bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — Till den samlade vänstern räknar jag de ideologiska vänsterkrafterna och de doktrinära gröna krafterna, som har arrangerat marscher och demonstrationer, inte minst i men även i och . I går använde jag mig av uttrycket "den samlade avgrundsvänstern", och det kan emellanåt vara högst relevant. Trots att Socialdemokraterna och inte är så där jättepigga på välfärdsföretagsamhet, har vissa begränsningar för annan företagsamhet och kanske inte vill sänka skatterna lika mycket som vi räknar jag nog i det här sammanhanget inte in er i den samlade vänstern. Jag hoppas att jag inte behöver ta tillbaka det och att ni stannar på det här sansade området och är för frihandel . Jag är dock beredd att ompröva det hela om det skulle visa sig gå tokigt. Vad gäller livsmedelsexporten blev jag lite förvånad när jag läste regeringspartiernas text i utskottsbetänkandet. Det var väldigt vad ni tar i, som att det här tillkännagivandet på något vis skulle riva upp sår. Vad vi vill är att man ska satsa ytterligare resurser, göra ytterligare insatser och fokusera ytterligare på just de små och medelstora företagens möjligheter till livsmedelsexport. Det här borde inte ens behöva vara föremål för en fråga i ett replikskifte. Det är en väldig tur att jag får fråga vad jag vill i replikskiftena. Jag undrar om president vet att han kallas för den samlade vänstern. Men det får han svara på. För att gå tillbaka till det här med livsmedelsexporten: Jag kan faktiskt inte förstå detta. brukar ju vara ett parti som är väldigt månt om att vi ska hushålla med skattebetalarnas pengar. Det tycker jag är klokt och bra, och det vill vi också göra. Varför då rikta ett tillkännagivande mot regeringen för någonting som regeringen redan gör? Det tar ju bara en massa tid och kraft som skulle kunna användas till en massa andra bra och vettiga saker. Jag hoppas att du känner till att vi har anställt livsmedelsexportansvariga på tre viktiga marknader i världen: , och , . Jag hoppas att du känner till det regionala exportprogrammet för livsmedelsföretag, att du vet om att regeringen tillsammans med branschorganisationerna och företag gör en analys och tittar på livsmedelsföretagens exportpotential, att du känner till satsningen på export av ekologiska livsmedel och så vidare. Flera av de här sakerna har efterfrågats av livsmedelsföretagen. Man tycker att det är för splittrat. Vad mer är det som vill att regeringen ska göra? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Jag trodde att jag i mitt anförande var ganska tydlig med vad jag menar. Vänsterkrafterna har orsakat förutsättningarna för ett eventuellt handelskrig. Det handlar om processerna som förhindrade, förhalade och fördröjde möjligheterna att sluta ett transatlantiskt frihandelsavtal mellan och EU. Det var vänsterkrafterna som låg bakom den här fördröjningen. Hade det avtalet kunnat slutas innan president tillträdde hade inte förutsättningarna för att dra igång det här eventuella handelskriget funnits. Då hade vi haft en reglerad handel och premisser som var solklara för vad man kunde göra och inte kunde göra. blev det inget frihandelsavtal mellan och EU. Då låg också fältet fritt för en Trump vars politiska hemvist nog dagsformen får avgöra hur man definierar. Då ligger också fältet fritt för andra att använda det här. Hade inte de samlade vänsterkrafterna förhindrat hade det varit mycket svårare för en amerikansk president att dra igång den här processen. Det är bra att regeringen har gjort en hel del för livsmedelsexporten. Vad jag är ute efter och vad vi vill är att sätta fokus på att det inte bara är de stora livsmedelsföretagen som ska prioriteras när statliga myndigheter och andra aktörer är ute och promotar svensk livsmedelsexport. De små och medelstora företagen - jag har träffat dem själv - säger att de blir klämda och undanträngda i systemet. Då är det ganska rimligt att vi yrkar på att det ska sättas ytterligare fokus på detta. Jag skulle väl kunna säga att det kanske hade varit mer relevant om vi hade pratat om de stora globala handelsfrågorna i det här replikskiftet och inte en sådan här speciell detalj. Men det får vi ta . debatterar vi näringsutskottets betänkande nr 11, Handelspolitik. I går var det också en handelsdebatt, nämligen om handelsavtalet mellan och , det så kallade . På grund av lite manfall kunde inte delta i debatten. Hade denna vetskap nått mig i någorlunda god tid hade jag gärna deltagit själv, men så blev inte fallet. Men i sammanhanget kan det vara värt att poängtera att inte har något att erinra annat än att frihandelsavtalet med är välkommet och öppnar för nya möjligheter, inte minst för svenska företag. sägs ofta - av våra politiska motståndare - lite metaforiskt vilja bygga murar runt . Man skulle väl kunna argumentera för att detta i någon mån är sant. har stått ensamma om att vilja ha kontroll på vilka människor som rör sig över våra gränser för att hindra terrorister, tjuvar och banditer från att ta sig in i . På samma sätt har vi stått ensamma om att på allvar vilja hindra vapen och droger att fritt flöda in i och stöldgods att flöda ut från . Utifrån det faktum att vi argumenterat för att trygga medborgare från en mängd onödigt lidande har många enligt mig oärliga debattörer försökt göra gällande att därmed skulle stå för en sluten ekonomisk politik och en vilja att hindra frihandel. Jag menar att ingenting kunde vara mera felaktigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Vi är ett frihandelsvänligt parti. Av all empiri att döma är det tydligt att alla vinner på handel, utom möjligen kortsiktigt de företag som riskerar att konkurreras ut och deras arbetare. Detta ska dock inte lösas med skyddstullar, utan med satsningar på utbildning, forskning och strategiska reformer som gör att till exempel våra industriföretag kan konkurrera på världsmarknaden. Vill man veta mer om hur detta ska gå till kan man med fördel läsa industristrategi, som innehåller en lång rad kraftfulla reformförslag som i många fall står i motsats till regeringens postmoderna flum, inte minst gällande energipolitiken. Jag har i andra debatter påtalat min oro över att handelsnetto för varor har haft en nedåtgående trend som under innevarande mandatperiod slagit om till negativa siffror. Det är en högst oroande utveckling. Vår status som industrination försvagas med risk för att en opinion ska växa fram som föredrar mer av protektionism. Detta vore olyckligt. Som jag sa innan är vi ett frihandelsvänligt parti. Men det måste vara sjysta regler där fusk och oegentligheter beivras. när beslutade att införa importtull på stål och aluminium blev det rätteligen en världsnyhet som många problematiserat. Från EU:s sida har fördömandena avlöst varandra med hot om motåtgärder. Om detta är rätt väg att gå är dock tveksamt då sannolikt alla parter skulle förlora på ett handelskrig. Om jag tolkar rätt, eller något välvilligt, ser jag det kanske inte som att udden i första hand är riktad mot . Snarare handlar det om att världsmarknaden överflödas med statssubventionerat stål från diktaturen . Att pressar priserna på världsmarknaden genom att sätta konkurrensen ur spel är givetvis mycket besvärande. Därför ser åtminstone jag som den mest framkomliga vägen i samtalen framgent inte minst med att man gemensamt genom WTO tar tag i och beivrar just statssubventionerna på olika sätt. I detta betänkande har en reservation som lyfter fram frågor om konkurrenssnedvridning. Även om vi vill reformera EU och Europasamarbetet i grunden är vi positiva till frihandel och den inre marknaden. Vi är också angelägna om att den ska fungera väl och vara till gagn för svenska företag. Tyvärr kan vi konstatera att den inte alltid fungerar så väl som man skulle kunna önska. Vi ser exempel på hur svenska industriföretag har svårt att få tillgång till komponenter i andra medlemsländer till de marknadspriser som gäller där. De säljande företagen hänvisar i regel till dotterbolag, agenter eller återförsäljare i som tillämpar en högre prisnivå, enligt en så kallad Sverige- och Skandinavienprislista. Alltså, trots att vi har en gemensam marknad får svenska industriföretag betala mer för industriell utrustning. Därmed önskar vi att bör tillkännage till regeringen att ta initiativ till att ska införa ett industrikomponentsprisindex för att kunna jämföra prisnivåer i olika länder på den gemensamma marknaden. Vi menar att de konkurrensnackdelar som drabbar i och med den högre prissättningen för komponenter som till exempel kompressorer, robotar, styrsystem, kullager och vad det nu må vara då skulle synliggöras. Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 11. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Vi i är övertygade om att vi löser framtidens utmaningar genom internationellt samarbete. Internationell handel ökar möjligheten till global utveckling. Mer handel medför generellt fler investeringar, stärkt konkurrenskraft och bättre levnadsstandard för fler. Tekniköverföring mellan länder är också en nyckel för att möta klimatförändringarna och klara klimatmålen. Det är grunden för syn på handeln. Jag är därför stolt över det arbete som regeringen gör för att ska betraktas som ett föredöme i världen vad gäller mänskliga rättigheter, jämställdhet och fredsarbete, men också vad gäller innovationskraft, hållbart företagande och grön omställning. Det är ett arbete som ger resultat och som gör till ett attraktivt land för investerare och företagare. Det arbetet ska vi fortsätta med. Regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken är att ska verka för en öppen, fri och rättvis handel. Det innebär att vi ska fortsätta arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder och stå upp för miljö, jämlikhet, jämställdhet, löntagarnas intressen och människors hälsa. Som miljöpartist gläder det mig extra att hållbarhetsperspektivet genomsyrar handelspolitiken. Att ska ta en ledande roll i genomförandet av Agenda 2030 och att det i regeringens budgetproposition framgår att handelspolitiken ska bidra till att målen i agendan uppnås är viktiga nationella mål för att säkerställa att vår handelspolitik bidrar till global hållbar utveckling. En global marknad kräver ett globalt perspektiv där vi ser till helheten och hur vår bedrivna politik påverkar andra delar av världen både och . Frihandel får inte leda till sänkta ambitionsnivåer vad gäller miljö, hälsa eller djurskydd. Därför behöver den svenska handelspolitiken ha ett fokus på hållbara investeringar och multilaterala samarbeten som försvarar de värdena. ska därför fortsätta arbetet för ett frihandelsavtal för gröna varor samt stå upp för de överenskomna principerna i WTO. Att regeringen och generellt är en stark röst för frihandel, rättvisa och samarbete är extra viktigt i där protektionism växer sig stark. har alltid arbetat och kommer också att fortsätta att arbeta hårt för fortsatt fri syn på handel och att klimat och miljö ska vara en stor del av det. Innan jag rundar av vill jag avsluta med att säga några ord om företagande. Vi har i de flesta branscher i en välfungerande konkurrens och ett gott företagsklimat. Om man tittar på de internationella mätningar som finns kommer oftast ut som ett av de länder som har ett av de bästa företagsklimaten i världen. Det skapar goda förutsättningar för svenska företag att exportera och generellt en god konkurrenskraft för företagen. För att fortsätta den framgångsvågen behövs fortsatt goda förutsättningar för svensk konkurrenskraft och särskilt fokus på de små och medelstora företagen. Därför är det också glädjande att regeringen slår fast just de prioriteringarna i sin exportstrategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik För att sammanfatta: ska fortsätta verka för en öppen, fri och rättvis handel. Multilaterala avtal ska eftersträvas, och ska vara ledande vad gäller hållbarhet, jämställdhet och mänskliga rättigheter i handelspolitiken. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet med undantag för punkt 8 där jag i stället yrkar bifall till reservation 14, och i övrigt yrkar jag avslag på alla andra reservationer. är det skönt att höra en miljöpartist som kan prata ganska förnuftigt om handel och frihandel. Handelspolitiken är ett område som sällan har varit föremål för tvist i . Vi har varit överens om ganska mycket. Det präglar väl kanske också den här debatten. Jag noterar dock att och här talar om att hälsa och hälsofrämjande är en viktig aspekt med handel. Det är det. Då kommer jag in på en fråga som vi från har lyft upp. Det är EU:s förbud mot handel med svenskt snus. Vi anser att det är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vi anser att det inte finns några övertygande argument om att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl. Tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vara vetenskapligt belagda. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla i hela EU. Därför vill vi att tillkännager för regeringen att EU:s förbud mot handel med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa de långtgående handelshindren. Min fråga till är: Varför kan inte ni i och regeringen ställa er bakom detta? Tack, , för frågan! Det är härligt att jag inte benämns som avgrundsvänster. Den samlade vänstern skulle jag kanske kunna tillstå mig tillhöra. Men det är härligt i alla fall! Jag är lite osäker på exakt vilka förslag syftar på. får rätta mig om jag har fel, men vad jag har förstått har statsrådet agerat för att minska handelshindren vad gäller det svenska snuset. Det är i alla fall min uppfattning. Därför har jag förstått det som att det inte behövs något tillkännagivande i frågan. handelsministern , som var moderat handelsminister i alliansregeringen, var en synnerligen aktiv minister i denna fråga. Hon ville lyfta fram och framför allt särskilja snusfrågan från hälsoperspektivet och det sociala perspektivet och i stället betrakta den som en handelsfråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Det är dessutom så att snuset i regleras i livsmedelslagen och inte i tobakslagen. Det visar också det svenska perspektivet; vi ser snuset som en lite speciell produkt. Den har också en nationell särart. När talade här tidigare om hälsa som en viktig ingrediens i handelspolitiken hängde jag upp mig lite grann på detta. Tänk om en svensk produkt, som förvisso inte är någon hälsoprodukt - jag skulle inte själv ta den i min mun - skulle kunna hjälpa människor som är beroende av röktobak att bli kvitt detta beroende! Det skulle innebära att åtskilliga tiotals miljoner européer skulle kunna få ett längre liv och en bättre hälsa om det svenska snuset kunde göra entré på en bredare front inom EU. Det finns många skäl till detta. Det finns hälsoskäl, men dessutom finns det rent principiella skäl, som jag anförde i mitt förra inlägg. Det är handelsskäl, för detta är en produkt som det inte borde finnas några hinder för. Därför undrar jag: Varför driver inte , som är så hälsomedvetet, på handelsministern att driva denna fråga för räkning och för den europeiska hälsans räkning? Jag kan säga så mycket som att jag delvis delar syn. Som gammal snusare kan jag också känna sympati för den entusiasm som visar för snuset. ska vi inte hamna alltför långt från ämnet, men jag är lite skeptisk till att det verkligen är belagt att det skulle anses att man kan få till stora hälsovinster vid en kraftfull export av snus. Jag vet inte om det funkar så enkelt att många av dem som röker skulle gå över till snus. För mig, till exempel, funkade inte det. Jag gick fram och tillbaka i stället. Jag ska låta det vara osagt, men jag är lite skeptisk till det hela. Återigen: Som jag har förstått det har statsrådet agerat i denna riktning, och därför tycker jag att ett tillkännagivande känns onödigt i sammanhanget. Handel mellan länder skapar välstånd och lyfter människor ur fattigdom. Handel mellan länder stärker demokratier och minskar risken för krig. Det finns otaliga exempel i historien som visar att länder som är öppna för handel också är förändringsbenägna och gärna tar till sig nya idéer. Länder som sluter sig för att skydda sin egen produktion eller som vill stänga ute människor och idéer går däremot en mörk tid till mötes. är ett bra exempel på detta. hade under många ett teknologiskt försprång över resten av världen. Ända in var världens ekonomiska centrum. När europeiska köpmän kom till för att handla insåg de snart att de inte hade någonting att byta med. I stället fick de betala i guld och silver. Sedan hände någonting. I väst ägde den industriella revolutionen rum, medan stagnerade. Det är inte så enkelt att belägga, men det finns en hel del forskare som säger att detta antagligen berodde på att den traditionella kinesiska filosofin var för bakåtsträvande och konservativ i jämförelse med upplysningstiden i . Nya idéer fick fart i , medan i stället gick mot mer slutenhet och en avskärmning mot omvärlden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Hur ser det ut med frihandel här i ? Frihandel har en lång tradition i . Den tidigaste dokumentation jag har hittat är , då slöt avtal med om befrielse från tullar och avgifter. gjorde han samma sak med . slöt ett frihandelsavtal med och blev den första neutrala nation som erkände den nya staten. Sedan rullade det på fram till . Efter kriget insåg alla att murar mellan länder måste nedmonteras för att säkra freden. Sedan rullade det på i ganska snabb takt. skrev under frihandelsavtalet . gick vi med i Efta. fick vi ett frihandelsavtal med EG, som är EU. slöt frihandelsavtal med , och efter att de hade blivit befriade från det kommunistiska oket. anslöt sig till , och 1995 blev vi medlemmar i både EU och den nystartade organisationen . Eftersom är medlem i EU är vi också en del av världens största handelsområde. Fri handel mellan länderna inom EU är en grundprincip, och EU arbetar också för att avreglera världshandeln. Vi vet alla att både europeiska och internationella konsumenter och investerare har glädje av detta förenklade system - att kunna flytta människor, varor, tjänster och pengar fritt. och Alliansen anser att ska stå upp för frihandel, fortsätta att riva handelshinder och värna konsumentskydd och miljö. handel med omvärlden är grunden för en välmående ekonomi, för att vi ska ha jobben kvar och för att vi ska kunna ha den välfärd som vi önskar. Att vara frihandelsvän betyder inte att vi ska acceptera sänkta nivåer vad gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Frihandel går självklart att förena med dessa värden. När vi menar att ska stå upp för frihandel innebär det att ska vara en aktiv röst i världen och i WTO och driva på för fler och mer omfattande frihandelsavtal eftersom det gynnar både och svenska företag. Det är därför oroväckande att det transatlantiska handels- och investeringsavtalet mellan och , som tog upp, inte går framåt utan snarare backar. President hot om tullar på stål och aluminium kanske inte riskerar att i sig självt orsaka så stor skada, men det blir en tändande gnista som kan starta ett stort handelskrig i världen. Det vore förödande för alla, inklusive . Däremot är det glädjande att vi i kommer att säga ja till avtalet om handel och ekonomi mellan och . och Alliansen ser med oro på protektionism. Både WTO, och har visat att detta har ökat ända sedan finanskrisen . Att väljer att frångå regelverket i WTO och mer eller mindre nonchalera organisationen är en politik som kommer att skada världshandeln. Regeringen måste ta fram en strategi för att motverka protektionism i världen eftersom det kommer att drabba , ett litet exportberoende land, hårt. Frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för en positiv ekonomisk utveckling. Svensk handelspolitik ska därför vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet. bör föra in dessa värden i handelsavtal som sluts, och svenska företrädare på politisk nivå måste våga tala med diktaturers representanter om dessa frågor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Att utveckla handeln med mindre välutvecklade ekonomier är ett redskap för utveckling. Genom att man handlar med utvecklingsländer växer deras ekonomier, och medborgare i dessa länder får större möjlighet att påverka sin egen framtid. Handel och öppenhet skapar jobb och välstånd i och i andra länder. Världens länder växer tillsammans när frihandel river murar och låter människor, varor och tjänster korsa gränserna. Världen och behöver mer frihandel och färre murar. Något som skulle underlätta för handel är om man kan komma överens om standarder och regelförenklingar. Det skulle få en större inverkan på svenska exportföretag än många av de lagändringar som skulle kunna genomföra. Förhandlingarna om EU:s framtida relation till borde ur svensk synpunkt leda till en soft brexit, som vi kallar det. är en viktig handelspartner till . Därför borde vi eftersträva att upprätthålla mesta möjliga frihandel mellan och och sträva efter minsta möjliga inslag av begränsande tullar, kvoter och andra handelshindrande moment. Genom att man tar bort tullar och handelshinder kan även den gröna frihandeln med miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier öka. bör därför verka för att ett grönt frihandelsavtal inrättas. Dessutom måste det bli bättre samstämmighet i EU:s handelspolitik. Ofta lägger EU höga anti-dumpningstullar på förnybar energi och energiteknik, vilket blir kontraproduktivt. bör därför verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik. Med en allt oroligare omvärld blir frågor om energisäkerhet också allt viktigare. Ökad frihandel inom energi och energiteknik är en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk olja och gas. Regeringen har i exportstrategin förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel. ser till exempel välfärdstjänster som en potentiell exportframgång. Därför borde regeringen stimulera exporten av svenska välfärdstjänster. Svensk hälso- och sjukvård håller hög klass och kan bidra till att möta globala utmaningar inom hälsosektorn, exempelvis antibiotikaresistens, välfärdssjukdomar och krav på kostnadseffektiviseringar. Det skulle ge sysselsättning, skatteintäkter och ett tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. Regeringen måste därför stimulera export av vårdtjänster så mycket som möjligt och undanröja exporthinder för just dessa tjänster. Som en följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som regeringen vill införa inom denna sektor begränsar möjligheterna att skapa resurser för exportsatsningar. Välfärdstjänster måste kunna ses som lika självklara exportmöjligheter som järnmalm och bilar. Slutligen vill jag ta upp en exportnäring vars omsättning har ökat med . Den omsätter 120 miljarder och är en verksamhet som inte kan flytta utomlands. Jag pratar om utländsk turism i . Detta är en exportnäring som av någon anledning ofta glöms bort, trots sin storlek. Som jämförelse kan man nämna att exporten av järn och stål uppgår till 51 miljarder, medan den utländska turismen är en exportnäring som alltså omsätter 120 miljarder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 8 i detta betänkande. Handelspolitiken har blivit allt intressantare. Den har rört sig från att vara en del av näringspolitiken till att i allt högre grad vara en del av ländernas utrikespolitik.