bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — I betänkande 2015/16:UbU14 lämnade ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f.). Utredning om konfessionella inslag i skolväsendet Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). – analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regeringsformen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild – analysera för- och nackdelar med konfessionella inslag i olika skolformer, bl.a. ur ett barnrättsperspektiv – föreslå dels ett förtydligande av gränsdragningen mellan utbildning och undervisning, dels en definition av konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning – kartlägga hur fristående skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning följer regelverket – undersöka om det finns ett behov av att ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola, förskola eller fritidshem med konfessionell inriktning – undersöka om det finns behov av att ändra skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund och – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . När det gäller yrkanden som på olika sätt berör konfessionella skolor och konfessionella inslag i skolan vill utskottet inledningsvis understryka att undervisningen i alla skolor ska vara konfessionsfri och vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet samt vara saklig och allsidig. Därtill finns ett visst utrymme för fristående skolor att inom ramen för utbildningen bedriva verksamhet med konfessionella inslag. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt för eleverna. Alla medborgare tillförsäkras rätt till religionsfrihet dels i regeringsformen (2 kap. 1 § första stycket), dels i (9 kap.), dels i FN:s konvention om barnets rättigheter (artikel 14). Utskottet vill framhålla att regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet och utifrån denna analys undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen (2010:800) om konfessionella inslag i utbildningen. Utskottet noterar även att utredningens uppdrag också omfattar den fråga som väcktes av utskottet i det tillkännagivande som lämnades i betänkande 2015/16:UbU14, om att införa ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider. Utskottet välkomnar utredningen och ser fram emot att ta del av utredningens resultat som väntas . När det gäller yrkanden om förbud mot slöja i skolan vill utbildningsutskottet hänvisa till den behandling av frågan som () har gjort, senast i betänkande 2015/16:KU15. I KU:s betänkande återges relevant reglering i regeringsformen och diskrimineringslagen samt . KU:s ställningstagande är, i enlighet med vad utskottet har uttalat, att en lagstiftning som förbjuder slöja för barn i vissa verksamheter inte bör komma i fråga. finner inte anledning att göra något annat ställningstagande i denna fråga. Utskottet finner heller inga skäl att tillstyrka yrkanden om skyldighet att ordna traditionella skolavslutningar och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1054, 2017/18:1062 yrkande 33, 2017/18:2339 yrkandena 17 och 18, 2017/18:2353, 2017/18:2383 yrkande 2, 2017/18:3186 yrkande 9 och 2017/18:3390. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för att motverka mobbning, hedersvåld och sexuella trakasserier i skolan. Jämför reservation 9 (M), 10 (SD), 11 (C), 12 (V), 13 (L) och 14 (KD). I kommittémotion 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 2 efterfrågas en forskningsöversikt om arbete mot kränkande behandling i skolan. I yrkande 4 anförs att alla skolor ska ha forsknings- och evidensbaserade program mot kränkningar och trakasserier. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17 begärs att det ska genomföras en antimobbningssatsning i den svenska skolan. I motion 2017/18:333 av (SD) föreslås en ändring i skollagen om mobbning, vilken innebär att en elev som misstänks för mobbning ska stängas av från undervisningen fram till dess att en utredning har genomförts. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 begärs att om antimobbningsprogram ska följas upp och att en rekommendation till skolhuvudmännen om vilka program som kan användas bör tas fram. I motion 2017/18:617 av (S) bör möjligheten att ge skolor och lärare ökade förutsättningar att motverka mobbning ses över. I motion 2017/18:2224 av m.fl. (S) anförs att man bör överväga att utreda hur skolor kan bli bättre på att förhindra och stoppa mobbning och kränkningar. Insatser för att motverka sexuella trakasserier och hedersvåld I motion 2017/18:2744 av (M) föreslås en nationell strategi för att specifikt förebygga sexuella ofredanden i den svenska skolan. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 22 framförs att det bör utarbetas handlingsplaner mot hedersförtryck och mot kontroll av elever som ska finnas i grund- och gymnasieskolor. I yrkande 23 betonas behovet av att bekämpa hedersrelaterat förtryck. Motionärerna framför att många unga som utsätts för hedersrelaterat förtryck förbjuds att delta i obligatorisk skolundervisning. Enligt motionärerna bör hämtning av elever som uteblir från obligatorisk undervisning tillämpas, i syfte att bryta påtvingad frånvaro från undervisning där kunskaper förmedlas som är viktiga för att kunna leva i det svenska samhället. I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9 framförs att skolan ska vara fri från könsrelaterat förtryck. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås att det ska tas fram ett stödmaterial till skolorna för att motverka förekomsten av sexuella trakasserier. I motion 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7 anförs att regeringen i sitt arbete för jämställdhet mellan könen bör ta initiativ till en särskild upplysningskampanj i landets skolor om hedersvåld som beskriver hedersvåldets historiska ursprung, dess effekter på samhället, hur det strider mot demokratiska principer och mänskliga rättigheter och vad det innebär av frihetsinskränkningar för särskilt flickor och unga kvinnor. Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering, och skollagens sjätte kapitel har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är huvudmannen som ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. Diskrimineringslagen syftar till att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder (1 kap. 1 §). I lagens 1 kap. 4 § beskrivs vad som avses med diskriminering och innebörden av direkt och indirekt diskriminering, bristande tillgänglighet, trakasserier, sexuella trakasserier samt instruktioner att diskriminera. Vidare anges i 2 kap. 7 § att om en utbildningsanordnare får kännedom om att ett barn eller en elev i samband med verksamheten anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier, är utbildningsanordnaren skyldig att utreda de uppgivna trakasserierna och i förekommande fall vidta åtgärder som kan krävas för att förhindra trakasserier . Diskrimineringslagens tredje kapitel reglerar aktiva åtgärder för det förebyggande och främjande arbetet för att inom en verksamhet motverka diskriminering och verka för lika rättigheter. infördes nya bestämmelser om aktiva åtgärder mot diskriminering. Bestämmelserna (3 kap. 16–20 §§) innebär att utbildningsanordnares skyldighet att arbeta med aktiva åtgärder för att motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter har utvidgats till att omfatta alla diskrimineringsgrunder och gäller för förskolan, skolan och annan verksamhet som regleras i skollagen. infördes dels en skyldighet att genomföra arbetet med aktiva åtgärder i enlighet med ett övergripande ramverk, dels en skyldighet att ha riktlinjer och rutiner för verksamheten för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier. Vidare har det tidigare kravet på en likabehandlingsplan ersatts med ett allmänt krav på skriftlig dokumentation. regleras även barns och elevers deltagande i arbetet med aktiva åtgärder mot diskriminering i diskrimineringslagen. Skolinspektionen och () har ett delat ansvar för tillsynen av att man inom skolan följer de regler som handlar om att barn och elever inte ska utsättas för diskriminering och andra kränkningar. Barn och elevombudet () vid Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och () har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. BEO vid Skolinspektionen har bl.a. till uppgift att utreda kränkande behandling som riktats mot barn och elever och att företräda barn eller elever i domstol när BEO:s utredning visar att ett barn eller elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. DO har ansvar för frågor om trakasserier och diskriminering. Bakgrund och pågående arbete genomför inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram olika kompetensutvecklings- och stödinsatser, som bl.a. avser arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. avseende trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik (U2013/02553/S, U2013/01285/S, U2013/00941/S, U2015/00941/S, U2015/00299/S, U2015/03844/S). Arbetet kring delaktighet och inflytande samt främjande av likabehandling omfattas bl.a. av programmet Kunskaper och värden. ska följa upp genomförandet av uppdraget och lämna en utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen . På uppdrag av regeringen har även genomfört en utbildningssatsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolan (U2007/01205/S). Uppdraget innefattade en utvärdering av program som används mot mobbning och kränkningar (Utvärdering av metoder mot mobbning, rapport 353, 2011). har arbetat med att sprida de nya kunskaper som utvärderingen gett och som kan vara till stöd för verksamheterna, bl.a. genom att ta fram publikationen Vad fungerar? Resultat av utvärdering av metoder mot mobbning, som huvudsakligen riktar sig till dem som arbetar i skolan (2011). () har i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar, samt vid behov ändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). beslutade regeringen om ändringar i läroplanerna för och gymnasieskolan och motsvarande skolformer när det gäller digitalisering i skolan. Ändringarna omfattade bl.a. förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan med normer och värden ska uppmärksamma både de möjligheter och de risker som en ökande digitalisering medför. Förslagen i övrigt bereds fortfarande inom . har också inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) bl.a. genomfört olika kompetensutvecklings- och stödinsatser för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till () . Utredningen möjligheter att motverka diskriminering tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att föreslå hur arbetet mot diskriminering kunde organiseras och effektiviseras. I betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) konstaterade utredaren att det behövs ett samlat ansvar för att motverka kränkningar i skolverksamhet. Utredningen föreslog bl.a. att tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet ska läggas på Skolinspektionen och att diskrimineringslagens regler för skollagsreglerad verksamhet till följd av det ska flyttas till skollagen och samordnas med regelverket om kränkande behandling. Ändringarna föreslogs träda i kraft . Förslaget remitterades och bereds inom . Regeringens arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen har beslutat att genomföra en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen var en del av budgetpropositionen och omfattar åtgärder för 2018 samt 2019–2020. Satsningen innefattar uppdrag till länsstyrelser och andra myndigheter, stöd till lokalt arbete samt till förebyggande verksamhet. Åtgärderna genomförs inom ramen för regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 79). Som en del i genomförandet av strategin genomförs ett åtgärdsprogram med nya insatser –2020. Inom ramen för åtgärdsprogrammet genomförs bl.a. insatser för att stödja utvecklingen och spridningen av universellt våldspreventivt arbete med målsättningen att nå alla unga samt en granskning av skolans sex- och samlevnadsundervisning. Frågor om hedersrelaterat våld och förtryck ingår även i uppdrag. Denna myndighet inrättades . När det gäller hedersrelaterat våld och förtryck ska särskilt inrikta sig på nationell kunskapsutveckling och strategiska, övergripande frågor. Från överförs de verksamheter som avser utveckling och spridning av evidensbaserad kunskap och information samt sammanställning av aktuell forskning inom bl.a. området hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 76). Insatser för att motverka mobbning När det gäller motionsyrkanden om insatser för att motverka mobbning, sexuella trakasserier och hedersvåld vill utskottet anföra följande. Skollagen fastställer tydligt skolans ansvar för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, mobbning, diskriminering och trakasserier. Skollagen föreskriver bl.a. att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. Förskolechefen eller rektorn har på motsvarande sätt en skyldighet att anmäla förekomsten av kränkande behandling till skolhuvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Flera myndigheter har till uppgift att ge stöd till skolan och att följa hur skolan hanterar detta ansvar. och () stöder skolans personal genom material och utvecklingsinsatser. Genom sin tillsyn uppmärksammar och återkopplar Skolinspektionen brister i skolornas arbete med dessa frågor. Barn- och elevombudsmannen (BEO) har en viktig roll i fråga om att ge elever och vårdnadshavare stöd vid anmälningar om kränkande behandling. har bl.a. genomfört ett flertal regeringsuppdrag inom området. Utskottet vill särskilt lyfta fram att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen driver olika kompetensutvecklings- och stödinsatser som bl.a. avser arbetssätt för att utveckla värdegrundsarbetet, t.ex. avseende trygghet, studiero, diskriminering och kränkande behandling. Vidare beslutade regeringen om ändringar i läroplanerna för grund- och gymnasieskolan när det gäller digitalisering i skolan, ändringar som bl.a. omfattade förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla en ansvarsfull it-användning, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Arbetet med att ge barn och elever en trygg miljö i skolan, utan kränkande behandling eller trakasserier, måste därför hållas levande och aktivt hos alla som är berörda. Enligt utskottets mening finns det förutsättningar att göra detta utifrån gällande reglering och det arbete som utförs av skolhuvudmän och ansvariga myndigheter. Utöver detta avvaktar utskottet beredning av de förslag bl.a. om ett samlat myndighetsansvar för arbetet mot kränkande behandling inom skolans verksamhet som lämnades av Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrks motionerna 2017/18:333, 2017/18:617, 2017/18:1062 yrkande 17, 2017/18:2224, 2017/18:3355 yrkandena 2 och 4 och 2017/18:3601 yrkande 6. Insatser för att motverka könsrelaterade trakasserier och hedersrelaterat förtryck När det gäller yrkanden som berör insatser för att motverka könsrelaterade trakasserier och hedersrelaterat förtryck vill utskottet påminna om att skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567) ställer krav på att skolor ska bedriva ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolorna ska upprätta en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. Inom ramen för regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) genomförs en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Satsningen innefattar uppdrag till länsstyrelser och andra myndigheter, stöd till lokalt arbete samt till förebyggande verksamhet. Åtgärdsprogrammet omfattar även insatser för att stödja utvecklingen och spridningen av universellt våldspreventivt arbete med målsättningen att nå alla unga samt en granskning av skolans sex- och samlevnadsundervisning. I sammanhanget vill utskottet erinra om att frågor om hedersrelaterat våld och förtryck även ingår i den nyinrättade uppdrag. Myndigheten ska särskilt inrikta sig på övergripande nationell kunskapsutveckling och strategiska, övergripande frågor. Med hänvisning till pågående arbete avstyrks därmed motionerna 2017/18:2339 yrkande 6, 2017/18:2744, 2017/18:3186 yrkande 7, 2017/18:3574 yrkande 9 och 2017/18:3789 yrkandena 22 och 23. Läromedel, undervisningsmetoder och skolbibliotek Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisningsmetoder, om kvalitetsmärkning av läromedel samt rätten till skolbibliotek. Jämför reservation 15 (V), 16 (KD) och 17 (V). I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhåller motionärerna att man bör tillsätta en utredning om inrättandet av en instans för utvärdering av skolans undervisningsmetoder. I yrkande 3 framhåller motionärerna att det behövs mer forskning om vilka pedagogiska metoder som ger bra resultat. Motionärerna pekar på att den pedagogiska forskningen i i liten utsträckning fokuserar på utvärdering av undervisningsmetoder. De undervisningsmetoder som används i skolan måste enligt motionärerna ha bättre stöd i forskning och utvärdering innan de introduceras. Motionärerna anser därför att det bör inrättas en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (social utvärdering, SBU) som får uppdraget att dels utvärdera undervisningsmetoder, dels stimulera akademisk forskning inom området. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 9 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning om ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Enligt motionärerna skulle detta dels underlätta för skolorna när de köper in läromedel, dels sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar. Enligt partimotion 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 5 bör regeringen återkomma med ett förslag som innebär att elevernas rätt till skolbibliotek stärks. Enligt 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Av förarbetena till skollagen framgår att de nationella styrdokumenten ger läraren utrymme att välja innehåll och metoder för att nå målen och att detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt genom att kritiskt granska, pröva och sätta enskilda faktakunskaper i ett sammanhang. Arbetet i skolan med att välja innehåll och metod och att värdera resultatet ska därför präglas av ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning och beprövad erfarenhet. Vidare framgår det att formuleringen om vetenskaplig grund och erfarenhet tydliggör lärares ansvar att bedriva en undervisning som vilar på vetenskaplig grund (prop. 2009/10:165 s. 223 f.).