heltidstjänster. Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi sverigedemokrater värnar den svenska välfärdsmodellen och månar om kvalitet, ordning och reda, mångfald och valfrihet i välfärdens verksamheter. Vi anser också att det bör införas en bestämmelse som reglerar den utdelning som aktiebolag verksamma inom välfärdens områden ska få ta ut. Mot den bakgrunden väljer vi i första hand att reservera oss till förmån för vårt motionsyrkande under förslagspunkt 2 Aktörer inom välfärdens verksamheter, och i andra hand ställer vi oss bakom motion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD). Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (C) (C) anför: ser det som direkt avgörande att fler fristående utförare får vara med och leverera vård och omsorg. Hotet mot valfriheten i välfärden skapar en stor osäkerhet för alla de patienter som valt en privat utförare, men också för de anställda och företagare som verkar i branschen. Möjligheten att göra vinst är en förutsättning för att inte minst de småföretagare som dominerar vård- och omsorgssektorn ska kunna överleva. I betänkandet under förslagspunkt 2 Aktörer inom välfärdens verksamheter föreslår jag att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn och jag bifaller därmed motion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD). Mot den bakgrunden väljer jag att inte reservera mig till förmån för våra motionsyrkanden under förslagspunkt 2. Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (L) (L) anför: Vi liberaler avvisar kraftfullt den nuvarande regeringens planer på att kväva mångfalden av utövare, därtill i en av de företagssektorer där andelen kvinnor bland ägare och ledare är som störst. Att införa lagförslag om att i praktiken förbjuda vinstuttag för privata alternativ i välfärdssektorn vore ett direkt angrepp på en av de företagssektorer där det kvinnliga företagandet är särskilt starkt som det skulle kväva mångfalden. Därför borde inte den s.k. förslag genomföras. I betänkandet under förslagspunkt 2 Aktörer inom välfärdens verksamheter förslår jag att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den ska återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn och jag bifaller därmed motion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD). Mot den bakgrunden väljer jag att inte reservera mig till förmån för våra motionsyrkanden under förslagspunkt 2. Anställda inom offentlig sektor, punkt 8 (V) (V) anför: Det ska vara möjligt för alla som arbetar att försörja sig på sitt arbete. För den som är hänvisad till att jobba deltid är det ofta en omöjlighet att klara sin egen och eventuella barns försörjning. Att jobba deltid innebär i praktiken ofta att man blir beroende av någon annan för att klara sig. Deltidsarbete innebär inte bara en lägre inkomst. Personer som arbetar deltid har också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. Frågan om hur rätten till heltidsanställning ska kunna stärkas har varit föremål för en statlig utredning, den s.k. . överlämnades betänkandet Stärkt rätt till heltidsanställning (SOU 2005:105) med förslag om en lag om heltidsanställning. Utredningen ledde dock aldrig till någon lagstiftningsåtgärd och problemet kvarstår. har vid upprepade tillfällen motionerat om att rätten till heltid ska stärkas genom att lagen om anställningsskydd ändras så att heltid blir norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. tecknade SKL ett treårigt avtal med . Avtalet innehåller flera delar som syftar till ökat heltidsarbete, bl.a. att tillsvidareanställningar på heltid ska eftersträvas vid nyanställning. menar att detta är vällovligt och ett bra steg på vägen. För att alla på arbetsmarknaden ska omfattas av rätt till heltid krävs dock lagstiftning. Deltid ska vara en möjlighet – inte ett tvång. Rätten till heltid bör därför stärkas genom ändringar i lagen om anställningsskydd som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Detta föreslår vi i i motion 2017/18:3362 Ett tryggt och hållbart arbetsliv av m.fl. (V) som behandlas i betänkande 2017/18:AU9. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1146 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en parlamentarisk beredning för att kontinuerligt följa upp och anpassa det kommunala utjämningssystemet till förändrade demografiska och andra strukturella förhållanden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1382 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sätta stopp för övervinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1490 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera på effektivitet och kvalitet i stället för begränsningar av vinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 87.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att införa en bestämmelse om att ett aktiebolag som finansieras av statliga medel inte får ta ut utdelning förrän det finns en sådan ekonomisk stabilitet som kan garantera att verksamheten kan fortskrida även om bolaget skulle hamna på obestånd, och detta tillkännager för regeringen. 88.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträva mot ett mer enhetligt nationellt ersättningssystem för välfärdsverksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2254 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transparensen bör öka i det kommunala skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2317 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utforma regelverk som inte diskriminerar privata välfärdsutförares möjligheter att kunna konkurrera på lika villkor gentemot offentliga utförare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2413 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mindre servicenäringars kringkostnader för tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2436 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2457 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsynsavgifter för kommersiell service och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2495 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2534 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut som rör privata välfärdsföretag måste tas utifrån fakta om medborgarnas behov av verksamheterna och egna val och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2640 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska skatteutjämningssystemet för en mer rättvis fördelning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2702 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla förslag till vinstbegränsning utifrån utredning bör avslås och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2760 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsbesök och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2766 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2795 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra kommuner och stat skyldiga att redovisa faktiska beräkningar och underlag för avgifters storlek och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra kommuner och stat skyldiga att redovisa kostnaden för den motprestation som avgiften avser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2797 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en skyldighet för kommuner att redovisa enligt gemensam mall bör införas, i syfte att underlätta jämförelser, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2802 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det kommunala utjämningssystemet ska ses över i syfte att göra det enklare och mer överblickbart och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte översynen ska syfta till att inte utjämna utfall och faktorer som kommun och landsting bör och kan påverka och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översynen ska syfta till att sänka marginaleffekten i det kommunala utjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översynen ska syfta till att inte ställa kommuner mot varandra, utan i stället låta staten till kompensera de kommuner som bör kompenseras och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att översynen ska syfta till att möjliggöra för staten att dra in utjämningsbidrag till kommuner som inte tar ansvar för sin ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2829 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsade möjligheter till vinstuttag i s.k. välfärdsföretag, av vilken typ det vara må, via planer på ny lagstiftning stoppas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2962 av m.fl. (MP): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra kommuner att hyra ut mark och ta ut marknadsmässig tomträttsavgäld i stället för att sälja marken för exploatering och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att investeringar i högre grad ska finansieras med markarrenden på marknadsmässig nivå och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3082 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förändring av skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3273 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta anta de kommunala skattesatserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur man ämnar arbeta för att värna och utveckla valfrihet och mångfald av aktörer inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3451 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3465 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och utveckla valfriheten inom välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att synliggöra och dela upp alla välfärdsdata/statistik så att beslutsfattare och medborgare kan se vilka som är idéburna, privata och offentliga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3504 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3525 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som genomlyser effekterna av nuvarande utjämningssystem för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den s.k. förslag inte ska genomföras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda heltidstjänster till anställda inom offentliga sektorn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3636 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommunalt ägda bolag som verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad ska kunna agera mer affärsmässigt på densamma och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C): 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för långsiktiga villkor för välfärdens utförare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3733 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att delmålet om ett ”jämställt företagande” är viktigt ur ett rättviseperspektiv, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3869 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som får av sina intäkter via det kommunala skatteutjämningssystemet ska anpassa kommunalskatten, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som får av sina intäkter via det kommunala skatteutjämningssystemet inte får ge mer än lagstadgad miniminivå till de boende i kommunen, och detta tillkännager för regeringen.