bet · H501SoU20 · 2018-06-05 00:00:00 — Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i , lag om ändring i lagen om internationella faderskapsfrågor och lag om ändring i lagen om genetisk integritet m.m. samt avstyrker ett motionsyrkande om avslag på förslaget till lag om ändring i . Utskottet föreslår vidare att godtar det utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen. Regeringens förslag innebär att det inom svensk hälso- och sjukvård blir tillåtet att utföra befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller och således att kravet på att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder vid assisterad befruktning tas bort. Förslaget innebär vidare att reglerna om föräldraskap efter assisterad befruktning i utlandet är desamma för olikkönade och samkönade par, att föräldraskap kan fastställas under förutsättning att behandlingen utförts vid en behörig inrättning och att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn samt att socialnämnder och svenska domstolar får ökade möjligheter att fastställa faderskap enligt svensk lag för den genetiske fadern efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Vidare införs särskilda regler om föräldraskap för situationer där personer får barn efter det att någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet. Detta innebär bl.a. att en man som föder ett barn ska anses som far till barnet och att en kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst ska anses som mor till barnet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå också övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (KD). Proposition 2017/18:155 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap. 18 yrkanden i fyra följdmotioner. 19 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Assisterad befruktning med donerade könsceller Föräldraskap vid ändrad könstillhörighet 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) 2.Donerade könsceller, punkt 2 (C, L) 3.Donerade könsceller, punkt 2 (KD) 4.Forskning om uppväxtvillkor, punkt 3 (KD) 5.Utredning av tilltänkta föräldrars förhållanden, punkt 4 (SD) 6.Könsceller från donator som avlidit, punkt 5 (SD) 7.Val av donator, punkt 6 (V) 8.Insemination vid barnmorskemottagningar, punkt 7 (V) 9.Ytterligare förlängning av frysförvaringstid, punkt 8 (L) 10.Surrogatmoderskap, punkt 9 (M, C, L) 11.Surrogatmoderskap utomlands, punkt 10 (SD) 12.Riktad information till blivande föräldrar, punkt 11 (L) 13.Den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang utomlands, punkt 12 (L) 14.Utredning om kön och könstillhörighet, punkt 13 (SD) 15.Föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet, punkt 15 (V, L) Surrogatmoderskap, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2017/18:CU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor, 3. lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m, b) godtar det utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2017/18:155 punkterna 1, 2, 3.1 och 4 samt avslår motionerna 2016/17:1518 av (M), 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:198 av (C), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:3607 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Assisterad befruktning med donerade könsceller 2017/18:4102 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 2 (C, L) Reservation 3 (KD) 2017/18:4102 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 4 (KD) Utredning av tilltänkta föräldrars förhållanden 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 5 (SD) Könsceller från donator som avlidit 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) 2017/18:3607 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 7 (V) 2017/18:3607 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 8 (V) Ytterligare förlängning av frysförvaringstid 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 9 (L) 2017/18:1721 av (M), 2017/18:2980 av (M), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 76, 2017/18:4107 av och (C, M) och 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 10 (M, C, L) 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 11 (SD) Riktad information till blivande föräldrar 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 12 (L) Den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang utomlands 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 13 (L) Föräldraskap vid ändrad könstillhörighet Utredning om kön och könstillhörighet 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 14 (SD) 2017/18:4102 av m.fl. (KD) yrkande 5. Föräldraskapspresumtion vid ändrad könstillhörighet 2017/18:4123 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 15 (V, L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar socialutskottet regeringens proposition 2017/18:155 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap och 18 yrkanden i fyra följdmotioner samt 3 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsyrkandena finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. har gett civilutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och motioner i de delar som berör civilutskottets beredningsområde. Yttrandet återges i bilaga 3. Vid socialutskottets sammanträde informerade tjänstemän från och om föräldraskap vid ändrad könstillhörighet och därmed sammanhängande folkbokföringsfrågor. har överlämnat den formella behandlingen av ett lagförslag i propositionen till civilutskottet, nämligen lagen om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Den lagen är också föremål för ändringsförslag i proposition 2017/18:121 Modernare adoptionsregler som bereds av civilutskottet och som ska besluta om . Överlämnandet har gjorts för att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen. har dock svarat för den sakliga behandlingen av det överlämnade lagförslaget. Regeringen föreslår att det inom svensk hälso- och sjukvård ska bli tillåtet att utföra befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Det föreslås med andra ord att kravet på att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder vid assisterad befruktning tas bort. Det föreslås också andra åtgärder för att förenkla för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar, bl.a. att befruktning utanför kroppen med donerade könsceller även ska få utföras vid andra vårdinrättningar än universitetssjukhus. I propositionen föreslår regeringen också modernare regler om föräldraskap vid assisterad befruktning. Reglerna om föräldraskap efter assisterad befruktning i utlandet ska vara desamma för olikkönade och samkönade par. Föräldraskap ska kunna fastställas under förutsättning att behandlingen har utförts vid en behörig inrättning och att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Regeringen föreslår även att socialnämnder och svenska domstolar ska ges ökade möjligheter att fastställa faderskap enligt svensk lag för den genetiska fadern efter ett surrogatarrangemang i utlandet. För att den föräldraskapsrättsliga regleringen ska bli tydligare och mer rättssäker föreslår regeringen vidare att det ska införas särskilda regler om föräldraskap för situationer där personer får barn efter att någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet. Reglerna innebär bl.a. att en man som föder ett barn ska anses som far till barnet och att en kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst ska anses som mor till barnet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag utom i viss del och avslår ett motionsyrkande om avslag på förslaget om ändring i . godtar det utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Vidare avslår ett motionsyrkande om en översyn av 1 kap. samt motioner om föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet, krav på genetisk koppling och frysförvaring av befruktade ägg. Jämför reservation 1 (SD). Regeringen föreslår att det inom svensk hälso- och sjukvård ska bli tillåtet att utföra befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller, vilket innebär att kravet på att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder vid assisterad befruktning tas bort. Även andra åtgärder föreslås för att förenkla för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar. Därtill föreslår regeringen nya bestämmelser om föräldraskap vid assisterad befruktning. När det gäller föräldraskap efter assisterad befruktning utomlands ska reglerna vara desamma för olikkönade och samkönade par. Föräldraskap ska kunna fastställas under förutsättning att behandlingen har utförts vid en behörig inrättning och att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Vidare ska socialnämnder och svenska domstolar ges ökade möjligheter att fastställa faderskap enligt svensk lag för den genetiska fadern efter ett surrogatarrangemang utomlands. Slutligen föreslår regeringen särskilda regler om föräldraskap för situationer där personer får barn efter att någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet. Regeringen anför vidare att det kan finnas anledning att överväga en mer heltäckande översyn av reglerna i 1 kap. i ett annat sammanhang. I kommittémotion 2017/18:4108 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att avslår propositionens förslag om ändringar i . Motionärerna anser att förslagen är dåligt underbyggda. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör se över 1 kap. . Motionärerna anser att de successiva ändringarna har gjort kapitlet svåröverskådligt. Föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet I kommittémotion 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över lagstiftningen i syfte att stärka den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang i utlandet. Motsvarande förslag finns i kommitté-motionerna 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 1. Även i motion 2016/17:1518 av (M) finns ett sådant förslag. Krav på genetisk koppling I kommittémotion 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att ta bort kravet på genetisk koppling i samband med assisterad befruktning utanför kroppen. Liknande förslag finns i partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 12 och kommittémotion 2017/18:3607 av m.fl. (V) yrkande 10. Frysförvaring av befruktade ägg I kommittémotion 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att tiden för frysförvaring av befruktade ägg bör förlängas från till . I motion 2017/18:198 av (C) finns ett liknande förslag. gör sammanfattningsvis samma bedömningar som regeringen i de delar som faller inom civilutskottets beredningsområde, nämligen när det gäller förslaget till lag om ändring i och i lagen om internationella faderskapsfrågor, och anför att socialutskottet bör föreslå att antar regeringens lagförslag i dessa delar. När det gäller frågan om en översyn av 1 kap. förutsätter civilutskottet att regeringen kommer att ta nödvändiga initiativ till en sådan översyn och anser att det inte finns behov av något tillkännagivande i den delen. anser således att socialutskottet bör föreslå att antar regeringens förslag till ändringar i och i lagen om internationella faderskapsfrågor samt avslår motion 2017/18:4108 (SD) yrkandena 1 och 2. Föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet När det gäller motioner med förslag om att se över lagstiftningen i syfte att stärka den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang i utlandet anför civilutskottet följande. anser liksom regeringen att det är viktigt att de myndigheter som kommer i kontakt med frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet har god kännedom om relevanta regler. Utskottet ser därför positivt på det uppdrag som regeringen avser att ge Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd i den del det avser att ta fram ett kunskapsstöd till de myndigheter som kan komma att hantera frågor som rör surrogatarrangemang i utlandet. Förutom att främja en enhetlig tillämpning av regelverket kan uppdraget också antas motverka problemet i vissa fall med långa handläggningstider. Sammanfattningsvis anser civilutskottet att socialutskottet bör föreslå att antar regeringens förslag om ändringar i lagen om internationella faderskapsfrågor (punkten 2 i propositionen). Genom den föreslagna regleringen på området och det aviserade uppdraget till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd enligt ovan får önskemålen i motionerna 2016/17:1518 (M), 2016/17:3143 (M) yrkande 7, 2016/17:3146 (M) yrkande 13, 2017/18:3215 (M) yrkande 13 och 2017/18:3217 (M) yrkande 1 i huvudsak anses vara tillgodosedda. Motionsyrkandena bör därför avstyrkas. välkomnar de lagändringar som regeringen föreslår. Förslaget innehåller ändrade regler om assisterad befruktning som syftar till att underlätta för ofrivilligt barnlösa att bli föräldrar. Bland annat tas kravet när det gäller att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder bort. Det föreslås även modernare regler om föräldraskap vid assisterad befruktning, som exempelvis regler som ska ge ökade möjligheter att fastställa faderskap enligt svensk lag för den genetiska fadern efter ett surrogatarrangemang i utlandet, regler om föräldraskap vid assisterad befruktning i egen regi eller i utlandet samt särskilda regler om föräldraskap för situationer där personer får barn efter det att någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet. , liksom civilutskottet i anförda delar, ställer sig bakom regeringens förslag och anser att propositionen bör bifallas. I likhet med civilutskottet förutsätter socialutskottet att regeringen kommer att ta nödvändiga initiativ till en översyn av 1 kap. . Något tillkännagivande behövs därmed inte. Motion 2017/18:4108 (SD) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Motionerna 2017/18:3217 (M) yrkande 3, 2017/18:3578 (L) yrkande 12 och 2017/18:3607 (V) yrkande 10 med förslag om borttagande av kravet på genetisk koppling vid assisterad befruktning får anses vara tillgodosedda genom regeringens förslag och bör avslås. Även motionerna 2017/18:198 (C) och 2017/18:3217 (M) yrkande 4 om förlängd frysförvaringstid får anses vara tillgodosedda genom regeringens förslag och bör avslås. När det gäller motionerna med förslag om att se över lagstiftningen i syfte att stärka den rättsliga tryggheten för barn som tillkommit genom surrogatarrangemang i utlandet ansluter sig socialutskottet till civilutskottets bedömning att de får anses i huvudsak tillgodosedda. Motionerna 2016/17:1518 (M), 2016/17:3143 (M) yrkande 7, 2016/17:3146 (M) yrkande 13, 2017/18:3215 (M) yrkande 13 och 2017/18:3217 (M) yrkande 1 bör avslås. Bland lagförslagen i propositionen återfinns förslag till ändringar i socialtjänstlagen (2001:453). Denna lag är också föremål för ändringsförslag i proposition 2017/18:121 Modernare adoptionsregler, vilken bereds av civilutskottet. För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen har socialutskottet överlämnat det nämnda lagförslaget till civilutskottet när det gäller beredningen av beslut om att anta det nyssnämnda förslaget. Det bör dock understrykas att socialutskottet har gjort den sakliga prövningen av detta förslag och att socialutskottet tillstyrker det. Det anförda innebär att socialutskottet förordar att godtar det socialutskottet har anfört om de föreslagna ändringarna i socialtjänstlagen (2001:453). Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Assisterad befruktning med donerade könsceller Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om donerade könsceller, forskning om uppväxtvillkor, utredning av tilltänkta föräldrars förhållanden, könsceller från donator som avlidit, val av donator, insemination vid barnmorskemottagningar och ytterligare förlängning av frysförvaringstid. Jämför reservation 2 (C, L), 3 (KD), 4 (KD), 5 (SD), 6 (SD), 7 (V), 8 (V) och 9 (L). Befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller Möjligheten till assisterad befruktning inom svensk hälso- och sjukvård finns för gifta par, registrerade partner, sambor och ensamstående kvinnor. En insemination får utföras med spermier från den behandlade kvinnans make eller sambo eller med spermier från en donator. En befruktning utanför kroppen får utföras med det behandlade parets egna könsceller, med den behandlade kvinnans eget ägg och donerade spermier eller med ett donerat ägg och spermier från den behandlade kvinnans make eller sambo. En behandling får alltså inte utföras med enbart donerade könsceller. Detta innebär att par som saknar både fungerande ägg och spermier och ensamstående kvinnor som saknar fungerande ägg inte kan erbjudas behandling vid ofrivillig barnlöshet. Enligt regeringen har en utgångspunkt för tidigare överväganden om assisterad befruktning varit att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder. Regeringen menar emellertid att samhälleliga normer och värderingar om assisterad befruktning, föräldraskap och familjebildning har förändrats , och kunskapen om assisterad befruktning och familjer med barn som har tillkommit genom sådana behandlingar har också ökat. Regeringen anför vidare att forskningen på området är begränsad men att den tyder på att avsaknaden av genetisk koppling mellan barn och förälder inte leder till några negativa konsekvenser. Tvärtom tycks barn som tillkommit genom befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller generellt sett ha lika goda uppväxtvillkor som andra barn, och de medicinska riskerna vid sådana behandlingar är inte större än de som finns vid en befruktning utanför kroppen med ett donerat ägg. Regeringen nämner även att ett tillåtande av befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller inom svensk hälso- och sjukvård skulle leda till att barnets rätt att få kunskap om sitt genetiska ursprung stärks. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det kan anses motiverat att ha ett krav på att det blivande barnet ska ha en genetisk koppling till minst en förälder. En befruktning utanför kroppen inom svensk hälso- och sjukvård bör enligt regeringen få utföras med enbart donerade könsceller. Behandling bör tillåtas både med donerade ägg som inför behandlingen har befruktats med donerade spermier och med befruktade ägg som har blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas IVF-behandling och som paret eller kvinnan har överlåtit för användning vid andra personers behandlingar. Regeringen anför vidare att det enligt Kommuner och Landstings (SKL) rekommendationer om assisterad befruktning krävs att det är utrett att kvinnan har något medicinskt hinder som medför att hon inte kan befruktas genom insemination för att offentligt finansierad befruktning utanför kroppen ska bli aktuell. En särskild fråga vid befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller är om det, som ett par remissinstanser förespråkar, bör vara möjligt för ett kvinnligt samkönat par att donera ägg till varandra inom paret utan att det är medicinskt motiverat och under vilka förutsättningar detta i så fall ska få ske. Regeringen konstaterar att denna bedömning får göras av varje vårdgivare med tillämpning av principerna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), jämför proposition 2004/05:137 s. 40. Regeringen anser vidare att det är viktigt med fortsatt uppföljning inom området assisterad befruktning med donerade könsceller. Regeringen avser därför att följa upp hur lagändringarna genomförs och utvärdera om de har fungerat på avsett sätt. Regeringen anser att det är angeläget med mer kunskap på området, särskilt när det gäller konsekvenser för barn. Det är därför viktigt att hälso- och sjukvården i anslutning till denna verksamhet skapar goda förutsättningar för forskning. Allmänna villkor för en befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller Enligt regeringen bör en befruktning utanför kroppen med både donerade ägg och donerade spermier eller en behandling med befruktade ägg som har blivit över efter ett pars eller en ensamstående kvinnas IVF-behandling och som paret eller kvinnan har överlåtit för användning vid andra personers behandlingar (befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller) på samma sätt som annan assisterad befruktning med donerade könsceller, föregås av en särskild prövning. Några remissinstanser har anfört att det bör vara som utreder de tilltänka föräldrarnas psykologiska och sociala förhållanden inom ramen för den särskilda prövningen. Enligt regeringen kan det anföras till stöd för en sådan modell att gör liknande utredningar i ärenden om adoption. bör det enligt regeringen beaktas att kompetens i många frågor som rör assisterad befruktning är begränsad. Det finns dessutom nackdelar med att dela upp de medicinska och psykologiska utredningarna på två olika aktörer, bl.a. på grund av att den beslutande läkaren kan få sämre möjligheter att påverka innehållet i det underlag som tas fram om utredningen görs av en annan myndighet. En överflyttning av utredningsansvaret till skulle vidare enligt regeringen innebära att den kompetens som finns samlad hos ett fåtal vårdinrättningar delas upp på ett betydligt större antal aktörer. Sammantaget anser regeringen att det även fortsättningsvis bör vara den berörda vårdinrättningen som utreder de tilltänkta föräldrarnas – eller den tilltänkta förälderns – psykologiska och sociala förhållanden inom ramen för den särskilda prövningen. Även i övrigt är det enligt regeringen lämpligt att samma regler som gäller för annan assisterad befruktning med donerade könsceller tillämpas vid en befruktning utanför kroppen med enbart donerade könsceller. Det innebär bl.a. att det är den ansvariga läkaren som väljer en lämplig äggdonator och spermiedonator. Om behandlingen ska utföras med ett donerat befruktat ägg, bör det vara läkaren som väljer ett lämpligt befruktat ägg. Det behandlade paret eller den behandlade kvinnan bör alltså inte ha något avgörande inflytande över valet av donator eller donerat befruktat ägg. Läkaren kan välja en donator som paret eller den ensamstående kvinnan har pekat ut och som är villig att medverka. Om det finns önskemål om att använda könsceller från en känd donator eller ett donerat befruktat ägg som består av könsceller från en känd donator, måste dock läkaren bl.a. undersöka de inblandade personernas motiv till det och deras möjligheter att framöver klara sina inbördes relationer på ett bra sätt (jämför prop.