bet · H501KU21 · 2018-05-23 00:00:00 — 2004/05:KU14 punkt 6, rskr. 153) anför regeringen att (dir. 2008:36) sett över bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) och lämnat förslag till en ny lag (SOU 2010:29). I betänkandet behandlas bl.a. frågan, som avses i tillkännagivandet, om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. Regeringen behandlar utredningens förslag i propositionen En modern och rättssäker förvaltning – Ny förvaltningslag (prop. 2016/17:180). När det gäller tillkännagivandet om definitionen av en bidragsgivares identitet (bet. 2013/14:KU35 punkt 4, rskr. 163) anförs att den parlamentariskt sammansatta kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15) behandlar frågan om vilka uppgifter som avses med en bidragsgivares identitet enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier i betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74). Regeringen behandlar kommitténs förslag i propositionen Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (prop. 2017/18:55). I fråga om tillkännagivandet om personlig integritet (bet. 2014/15:KU15, punkt 1, rskr. 173) redovisar regeringen att det straffrättsliga skyddet för enskildas personliga integritet har behandlats i betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7). beslutade regeringen propositionen Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten (prop. 2016/17:222). När det gäller tillkännagivandet om reklamskatten (bet 2014/15:KU12 punkt 5, rskr. 195) redovisas att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 6.25 s. 589 f.) föreslog att reklamskatten för annonser i en periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program slopas. Ändringarna trädde i kraft . När det gäller tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av (bet. 2015/16:KU15, punkt 14, rskr. 192) beslutade regeringen propositionen Skadestånd och (prop. 2017/18:7). När det gäller tillkännagivandet om finlandssvenskarnas ställning (bet. 2016/17:KU16 punkt 7, rskr. 245) beslutade regeringen, som redogjorts för i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 1 avsnitt 9.4.2), om tilläggsdirektiv till Utredningen om en stärkt minoritetspolitik (Ku 2016:02). Dessa innebar i huvudsak ett uppdrag att analysera vad den finlandssvenska gruppen i har för ställning och överväga om den ska erkännas som nationell minoritet. Med denna åtgärd ansåg regeringen att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:88). Betänkandet har remitterats. I fråga om tillkännagivandet om veterandagen som allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29 punkt 1, rskr. 246) beslutade regeringen förordning om ändring i förordning (1982:270) om allmänna flaggdagar (SFS 2017:441). Övriga ej slutbehandlade tillkännagivanden inom område I fråga om tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 punkt 1, rskr. 224) framgår det av skrivelsen att regeringen gav Myndigheten för radio och tv (nuvarande Myndigheten för press, radio och tv) i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. Uppdraget redovisades och har remissbehandlats. Under regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades att beakta vissa synpunkter på listans utformning (jfr rskr. 2013/14:230). Med anledning av det andra tillkännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten, vilket redovisades . De nya förslagen från myndigheten har remitterats och bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2013/14:KU28 punkt 1, rskr. 230) anförs, i enlighet med det som aviserats i budgetpropositionen (utg. omr. 17 s. 39 f.), att regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att ta fram ett förslag till evenemangslista med bl.a. villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare föreslagits. Uppdraget redovisades till . Myndighetens nya förslag har remitterades och bereds inom . När det gäller tillkännagivandet om en helhetslösning av regionfrågan (bet. 2013/14:KU30 punkt 4, rskr. 158) redovisar regeringen i sitt beslut från att ge en kommitté, som antog namnet (Fi 2015:09), i uppdrag att bl.a. föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebar att skulle delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). Regeringen beslutade att detta uppdrag och tillhörande deluppdrag ska utgå. Kommittén ska inte heller utreda länsstyrelsernas organisation eller lämna förslag till hur det regionala utvecklingsansvaret ska tilldelas landstingen. Kommittén behåller dock uppdragen i fråga om beteckningen för kommuner på regional nivå och statliga myndigheters regionala indelning. När det gäller det regionala utvecklingsansvaret behåller kommittén uppdraget om finansiering av förvaltningsutgifter. I beslutet förtydligas också kommitténs uppdrag i fråga om statliga myndigheters regionala indelning. Kommittén ska föreslå en samordnad regional indelning för de statliga myndigheter för vilka en geografisk samordning är relevant för staten som helhet samt för kommuner och landsting. Vidare fick kommittén i uppdrag att föreslå en reglering i lagen om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) om vilken hänsyn som ska tas till berörda landstings och kommuners samt befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen. Kommittén fick också i uppdrag att kartlägga landstingens samverkan och redogöra för hur landstingen ser på den framtida utvecklingen när det gäller samverkan. Uppdraget skulle i sin helhet slutredovisas . , och landsting liksom , , och har ansökt hos regeringen om att från överta det regionala utvecklingsansvaret. Regeringen har remitterat förslag om ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar med de lagändringar som krävs för att tillmötesgå ansökningarna. I fråga om tillkännagivandet om en utredning i fråga om utlämnande av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 punkt 1, rskr. 127) redovisas att en utredare fick i uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder i fråga om förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju 2016:C). Utredaren redovisade sitt arbete i promemorian Frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ds 2017:37) . Promemorian har remissbehandlats och bereds i . När det gäller tillkännagivandet om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 156) anför regeringen att flera satsningar mot antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56), se redogörelse i proposition 2017/18:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.5. Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. I fråga om tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 195) redovisas att regeringen har uppdragit åt att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på sådant sätt som förordat (N2015/088977/ITP). redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på fler orter och att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat (N2016/02494/D). Se redovisningen under punkt 7 nedan om utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitalt samhälle. Vidare i fråga om tillkännagivandet om fortsatt behandling av fyra huvudförslag (bet. 2014/15:KU12 punkt 7, rskr. 195) redovisas att regeringen i budgetpropositionen (Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.25) har föreslagit att reklamskatten för annonser i en periodisk publikation som inte utgör annonsblad, katalog eller program slopas. Ändringarna trädde i kraft . Utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06), som bl.a. har haft till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens, lämnade delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningens förslag låg till grund för regeringens beslut om förordning om en ändring av postförordningen (2010:1049) (SFS 918), som innebär att den samhällsomfattande posttjänstens befordringskrav för brev med normalporto ändras från övernattbefordran till tvådagarsbefordran, samt för proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen som regeringen beslutade . Övergången till tvådagarsbefordran kan underlätta samdistribution av post och tidningar. Propositionen innehåller inga förslag om samdistribution. Vidare när det gäller tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av regeringsformen (bet. 2015/16:KU15 punkt 15, rskr. 192) har regeringen som avsikt är att tillsätta en utredning med uppdrag att analysera och överväga den fråga som tillkännagivandet avser. I fråga om tillkännagivandet om valhemlighet för synskadades personröster (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 205) redovisas i skrivelsen att det som ett led i arbetet bl.a. har ägt rum ett möte med då olika alternativ diskuterats för att förbättra förutsättningarna för synskadade att personrösta självständigt med t.ex. hjälpmedel eller digital teknik. Regeringen har i propositionen Snabbare omval (prop. 2017/18:38) ansett att frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare stärka valhemligheten bör bli föremål för fortsatta överväganden. Regeringens avsikt är att tillsätta en utredning som bl.a. ges i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. När det gäller tillkännagivandet om befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen (bet. 2015/16:KU25 punkt 2, rskr. 291) beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till (dir. 2017:72). Kommittén ska enligt direktiven analysera för- och nackdelar med att i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting införa bestämmelser om landstingens, kommunernas och befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen, analysera för- och nackdelar med att reglera när och hur befolkningens önskemål och synpunkter ska inhämtas, och lämna förslag till författningsändringar. Uppdraget ska slutredovisas . I fråga om tillkännagivandet om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 200) redovisas i skrivelsen att bl.a. vid myndighetsdialogen med regeringen har lämnat information om sin avsikt att inför valen 2018 förstärka informationsarbetet gentemot utlandssvenskar om regler för hur de tas med i röstlängden i syfte att förbättra kunskapen om förutsättningarna för deltagande i valet. Frågan om att utreda huruvida det bör vara möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta från bereds i . Vidare i fråga om tillkännagivandet om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 201) redovisas i skrivelsen att regeringen i budgetpropositionen kommer lämna en samlad redovisning av vidtagna åtgärder. När det gäller tillkännagivandet om sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 243) anför regeringen att i sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) har föreslagit att det ska införas en sekretessbrytande bestämmelse så att hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda djurskyddskontrollmyndigheten. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss om en ny djurskyddslag. I den nämnda lagrådsremissen föreslår regeringen också att det förs in bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som möjliggör för personal inom hälso- och sjukvården, samt verksamheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till funktionshindrade att lämna sådana uppgifter om ett djur till djurskyddskontrollmyndigheterna eller som är nödvändiga för ett ingripande från myndigheternas sida. Regeringen planerade att överlämna en proposition med de här aktuella lagändringarna till . Denna punkt i tillkännagivandet planerades att avslutas mot den kommande propositionen. I fråga om tillkännagivandet om informationsteknik och demokrati (bet. 2016/17:KU15 punkt 8, rskr. 244) redovisas i skrivelsen att regeringen i budgetpropositionen aviserar en omfattande satsning på digitalisering av den offentliga sektorn. Satsningen innefattar tillskapandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn som ska inleda sitt arbete . Den nya myndigheten ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja den offentliga sektorn i dess digitalisering (dir. 2017:117). Regeringen avsätter i budgetpropositionen ytterligare för att främja öppna data och datadriven innovation. För att förstärka arbetet med öppna data har regeringen tidigare gett i uppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). Därutöver har regeringen gett två uppdrag till Statskontoret. Uppdragen innebär att Statskontoret ska genomföra en samlad uppföljning av statliga och kommunala myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande (S2014/3536/SFÖ) samt utvärdera hinder för vidareutnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163/DF). Uppdragen skulle slutredovisas samt . Därtill har fått i uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF); uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att göra en översyn av den datadrivna förvaltningen i . Syftet är att få in ytterligare rekommendationer från en utomstående part om hur tempot kan öka i digitaliseringen av det offentliga och i utnyttjandet av data i offentlig sektor. Detta uppdrag ska redovisas . När det gäller tillkännagivandet om ersättare i styrelsen, nämnder och utskott (bet. 2016/17:KU30 punkt 6, rskr. 335) anför regeringen att ärendet bereds inom . Vidare när det gäller tillkännagivandet om styrning och uppföljning av verksamheter i regi (bet. 2016/17:KU30 punkt 13, rskr. 335) anför regeringen att ärendet bereds inom . I fråga om tillkännagivandet om åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m. (bet. 2016/17:KU17, punkt 1, rskr. 337) redovisar regeringen i skrivelsen att demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande lämnade betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5). För att underlätta för förtroendevalda att förena ett uppdrag med arbets- och familjeliv och för att skapa bättre förutsättningar för underrepresenterade grupper att ta uppdrag föreslog utredningen att förtroendevalda ska ges möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna, och därefter kunna återgå till sitt förtroendeuppdrag. Förslaget behandlades i regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171). Den nya kommunallagen (2017:725) förtydligar att kommuner och landsting kan besluta att ge kommunal- och landstingsråd möjlighet att vara föräldralediga eller sjukskrivna. Lagen trädde i kraft . Därutöver har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (MUCF) i uppdrag att 2014–2017 genomföra insatser i syfte att fler unga kvinnor och män ska ta på sig uppdrag som politiskt förtroendevalda. Uppdraget innefattar även insatser för att motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag (dnr U2014/03352/UC). Vidare konstaterar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 52) att regeringen, trots utvecklingen mot en i flera avseenden förbättrad representation i de folkvalda församlingarna sett , anser att det behövs ett fortsatt arbete för ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Det huvudsakliga ansvaret för att förbättra den sociala representativiteten ligger dock hos de politiska partierna eftersom de ansvarar för nominerings- och rekryteringsprocesserna inför allmänna val. Regeringen planerar inte några ytterligare åtgärder med anledning av riksdagsskrivelsen. När det gäller tillkännagivandet om en nationell rättigheter (bet. 2017/18:KU6 punkt 2, rskr. 98) anför regeringen att ärendet bereds inom . Yttranden från andra utskott behandlar i sitt yttrande (yttr. 2017/18:SkU10y) de tio riksdagsskrivelser som har redovisats som ej slutbehandlade. I fyra fall ser skatteutskottet ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. I följande sex fall framhålls vissa synpunkter. När det gäller avskaffande av reklamskatten kan någon kritik från konstitutionell synpunkt enligt utskottets uppfattning inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att avveckla reklamskatten och aviserar ytterligare steg för att avveckla skatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. Den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat . Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Förslaget från Utredningen om översyn av 3:12-reglerna (Fi 2014:06, SOU 2016:75) drogs tillbaka efter att , angett att de var beredda att agera i , t.ex. i form av en misstroendeförklaring, om förslaget ingick i budgetpropositionen . Oavsett detta anser utskottet att regeringen bör redovisa för hur de förändringar av 3:12-reglerna som antogs efter förslag i budgetpropositionen fallit ut vid tillämpningen. har påtalat att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt. Utskottet anser att beredningen av frågan tagit men anser att det är glädjande att regeringen nu återkommit till med förslag. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Regeringen har inte återkommit med konkreta förslag, vilket den bör göra . Utskottet utgår från att frågan redovisas i enlighet med önskemål. I samband med att under förra antog en ny tullag beslutade att ställa sig bakom det som utskottet anfört om att se över möjligheterna att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att utreda frågan. Utskottet anser att det tagit orimligt för regeringen att komma fram till ett beslut om att en utredare ska se över frågan. behandlar i sitt yttrande (yttr. 2017/18:JuU6y) en riksdagsskrivelse som har redovisats som slutbehandlad. Utskottet har i de flesta delar inget att invända mot regeringens redovisning. I ett fall anser utskottet dock, till skillnad från regeringen, att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillkännagivandet ska anses vara slutbehandlat. Tillkännagivandet om att brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (rskr. 2014/15:77 punkt 22) redovisas som slutbehandlat mot bakgrund av att har inhämtat och sammanställt information från om dessa brott och på grund av den löpande avrapporteringen mellan inrikesministerns statssekreterare och rikspolischefen respektive säkerhetspolischefen. Enligt utskottet kan dock dessa åtgärder inte anses innebära att arbetet mot sådana brott prioriteras. Utskottet delar således inte regeringens bedömning utan anser att det behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder för att prioritera arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister som vidtagits av regeringen innan ärendet kan anses vara slutbehandlat. I en avvikande mening (S, MP) anförs att regeringen har redovisat vilka åtgärder man vidtagit med anledning av tillkännagivandet och uppgett att man inte avser att vidta några ytterligare åtgärder samt att punkten därmed är att anse som slutbehandlad. Vidare anförs att man delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är tillgodosett genom de redovisade åtgärderna och anser att regeringen har uppfyllt de krav som kan ställas på en redovisning av vilka åtgärder som man vidtagit med anledning av ett tillkännagivande. Det finns därför inga skäl att anmärka på regeringens redovisning. I civilutskottets yttrande (yttr. 2017/18:CU4y) redovisas att bl.a. två tillkännagivanden som beslutats av på förslag från civilutskottet är slutbehandlade. De avser riktvärden för trafikbuller (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180, punkt N35 i regeringens skrivelse och bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70, punkt N52 i regeringens skrivelse). Regeringen har tidigare, i budgetpropositionen (prop. 2018:1) under utgiftsområde 18, redovisat sin bedömning att regeringen helt tillmötesgått de två nämnda tillkännagivandena. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen när det gäller frågan huruvida riksdagsskrivelserna är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandena om riktvärden för trafikbuller har utskottet tidigare redovisat denna uppfattning i sitt betänkande 2017/18:CU1. Därutöver vill utskottet framhålla följande. beslutade det första tillkännagivandet om att regeringen skulle besluta om vissa ändringar i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna var avsedda att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. ansåg sig utskottet föranlett att föreslå ett tillkännagivande om att regeringen skulle besluta om de förordningsändringar som avsågs i det första tillkännagivandet, och följde utskottets förslag. Utskottet konstaterade då att det hade gått tillkännagivande till regeringen i frågan och ansåg det mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte hade ändrat förordningen i enlighet med tidigare tillkännagivande. I regeringens skrivelse redovisas att regeringen beslutade om förändringar i den aktuella förordningen. Beslutet togs således efter första tillkännagivande i frågan. Regeringen har tidigare, i skrivelse 2016/17:75, redovisat att regeringen gav i uppdrag att bl.a. analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden för trafikbuller skulle kunna leda till och att uppdraget redovisades . gav sedan regeringen ett nytt uppdrag att ta fram författningsförslag och konsekvensbedömningar i frågan, ett uppdrag som skulle redovisas . Utskottet vill påminna om att har berört frågan om tidsutdräkten vid regeringens behandling av tillkännagivanden. har bl.a. understrukit vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsutdräkt (bet. 2003/04:KU21). Därutöver har bl.a. anfört att långa tidsutdräkter skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i (bet. 2007/08:KU21). Enligt tillkännagivande borde regeringen omgående besluta om den förordningsändring som avsågs i tillkännagivandet . Utskottet vill framhålla att det är angeläget att regeringen vidtar åtgärder när så begär. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2017/18:FöU7y) att regeringen antingen har vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. När det gäller tillkännagivanden till regeringen om att inrätta ett centrum med specialistkompetens och forskning om veteranfrågor (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132) konstaterade utskottet i samband med beredningen av regeringens redovisning i budgetpropositionen (prop.