bet · H501SkU9 · 2018-03-15 00:00:00 — Utskottet hänvisade bl.a. till de förslag regeringen lagt fram i syfte att öka den ekonomiska jämlikheten, samt till att ifrågavarande skatter ansetts godtyckliga, orättvisa och svåradministrerade. Utskottet står fortfarande bakom dessa bedömningar och avstyrker motionsförslagen. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av företags donationer och gåvor till lärosäten m.m. Jämför reservation 18 (C). Med sponsring avses vanligtvis ekonomiska bidrag från företag till idrott, kultur eller någon annan allmännyttig verksamhet. Avdragsrätten för sponsorbidrag bedöms utifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, anger att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas att särskilda inskränkningar i avdragsrätten gäller för utgifter för representation, som ofta har karaktär av levnadskostnader, medan utgifter för forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. För sponsorsbidrag finns inga regler utöver huvudregeln. En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter är förbudet i 9 kap. 2 § IL mot att dra av sina levnadskostnader och liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet. Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgifter som inte får dras av vid inkomsttaxeringen. Avdragsrättens omfattning, bl.a. mot bakgrund av gåvoförbudet, har prövats av Regeringsrätten. I ett uppmärksammat mål (sponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) klargjorde Regeringsrätten att sponsring träffas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen var ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kunde vara kommersiellt motiverad innebar inte i sig att sponsringen förlorade sin karaktär av gåva. Företag ska enligt 16 kap. 2 § IL dra av utgifter för representation och liknande ändamål som har ett samband med näringsverk-samheten, såsom när det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller när utgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget får inte överstiga vad som kan anses skäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finns en särskild avdragsram fastlagd i lagtexten. Med forskning avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap. Med utveckling avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster eller produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana. I kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås att regeringen ser över möjligheterna att göra donationer till lärosäten från näringsliv och privatpersoner avdragsgilla. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås en utredning som ser över den befintliga skattelagstiftningen som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag. I motion 2017/18:1311 av (KD) yrkande 3 anförs att regeringen bör se över hur avdrag för gåvor kan utvecklas så att exempelvis även företag kan ge ideella gåvor avdragsgillt. Utskottet har vid ett flertal tillfällen prövat förslag om att göra donationer till lärosäten från näringsliv och privatpersoner avdragsgilla, senast i betänkande 2016/17:SkU23. Då som delar utskottet regeringens bedömning att en skattereduktion för gåvor skulle öka komplexiteten i skattesystemet. Utskottet vill påpeka att utgifter för forskning och utveckling redan bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. Utskottet avstyrker därför förslag om tillkännagivanden till regeringen om översyner för att göra ideella gåvor till bl.a. lärosäten avdragsgilla för företag. Utskottet konstaterar vidare att reglerna om avdrag för sponsring i sig är neutrala ur ett jämställdhetsperspektiv. Att skattereglerna är generella och tydliga är en viktig del i ett fungerande skattesystem och är en av de bärande principerna bakom skattepolitiken. Frågan om mer jämställd idrott bör därför enligt utskottets mening inte lösas via undantag i skattereglerna. Förslaget om att utreda skattelagstiftningens bestämmelser om sponsring av dam- respektive herridrott avstyrks mot denna bakgrund. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändring respektive utvärdering av tonnagebeskattningssystemet. Jämför reservation 19 (M) och 20 (SD). Tonnagebeskattning innebär att inkomsten från kvalificerad rederi-verksamhet beräknas schablonmässigt utifrån storleken på fartygens lastutrymme, med en teknisk term kallat nettodräktighet. Den schablonmässigt beräknade inkomsten beskattas med den gällande skattesatsen. tillstyrkte regeringens förslag om att införa tonnagebeskattning i (prop. 2016/17:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Bestämmelserna trädde i kraft . För att rederiverksamheten ska anses som kvalificerad ska den bl.a. avse transport av gods och passagerare till sjöss med fartyg som har en viss minsta totala inneslutna volym (med en teknisk term kallat bruttodräktighet), har sin strategiska och ekonomiska ledning i och huvudsakligen används i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land. För att rederiverksamheten ska anses vara kvalificerad krävs vidare bl.a. att en viss andel av fartygen i företagets flotta är svenskregistrerade respektive registrerade i ett register i en stat inom Europeiska unionen. Företag som vill att rederiverksamheten ska tonnagebeskattas i stället för att beskattas konventionellt ska ansöka om godkännande för tonnage-beskattning i förväg. Ett godkännande för tonnagebeskattning gäller tills vidare. Företaget kan som huvudregel lämna systemet tidigast efter tio beskattningsår. I kommittémotion 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 44 föreslås att införandet av ett tonnagebeskattningssystem för att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft följs upp. I kommittémotion 2017/18:1744 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 föreslås att tonnagebeskattningssystemet utvidgas till att gälla även svensk kustsjöfart, att den nedre gränsen för bruttodräktighet anpassas för att kunna ansluta ett fartyg till tonnagebeskattning samt att systemet öppnas för att rederiföretag ska kunna använda tonnagebeskattning på tillämpliga delar av sin verksamhet. Utskottet välkomnade i betänkande 2016/17:SkU6 regeringens förslag till ett svenskt tonnagebeskattningssystem, för vilket det fanns ett samstämmigt stöd i och vilket utskottet också efterfrågat i ett flertal betänkanden . avstyrkte utskottet motionsyrkanden om att utvidga systemet till svensk sjöfart, ändra gränsen för bruttodräktighet samt att öppna systemet så att det skulle gälla för koncerner som bedriver både nationell och internationell sjöfart. Utskottet ansåg då som att de gränser för bruttodräktighet som är tillämpliga för att kvalificera ett fartyg för tonnagebeskattning är väl avvägda, och ser inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att dessa bör omprövas. Syftet med att införa ett system med tonnagebeskattning är att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Även om svenska fartyg i inrikes trafik kan utsättas för konkurrens från utländska fartyg som omfattas av tonnagebeskattning är det framför allt fartyg i internationell trafik som är utsatta för internationell konkurrens. Utgångspunkten är därför att systemet med tonnagebeskattning är begränsat till fartyg som används i internationell trafik. Men för att undvika svåra bedömningsfrågor och gränsdragnings-problem räcker det att ett fartyg huvudsakligen ska användas i internationell fart eller i inrikes fart i ett annat land för att vara kvalificerat. Utskottet finner inte att motionärerna framfört skäl som förmår utskottet att påverka regeringen att ändra denna ordning. Eftersom tonnagebeskattning är frivillig är två parallella beskattnings-metoder tillämpliga . Företag som bedriver kvalificerad rederi-verksamhet i en koncern kan emellertid inte välja olika beskattningsmetoder, detta för att minska risken för att företag försöker utnyttja fördelarna i respektive system genom att organisera verksamheten så att verksamheter med stora vinster läggs i företag som tonnagebeskattas och verksamheter där vinsten kan neutraliseras genom stora avskrivningar läggs i företag som beskattas konventionellt. En koncernregel finns även i andra länders tonnagebeskattningssystem och är en sådan åtgärd som kommissionen särskilt beaktar vid bedömningen av om den stödberättigade verksamheten ska anses vara avgränsad från annan verksamhet. Utskottet anser därför inte att koncernregeln bör utgå från tonnagebeskattningssystemet. När utskottet tillstyrkte regeringens förslag till tonnagebeskattning i sitt betänkande 2016/17:6 konstaterade utskottet bl.a. att regeringen utfäst att systemet kommer att utvärderas. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att nu rikta något tillkännagivande till regeringen om att följa upp tonnage-beskattningssystemet. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda avdragsrätt för företags konstinköp. Jämför reservation 21 (C). I kommittémotion 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5 föreslås att möjligheten utreds att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag. Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrkt förslag om förändrad avdragsrätt för konstinköp och framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas med tanke på att de ska fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det nu finns något skäl att göra en annan bedömning. Motionen avstyrks därmed. Enskilda näringsidkares personliga friskvård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrade skatteregler för enskilda näringsidkares personliga friskvård. Jämför reservation 22 (C). Som skattefria personalvårdsförmåner räknas förmåner av mindre värde som riktar sig till all anställd personal och som består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om (11 kap. 11 och 12 §§ IL). Möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård räknas hit. Avdragsreglerna omfattar inte sådana utgifter för friskvård som en enskild näringsidkare har för egen räkning. I motion 2017/18:2013 av (M) föreslås att avdragsrätt för friskvård i enskild firma införs. I motion 2017/18:2839 av (C) yrkande 4 föreslås att reglerna ändras för vilka som omfattas av friskvårdsbidrag. Utskottet har vid upprepade tillfällen, , avstyrkt motionsyrkanden om avdrag för enskilda näringsidkares privata friskvård. Utskottet har framhållit att reglerna om skattefrihet för personalvårdsförmåner är avsedda för anställd personal, vilket innebär att en enskild näringsidkares personliga friskvård inte omfattas. Vissa andra slag av förmåner som är skattefria för anställda, t.ex. företagshälsovård, före-byggande behandling eller rehabilitering, kan dras av även om de utnyttjas personligen av en enskild näringsidkare. Avdragsrätten gäller utgifter för t.ex. rehabilitering som är nödvändig för att näringsidkaren ska kunna fortsätta sin verksamhet. Om utgifterna däremot inte är av denna karaktär betraktas de i skattehänseende som icke avdragsgilla privata levnadskostnader för närings-idkaren. Om avgifterna dras av i företaget kan detta leda till uttagsbeskattning. I vilka fall detta aktualiseras avgörs från fall till fall i rättstillämpningen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandena. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD), 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD), 2017/18:3677 av (M), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5. Digitaliseringen och möjligheterna inom delningsekonomin utmanar vår traditionella syn på skatteredovisning, skattebetalning och skattesystemet i stort. Skattesystemet är i många delar komplext och administrativt svårhanterligt. Enkla tjänster som tillhandahålls av privatpersoner till privatpersoner står i stora delar utanför skattesystemet, då skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. För en liten, öppen ekonomi som den svenska krävs att villkoren för att göra investeringar i är goda. Inom forskningen råder enighet om att hög bolagsskatt leder till färre investeringar, detta eftersom företagens avkastningskrav sätts internationellt. Dagens skattesystem gynnar också lån framför eget kapital, genom våra regler om ränteavdrag. Det leder till att företag belånar sig mer än de annars skulle ha gjort, vilket ökar sårbarheten i ekonomin. För att minska denna spänning bör likabehandlingen öka mellan lånat respektive eget kapital när det gäller bolagsskatten. Reglerna måste utformas långsiktigt och vara internationellt jämförbara. Det bör också vara möjligt för mindre företag att välja mellan en schablon-beskattning av omsättningen eller att beskattas utifrån dagens regelverk. En sådan möjlighet skulle erbjuda en välkommen lättnad för företagen vad gäller administration av komplicerade skatteregler. Fokus kan i stället läggas på att växa och att verksamheten ska bli lönsam. För oss är det avgörande att en ambitiös miljö- och klimatpolitik går hand i hand med en stark svensk ekonomi. På så sätt kan vara ett grönt föredöme för andra länder. Då måste vi också ständigt söka nya vägar att föra klimatarbetet framåt. En möjlig väg skulle kunna vara just skatteavdrag för klimatkompenserande åtgärder. Därför bör regeringen skyndsamt utreda möjligheterna för företag att göra skatteavdrag för klimatkompenserande åtgärder. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD) och 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD), 2017/18:3677 av (M), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5. ska ta ut skatter för att finansiera välfärd och investeringar i tillväxt. är det ett faktum att vi även på skatteområdet måste vara konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Politiska beslut påverkar ständigt näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. har en rad skattepålagor som inte återfinns i andra länder och som behöver ses över och reformeras för att inte urholka den svenska konkurrenskraften. Vi vill införa ett system som ibland kallas innovationsboxar. Det innebär i praktiken finansiella lättnader för innovativa företag, vars omsättning baseras på nya tekniska produkter eller processer. Liknande system finns i flera EU-länder, vars förutsättningar påminner om , t.ex. och . vision är att detta stöd särskilt ska riktas till små svenska företag och generera ett incitament till att utveckla innovativa processer eller produkter. Vi är dock ödmjuka inför uppgiften då bl.a. de europeiska länderna har avsevärda skillnader i finansiella lättnader när det gäller patent, innovationer och immateriella rättigheter samt upphovsrätt, varumärken men även viss know-how och forskning och utveckling i allmänhet. Vi ser även flera olika avdragsmöjligheter när det gäller direkta och indirekta stöd. Vi avser därför att utreda möjligheten att införa finansiella lättnader för småbolag i fråga om innovativa processer och produkter. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla investeraravdraget med beaktande av nivån på avdraget och möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. För att även öka intresset och användandet av avdraget vill vi även i större omfattning låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i nästa steg medför rätt till investerar-avdrag. När investeringssparkontot infördes var det inget av de åtta nuvarande partierna i som hade någon annan uppfattning om hur schablonintäkten från investeringssparkontot skulle beräknas. Detta lär ha varit en tydlig signal till de småsparare som öppnade kontot om att det fanns långsiktiga förutsägbara regler för hur deras innehav skulle beskattas och under vilka former det skulle ske. I budgetpropositionen valde däremot den rödgröna regeringen att endast efter införandet ändra förutsättningarna för sparformen och tillförde ett strafftillägg om vid beräkningen av schablonintäkten. Utöver det införde man även ett golv om för att skatten inte ska bli för låg, som man själva uttryckte det. Endast höjer man nu återigen nivån med ytterligare ett tillägg om . uppfattning är att skattereglerna kring beräkningen av schablonintäkten när statsfinanserna tillåter det ska återställas till de regler som gällde vid införandet 2012 och som även utgjort grundförutsättningen för de flesta som öppnat ett investeringssparkonto – en åtgärd som är angelägen för att uppvisa trovärdighet kring långsiktiga förutsättningar i denna investeringsform inför landets småsparare. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD), 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD) och 2017/18:3677 av (M). Det är viktigt att skatter utformas så att svenska företags konkurrenskraft stärks och att tar in de skatter som beslutat. Skatterna måste utformas så att människor vågar ta risker och starta företag. Skatter ska medverka till tillväxt och utveckling i hela landet, underlätta jobbskapande och företagande och stimulera en grön skatteväxling. Skatter måste vara förutsägbara, rättssäkra och långsiktiga. För att öka förutsägbarheten och förståelsen för skattesystemet samt förenkla regelsystemet föreslås att definitionen av begreppet närings-verksamhet i inkomstskattelagen harmoniseras med de begrepp som finns i mervärdesskattelagen. Det uppnås genom att begreppet förvärvsverksamhet i inkomstskattelagen utgår från och får samma innebörd som begreppen beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet i mervärdesskattelagen. Av 13 kap. 1 § 1 inkomstskattelagen (IL) framgår att med näringsverk-samhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. I dagligt tal uttrycks det som att näringsverksamhet finns om en verksamhet bedrivs med vinstsyfte, varaktighet samt självständighet. Avsaknad av vinstsyfte medför att en verksamhet betraktas som hobbyverksamhet (där överskott beskattas i inkomstslaget tjänst). Begreppet beskattningsbar person infördes i mervärdesskattelagen (ML) och är en anpassning till lydelsen i artikel 9 i mervärdesskattedirektivet (2006/112/EU). I och med införandet av detta begrepp slopades begreppet yrkesmässig verksamhet och kopplingen till inkomstskattelagen. Genom lagändringen har kopplingen mellan mervärdesskatten och inkomstskatten i detta avseende upphört. Eftersom begreppet beskattningsbar person inte har koppling till inkomstskattelagen, kan en person som inte uppfyller kraven för näringsverksamhet ändå vara en beskattningsbar person och därmed bli skyldig att redovisa moms. En ökad förutsägbarhet och förståelse för skattesystemet – vilket gynnar företagande i allmänhet och nyföretagande i synnerhet – kräver ett mer förenklat skattesystem. Eftersom mervärdesskatten utgår från mervärdesskattedirektivet är det naturligt och nödvändigt att en harmonisering av begreppen leder till att begreppet näringsverksamhet i inkomstskattelagen anpassas till och får samma innebörd som begreppet beskattningsbar person och ekonomisk verksamhet i mervärdesskattelagen. största grupp småföretagare är de enskilda näringsidkarna. Genom generella inkomstskattereform och företagsskattereform fick denna grupp nya skatteregler anpassade till det nuvarande dualistiska svenska skattesystemet. Komplexiteten i dagens ordning uppmärksammades redan i samband med införandet, och Lagrådet konstaterade att regleringen, med hänsyn till att den i huvudsak riktar sig till de mindre företagen, låg nära gränsen för vad som kan accepteras i komplexitet (prop. 1993/94:50 s. 427). Även när reglerna fördes över till inkomstskattelagen uttalade Lagrådet kritik mot komplexiteten (prop. 1999/2000:2 del 3 s. 434). Det finns med andra ord ett stort behov av förenklade, men fortsatt neutrala, skatteregler för denna stora grupp småföretagare.