bet · H601SfU7 · 2018-10-19 00:00:00 — Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken samt ändringar i vissa andra lagar. Förslaget innebär vissa förenklingar av regler om föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, barnbidrag och bostadsbidrag. Det föreslås att den förälder som inte är gravid ska få rätt till föräldrapenning för att följa med till mödravården. En förälder ska också få delta vid sitt barns inskolning även om föräldern inte har barnet i sin vård. Det föreslås också att anmälningskravet för tillfällig föräldrapenning ska slopas, att tillfällig föräldrapenning ska kunna utges till en förälder som deltar i en kurs för att lära sig vårda barnet, att kravet på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer ska slopas och att en tidigare avstämning av bostadsbidraget ska göras. Det föreslås vidare att ska få direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabas, om uppgifterna behövs i ett ärende om en bidragsskyldig förälders betalningsskyldighet för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2017/18:270 Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 3. lag om upphävande av lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag, 4. lag om ändring i lagen (2017:388) om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Därmed bifaller proposition 2017/18:270 punkterna 1–4 och avslår motion 2018/19:18 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), Nooshi Dadgostar (V), (M), (SD), Kadir Kasirga (S), (KD), (L), (MP), (M), (S) och (SD). fick i uppdrag att se om det fanns möjligheter att förenkla regelverket inom socialförsäkringen. Uppdraget mynnade ut i flera olika ”antikrångelkataloger” som överlämnade till regeringen (dnr S2011/11077/SF, S2013/04669/FST, S2014/05022/FST). Förslagen rör bl.a. åtgärder inom föräldrapenningen, den tillfälliga föräldrapenningen och barnbidraget. har sett behov av att ytterligare förenkla regelverket för föräldrar och har därför i en skrivelse till regeringen föreslagit ett antal regelförenklingar som underlättar för föräldrar och förenklar administration. En arbetsgrupp i har därefter utarbetat promemorian Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (Ds 2017:59). I promemorian lämnas förslag som avser föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning, flerbarnstillägg och bostadsbidrag. Förslagen om föräldrapenning vid mödravårdsbesök, föräldrapenning vid inskolning, slopat anmälningskrav för tillfällig föräldrapenning samt slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer grundar sig på tillkännagivanden av (bet. 2014/15:SfU3 punkterna 5 och 10, rskr. 2014/15:48). Genom förslagen i propositionen anser regeringen att tillkännagivanden har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandena därmed är slutbehandlade. har i en skrivelse till regeringen lämnat en framställan om att myndigheten ska få direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabas i vissa ärenden om underhållsstöd. En arbetsgrupp i har av den anledningen utarbetat promemorian Nytt åldersdifferentierat underhållsstöd och direktåtkomst för . Förslagen finns i propositionen. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget om direktåtkomst för i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd. Lagrådet lämnade förslaget utan invändning. I detta ärende behandlar utskottet proposition 2017/18:270 och en följdmotion. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1, och lagförslagen finns i bilaga 2. Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken samt i vissa andra lagar. avslår motionsyrkanden om utökad möjlighet till föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning samt om att förtydliga regeringens lagförslag. Jämför reservationen (SD). Rätt till föräldrapenning har enligt 12 kap. 2 § socialförsäkringsbalken (SFB) en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete. För rätt till föräldrapenning gäller också som villkor att föräldern under den ovan nämnda tiden till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet (12 kap. 3 § SFB). För att föräldern ska anses vårda barnet krävs enligt förarbetena att det finns en rumslig kontakt mellan föräldern och barnet under större delen av tiden (prop. 1978/79:168 s. 47). Enligt 12 kap. 12 § SFB lämnas föräldrapenning med anledning av ett barns födelse under sammanlagt för båda föräldrarna. Vissa särregler i fråga om antalet föräldrapenningdagar gäller om ett barn blir bosatt här i landet respektive blir bosatt här i landet efter det andra levnadsåret. För tid efter barnets fjärde levnadsår, räknat från barnets födelse, lämnas föräldrapenning under sammanlagt för föräldrarna. Föräldrapenning lämnas längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i (12 kap. 13 § SFB). Barnets mor har rätt till föräldrapenning fr.o.m. den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse t.o.m. den efter förlossningsdagen, och detta gäller även om modern inte har barnet i sin vård (12 kap. 4 och 5 §§ SFB). För att även en person som i lagens mening ännu inte är förälder ska få rätt till ersättning har den gravida kvinnan möjlighet att avstå föräldrapenningdagar till denne (12 kap. 17 § SFB). Av 12 kap. 7 § SFB framgår att en förälder som besöker barnets förskola eller sådan annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen (2010:800) har rätt till föräldrapenning i samband med besöket. Sådan verksamhet som avses är bl.a. traditionella familjedaghem och öppen förskola. Föräldrapenning kan således i dessa fall lämnas vid barnets inskolning under förutsättning att föräldern har barnet i sin vård (12 kap. 2 och 3 §§ SFB). Föräldrapenningförmåner får som huvudregel inte lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. Från denna huvudregel finns vissa undantag. Bland annat får enligt 11 kap. 10 § SFB föräldrapenning enligt 12 kap. 7 § SFB lämnas till båda föräldrarna för samma barn. Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut till en förälder, eller en person som likställs med en förälder, dels när han eller hon avstår från att utföra förvärvsarbete för att vårda ett barn på grund av sjukdom eller smitta hos barnet, dels i samband med ett barns födelse eller behov av vård, dels i samband med att ett barn har avlidit (11 kap. 4–6 §§ och 13 kap. 2 och 16 §§ SFB). Föräldrapenningförmåner får inte lämnas för tid innan en anmälan har gjorts till (11 kap. 12 § SFB). Det gäller dock inte om det har funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas. Kravet på anmälan gäller inte heller för tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit. Den som vill begära tillfällig föräldrapenning ska sedan skriftligen ansöka hos om en sådan ersättning (8 kap. 5 § och 110 kap. 4 § SFB). En förälder till ett sjukt eller funktionshindrat barn som inte har fyllt , har rätt till tillfällig föräldrapenning bl.a. när han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete i samband med besök på en medverka i behandling av barnet eller för att lära sig vårda barnet samt för att delta i en kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman i samma syfte (13 kap. 20 § 1 och 2 SFB). Även föräldrar till barn som har fyllt har under vissa förutsättningar rätt till tillfällig föräldrapenning om de behöver avstå från förvärvsarbete i sådana fall (13 kap. 23 § SFB). Enligt huvudregeln kan endast en förälder få tillfällig föräldrapenning för samma barn och tid (11 kap. 10 § SFB). Barnbidrag lämnas för ett försäkrat barn i form av allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg (15 kap. 2 § SFB). Flerbarnstillägg lämnas om någon har två eller flera barn som berättigar till allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp (15 kap. 8 § SFB). Mottagare av barnbidrag är som utgångspunkt den som har den rättsliga vårdnaden om barnet, eller i vissa fall barnet självt (16 kap. 3–8 §§ SFB). Det är enligt huvudregeln den som får allmänt barnbidrag för de barn som omfattas av flerbarnstillägget som får flerbarnstillägg för dessa barn. I dessa fall lämnas flerbarnstillägg automatiskt av . En person som vill få flerbarnstillägg som omfattar ett barn för vilket rätt till förlängt barnbidrag föreligger eller ett barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp måste däremot göra en anmälan om detta till . Detsamma gäller den som vill få flerbarnstillägg beräknat på samtliga hushållets barn för vilka någon får barnbidrag, utom i de fall där två föräldrar bor tillsammans med ett barn som de har gemensamt och någon av dem får barnbidrag för barnet (16 kap. 12 § SFB). Barnbidrag betalas enligt huvudregeln ut utan ansökan. Det finns dock särskilda bestämmelser om att anmälan ska göras i vissa fall. Utgångspunkten är att föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn får hälften vardera av barnbidraget. Huvudregeln kan frångås om föräldrarna gör ett aktivt val av mottagare av barnbidraget genom en gemensam anmälan om ensam bidragsmottagare till (16 kap. 5 § SFB). När föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn inte bor tillsammans och barnet bor varaktigt med endast en förälder lämnas barnbidraget till den förälder som barnet bor hos om den föräldern har gjort en anmälan om det (16 kap. 7 § 1 SFB). När barnet bor varaktigt hos båda de särlevande föräldrarna (växelvist boende) lämnas barnbidraget med hälften till vardera föräldern efter anmälan av någon av dem (16 kap. 7 § 2 SFB). Av 15 kap. 12 § framgår att flerbarnstillägg kan utges efter en sammanräkning av samtliga barn inom ett s.k. ombildat hushåll bl.a. om bidragsmottagarna är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor. Flerbarnstillägg lämnas med olika belopp beroende på hur många barn som berättigar en person till ett sådant tillägg (15 kap. 8 § SFB). Bostadsbidrag lämnas i form av bidrag till kostnader för bostad, särskilda bidrag för hemmavarande barn och för barn som bor växelvis samt umgängesbidrag till den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem (95 kap. 2 § SFB). Bidrag till kostnader för bostad kan lämnas både till barnfamiljer och till personer i åldern 18–(93 kap. 2 § SFB). Rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek är beroende av bl.a. den försäkrades bidragsgrundande inkomst (95 kap. 3 § SFB). Den bidragsgrundande inkomsten är summan av bl.a. överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital samt del av förmögenhet och även del av barns förmögenhet och inkomst av kapital (97 kap. 2 § SFB). Även vissa andra inkomster som t.ex. studiemedel i form av studiebidrag ingår i den bidragsgrundande inkomsten (97 kap. 13 § SFB). Enligt lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag räknas av studiebidraget och studiestartsstödet med i den bidragsgrundande inkomsten. Ett beslut om bostadsbidrag får avse längst (96 kap. 13 § SFB). Bidraget lämnas fr.o.m. månaden efter den då rätten till bidrag har uppkommit, dock som huvudregel inte tillbaka än ansökningsmånaden, t.o.m. den månad då rätten till bidrag har ändrats eller upphört (96 kap. 12 och 14 §§ SFB). Bostadsbidrag betalas ut löpande som preliminärt bidrag med ett månadsbelopp, beräknat efter en uppskattad bidragsgrundande inkomst för det kalenderår som bostadsbidraget i fråga avser (95 kap. 4 §, 97 kap. 3 § och 98 kap. 2 och 4 §§ SFB). Bidraget bestäms slutligt i efterhand för varje kalenderår under vilket ett preliminärt bidrag har betalats ut och grundas på den fastställda bidragsgrundande inkomsten (95 kap. 4 § och 98 kap. 5 § SFB). Slutligt bostadsbidrag bestäms efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt senast ska ha skickats. Det innebär att slutligt bostadsbidrag bestäms efter året bostadsbidraget avser (98 kap. 5 § SFB och 56 kap. 10 § skatteförfarandelagen [2011:1244]). ska besluta om återbetalning av bostadsbidrag som ska betalas tillbaka på grund av att det slutliga bostadsbidraget har fastställts till ett lägre belopp än det bidrag som har betalats ut preliminärt. ska också besluta om återbetalning av bostadsbidrag som har lämnats felaktigt eller med för högt belopp (108 kap. 9 § SFB). Om det finns särskilda skäl får helt eller delvis efterge krav på återbetalning av bostadsbidrag, varvid det särskilt ska beaktas vilken förmåga den eller de försäkrade har att kunna betala tillbaka ersättningen (108 kap. 11 och 12 §§ SFB). Möjligheten att efterge ett krav på bostadsbidrag har dock vissa begränsningar (108 kap. 13 och 14 §§ SFB). EU:s dataskyddsförordning tillämpas i medlemsstaterna fr.o.m. . En ny lag (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning har trätt i kraft (prop. 2017/18:105, bet. 2017/18:KU23, rskr. 2017/18:224). Genom den nya lagen har personuppgiftslagen (1998:204) upphävts. När behandlar personuppgifter i sin beskattningsverksamhet gäller lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I lagens 1 kap. 4 § anges för vilka primära ändamål uppgifter får behandlas, och i 1 kap. 5 § anges bl.a. de ändamål för vilka uppgifter får behandlas för att tillhandahållas för verksamheter utanför . Enligt 5 § får uppgifter som behandlas enligt 4 § även behandlas för att tillhandahålla information som behövs i författningsreglerad verksamhet hos någon annan än för att bl.a. utgöra underlag för beräkning, beslut och kontroll i fråga om förmån, bidrag och andra stöd. Av 2 kap. 1 § nämnda lag framgår att det i beskattningsverksamheten ska finnas en samling uppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som anges i 1 kap. 4 och 5 §§ och för vilka behandling får ske (beskattningsdatabas). I lagen finns inga bestämmelser som begränsar möjligheten att lämna ut uppgifter till andra myndigheter på medium för automatiserad behandling. I förarbetena anfördes att om en myndighet ska eller får lämna ut uppgifter, t.ex. med stöd av sekretesslagen (numera offentlighets- och sekretesslagen) eller andra författningar, bör det vara upp till myndigheterna att avgöra på vilket sätt det ska göras (prop. 2016/17:58 s. 115 och prop. 2000/01:33 s. 112). När det gäller direktåtkomst har det däremot gjorts en uttömmande uppräkning i lagen över vilka myndigheter som får ha direktåtkomst till beskattningsdatabasen. Där anges också vilka uppgifter som omfattas av direktåtkomst för respektive myndighet (prop. 2016/17:58 s. 115). Enligt 2 kap. 8 c § samma lag ska få direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om att bestämma sjukpenninggrundande inkomst enligt 26 kap. SFB eller beräkna bostadsbidrag enligt 97 kap. SFB (prop. 2016/17:58). Den aktuella bestämmelsen träder i kraft (SFS 2017:388). I propositionen föreslås att båda föräldrarna ska för samma barn och tid ha rätt till föräldrapenning i samband med besök hos mödravården när det gäller ett ofött barn eller en graviditet. Föräldrapenning för sådana besök ska kunna lämnas fr.o.m. den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse t.o.m. dagen för förlossningen. Föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen för sådana besök ska undantas från huvudregeln att föräldraledighet får delas upp i högst tre perioder för varje kalenderår. En gravid kvinna kan inom ramen för det nuvarande regelverket besöka mödravården med rätt till föräldrapenning och föräldraledighet. Båda föräldrarna kan dock enligt propositionen ha intresse av att vara med på besöken i mödravården, följa fostrets utveckling och graviditeten och få information om förlossning m.m. Inte minst vid komplicerade graviditeter kan det ur båda föräldrarnas perspektiv finnas ett stort behov av stöd och ett intresse från båda föräldrarna att direkt få ta del av den möjlighet till information som ett besök hos mödravården innebär. Förslaget om att ge den andra föräldern samma möjlighet att närvara vid besöken ger en viktig och tidig signal om att ansvaret för barnet är delat. Graviditeten är enligt propositionen när det gemensamma föräldraansvaret kan grundläggas. Förslaget innebär också att förutsättningarna för ett mer jämställt föräldraskap förbättras. Föräldrarna ska kunna besöka mödravården tillsammans, och förslaget innebär således ett undantag från huvudregeln om att föräldrapenning inte får lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. I propositionen föreslås inte en utökning av förmånstiden. Om båda föräldrarna väljer att ta ut föräldrapenning för besöken vid mödravården innebär det att antalet föräldrapenningdagar när barnet har fötts blir färre. Eftersom besöken är relativt korta kan emellertid enligt propositionen i många fall en åttondels dag med föräldrapenning tas ut. Förslaget om rätt till föräldrapenning för besök hos mödravården fr.o.m. den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse motsvarar det som gäller för mödrars rätt till föräldrapenning före barnets födelse. Det är enligt propositionen under den senare delen av graviditeten som besöken blir mer frekventa, och behovet av stöd och avstämning kan antas bli större närmare förlossningen. En rätt till föräldrapenning innebär att en förälder som är arbetstagare också bör ha möjlighet att vara föräldraledig. Regeringen anser därför att för att möjligheten ska vara reell bör ledigheten enligt föräldraledighetslagen i den aktuella situationen inte begränsas till högst tre perioder för varje kalenderår. I propositionen föreslås att en förälder vars barn genomgår en introduktion för att delta i viss verksamhet enligt skollagen ska ha rätt till föräldrapenning för att delta i introduktionen, även om föräldern inte har barnet i sin vård. Vidare föreslås att föräldraledighet enligt föräldraledighetslagen för sådan introduktion ska undantas från huvudregeln att föräldraledighet får delas upp i högst tre perioder för varje kalenderår. I propositionen anges bl.a. att när ett barn börjar i ny förskola, skola, fritidshem eller viss annan pedagogisk verksamhet sker introduktionen till verksamheten, den s.k. inskolningen, ofta gradvis. Föräldrar förväntas ofta vara närvarande tillsammans med barnet i början av inskolningsperioden för att senare vara tillgängliga vid behov, om barnet behöver ha en förälder med i verksamheten. Detta innebär att föräldrarna under den senare delen av inskolningen inte har rumslig kontakt med barnet större . Enligt propositionen innebär kravet i nuvarande regelverk på att föräldern ska ha barnet i sin vård för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå att föräldern i princip måste ha rumslig kontakt med barnet. Reglerna för beräkning av föräldrapenning kan av ekonomiska skäl påverka föräldrars möjligheter att närvara vid sina barns inskolning. Föräldrapenning bör därför enligt propositionen kunna tas ut utan något krav på att föräldern ska ha barnet i sin vård. Det innebär att föräldern får möjlighet att använda hel föräldrapenning vid inskolningen när föräldern helt avstår från arbete även om det under delar av tiden inte finns rumslig kontakt med barnet. På samma sätt kan föräldern vid behov använda t.ex. tre fjärdedelars, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning då föräldern avstår från förvärvsarbete i motsvarande grad. Regeringen anser inte att det är lämpligt att sätta en gräns för hur många dagar en sådan inskolning som avses kan pågå. Olika verksamheter har olika inskolningsmetoder, och barn har varierande behov. Av propositionen framgår att det torde handla om en avgränsad period, i de allra flesta fall högst . Den föreslagna ändringen innebär inte någon förändring av förmånstiden, dvs. det antal dagar under vilka föräldrapenning kan lämnas. De barn för vilka inskolning med föräldrapenning kan komma i fråga är unga, högst , och verksamheterna som avses är sådana där barnet ska komma att vistas en stor del av sin tid utan föräldrarna. Enligt propositionen är det viktigt att barn ges möjlighet till en trygg inskolning i förskola eller grundskola m.m. och att föräldrar kan delta i den utsträckning barnet behöver. Att fler föräldrar kan delta i inskolning med ersättning innebär att förutsättningarna för ett mer jämställt föräldraskap i förlängningen förbättras. Regeringen anser att ledighet för inskolning med föräldrapenning bör undantas från begränsningen i föräldraledighetslagen på tre perioder . Ett undantag ger större möjligheter för föräldrarna att turas om att vara föräldralediga under inskolningen och ger därmed bättre förutsättningar för ett delat föräldraansvar både för vården av barnet och för kontakten med verksamheten. Slopat anmälningskrav för tillfällig föräldrapenning I propositionen föreslås att kravet på anmälan för tillfällig föräldrapenning ska tas bort. Vidare föreslås att rätten till tillfällig föräldrapenning för tid före ansökan ska begränsas. Tillfällig föräldrapenning ska inte enligt förslaget få lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om sådan föräldrapenning kom in till . Detta ska dock inte gälla om det finns synnerliga skäl för att tillfällig föräldrapenning ändå bör lämnas. Tidsbegränsningen ska inte heller gälla i fråga om sådan tillfällig föräldrapenning som lämnas när föräldrar avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med att ett barn har avlidit. När det gäller förslaget om att ta bort kravet på anmälan anförs i propositionen att syftet med anmälningsskyldigheten framför allt har varit att ska kunna kontrollera att villkoren för förmånen är uppfyllda samt att myndigheten ska kunna samordna olika förmåner och begära in handlingar och förbereda för kommande utbetalningar av ersättning. Själva kontrollen och samordningen görs dock först när ansökan om tillfällig föräldrapenning kommer in, och anmälan fyller därför inte någon reell funktion. Trots genomförda förenklingsåtgärder återstår dock enligt propositionen grundproblemet för föräldrarna, nämligen att de måste genomgå två moment: anmälan vid första ersättningsdagen och sedan en ansökan när sjukdomsperioden är avslutad. Att slopa anmälningskravet skulle förenkla för föräldrar som söker tillfällig föräldrapenning och minska administration. Vidare innebär det i dessa fall inte heller försämrade förutsättningar för kontroll om anmälningskravet slopas. Regeringen anser emellertid att när kravet på anmälan tas bort bör det införas en gräns för hur före ansökan som tillfällig föräldrapenning ska lämnas. En begränsning av den tid under vilken en förälder i efterhand kan ansöka om förmånen medför att får bättre möjlighet att kontrollera att föräldern uppfyller villkoren för rätt till ersättning och att samordna olika förmåner. En än kan enligt propositionen inte anses motiverad då ersättningen är avsedd att täcka en inkomstförlust. Tidsgränsen överensstämmer också med vad som gäller för föräldrapenning enligt socialförsäkringsbalken. Undantag måste också, i likhet med reglerna för föräldrapenning, kunna göras vid synnerliga skäl och när barn avlidit. Tillfällig föräldrapenning för att lära sig vårda barnet