bet · H501MJU12 · 2018-02-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om kemikalier från allmänna motionstiden /18. Yrkandena rör bl.a. miljökrav vid offentlig upphandling, miljöövervakning, miljösanktionsavgifter, en giftfri miljö, farliga ämnen som hormonstörande ämnen, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och nonylfenoletoxilat, farliga ämnen i byggprodukter, högfluorerade ämnen, utfasning av kemiska bekämpningsmedel, glyfosat, åtgärder för pollinerande insekter och en global ramkonvention för farliga kemikalier. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 15 reservationer (SD, C, V, KD). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Miljökrav vid offentlig upphandling Global ramkonvention för farliga kemikalier Motioner som bereds förenklat 1.Miljösanktionsavgifter, punkt 3 (V) 2.En giftfri miljö, punkt 4 (SD) 3.En giftfri miljö, punkt 4 (C) 4.En giftfri miljö, punkt 4 (V) 5.Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 5 (C) 6.Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 5 (V) 7.Förbud mot farliga ämnen, punkt 6 (V) 8.Farliga ämnen i byggprodukter, punkt 7 (C) 9.Högfluorerade ämnen, punkt 8 (C) 10.Högfluorerade ämnen, punkt 8 (V) 11.Högfluorerade ämnen, punkt 8 (KD) 12.Växtskyddsmedel m.m., punkt 9 (V) 13.Global ramkonvention för farliga kemikalier, punkt 10 (V) 14.Förbud mot bly i jaktammunition, punkt 11 (V) 15.Innehållsförteckning för textilier, punkt 12 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Miljökrav vid offentlig upphandling 2017/18:1715 av (MP) yrkandena 2 och 3. 2017/18:480 av (S) yrkande 1. 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 1 (V) 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 39. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Begränsning av hormonstörande ämnen 2017/18:1389 av (S) yrkandena 1–3, 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Förbud mot farliga ämnen 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11. Reservation 7 (V) Farliga ämnen i byggprodukter 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 40, 52 och 53. Reservation 8 (C) 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 9, 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 50. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:3011 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3516 av (SD). Reservation 12 (V) Global ramkonvention för farliga kemikalier 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 13 (V) Förbud mot bly i jaktammunition 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 14 (V) 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 42. Reservation 15 (C) 2017/18:3350 av m.fl. (M) yrkande 7. Omvänd bevisföring i kemikalielagstiftning 2017/18:3022 av (MP) i denna del. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (L), (V), (S), (M), (MP), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 81 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om miljökrav vid offentlig upphandling, miljöövervakning, miljösanktionsavgifter, en giftfri miljö, farliga ämnen som hormonstörande ämnen, ftalater, bromerade flamskyddsmedel och nonylfenoletoxilat, farliga ämnen i byggprodukter, högfluorerade ämnen, utfasning av kemiska bekämpningsmedel, glyfosat, åtgärder för pollinerande insekter och en global ramkonvention för farliga kemikalier. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 15 reservationer (SD, C, V, KD). Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Grundläggande för kemikaliepolitikens inriktning är de mål som och regeringen har antagit och som ingår i det nationella miljömålssystemet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljömåls-systemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål samt etappmål för olika områden. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är och har varit en viktig utgångspunkt för den svenska kemikaliepolitiken och de ställningstaganden som gjort inom EU och internationellt. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185) har antagits. Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka om kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 18). Handlingsplan för en giftfri vardag Handlingsplanen för en giftfri vardag är en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig fram (prop. 2013/14:1 utg.omr. redovisade Kemikalieinspektionen hur handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 kunde vidareutvecklas för perioden –2020 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre, rapport 5/14). Planen fokuserade på att även i fortsättningen skydda människans fortplantning och barns hälsa genom olika åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. beslutade regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Av uppdraget framgick det att Kemikalieinspektionen inom ramen för befintliga anslag skulle utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som regeringen beslutat och redovisat för (prop. 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken). Uppdraget slutredovisades (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning, rapport 6/17). Kemikalieinspektionen konstaterar att även om många framsteg har gjorts inom ramen för handlingsplanen återstår utmaningar som farliga ämnen i varor, att livsmedel och dricksvattnet behöver skyddas bättre och att barn och unga behöver skyddas i alla miljöer. Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att handlingsplanen för en giftfri vardag –2020 även i fortsättningen ska fokusera på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer som de vistas i och att ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Vidare framgår att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla och genomföra handlingsplanen inom ramen för den samlade strategi som regeringen fastställt i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Uppdraget ska slutredovisas . Ett övergripande syfte med kemikaliepolitiken och kemikalielagstiftningen är att förebygga skador på människors hälsa och miljön. En grundläggande princip i kemikalielagstiftningen är att det är de företag som sätter ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I 2 kap. (1998:808) finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa och miljön mot skador och olägenheter. Kemikaliereglerna är i hög grad harmoniserade inom EU. Reglerna för såväl varor som kemiska produkter har i allmänhet artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund. Detta innebär att kraven är harmoniserade och att enskilda medlemsstater i princip inte får tillämpa vare sig strängare eller lindrigare krav. Reachförordningen är en EU-förordning som samlar flera tidigare EU-regler om allmänkemikalier i en rättsakt och inrättar en kemikaliemyndighet på EU-nivå (Echa) (och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier [Reach] och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet). Huvudelementen i förordningen kan sammanfattas enligt följande: registrering, information om kemikalierna, utvärdering, tillstånd, begränsningar och information om varor. Vidare bör nämnas att utveckling av EU:s kemikalielagstiftning behandlas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet som trädde i kraft (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser). Programmet är ett viktigt ramverk för miljöpolitikens fortsatta utveckling på EU-nivå. ska EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Miljökrav vid offentlig upphandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillämpning av försiktighetsprincipen och miljökrav vid offentlig upphandling. Enligt motion 2017/18:1715 av (MP) yrkande 2 bör regeringen se till att försiktighetsprincipen blir ett självklart verktyg i all offentlig verksamhet när det gäller kemikalier. Yrkande 3 handlar om möjligheten för offentliga myndigheter att vid teknikupphandling hänvisa till den s.k. SIN-listan (Substitute It Now) som en metod att påskynda utbytet av skadliga kemikalier mot mindre skadliga. behandling och kompletterande uppgifter Frågan om miljökrav vid offentlig upphandling har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen, och i betänkande 2016/17:MJU7 Giftfri vardag framförde utskottet följande: Utskottet konstaterar att frågan om miljökrav vid offentlig upphandling har behandlats vid ett flertal tillfällen tidigare. Utskottet noterar att regeringen antagit en nationell upphandlingsstrategi, att det finns en upphandlingslagstiftning som ger möjlighet att beakta miljökrav och att specifika upphandlingskriterier har tagits fram för att kunna göra en miljömässig upphandling till förskolor. Utskottet anser att dessa verktyg och kommunnätverket, som är ett värdefullt kompetensstöd för kommunerna, kan hjälpa kommunerna i deras arbete för en giftfri miljö. Även finansutskottet har behandlat frågan tidigare och anförde följande i betänkande 2016/17:FiU7 Nytt regelverk om upphandling: Utskottet konstaterar att redan den gällande upphandlingslagstiftningen ger möjlighet att beakta miljökrav vid upphandling. I de nya direktiven har denna möjlighet förtydligats. Miljökrav kan ställas i olika delar av upphandlingsprocessen, beroende på vad syftet med kravet är. Det kan gälla krav på leverantören, krav på produkten, tilldelning av kontrakt och särskilda kontraktsvillkor. Ett krav måste dock ha en relevant koppling till kontraktsföremålet och vara förenligt med unionsrätten. Vidare konstaterar utskottet att det framgår av budgetpropositionen att regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom den offentliga sektorn och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Syftet med strategin är att uppnå regeringens mål om offentlig upphandling som ett strategiskt verktyg för väl fungerande verksamheter och att vara ett medel för att nå miljömässiga och sociala hållbarhetsmål. har fått i uppdrag att verka för att den nationella upphandlingsstrategin genomförs och får genomslag främst genom information och vägledning. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisas att allt fler myndigheter ställer miljökrav vid upphandling. Av det totala upphandlingsvärdet på hade 58 miljarder, eller , miljökrav, vilket är högre än året innan. Det nationella upphandlingsstödet finns på . Stödet är bl.a. inriktat på att verka för ökad miljöhänsyn och utveckla och förvalta kriterier för miljöhänsyn inom upphandling. De kemikaliekrav för offentlig upphandling som myndigheten har tagit fram bygger på försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen. Kraven innebär antingen en begränsning av vissa ämnen eller ämnesgrupper i både varor och kemiska produkter eller att ämnen med vissa egenskaper inte får finnas i produkten. har följt upp hur myndighetens hållbarhetskrav används inom offentlig upphandling. Den omfattande uppföljningen har gett viktig information om vilka förbättringar myndigheten behöver göra inom olika produktområden. följde även upp användningen av kravpaketet för som visade att av kommunernas upphandlingar hade följt rekommendationerna. Vidare redovisas i budgetpropositionen att det pågår mycket arbete inom EU och internationellt för miljömässigt hållbar offentlig upphandling. har bl.a. deltagit i ett nordiskt projekt om att stärka kompetensen för arbete med hållbar upphandling och belysa användning av miljömärkning och miljöledningssystem i offentlig upphandling med koppling till EU:s upphandlingsdirektiv. Regeringen anför att den nationella upphandlingsstrategin ger arbetet med miljömässigt hållbar offentlig upphandling en tydlig inriktning. Det offentliga bör gå före och vara ett föredöme i hanteringen av sina resurser och bidra till en hållbar samhällsutveckling. Regeringens bedömning är att miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt och strategiskt verktyg för att nå miljömålen. När det gäller den s.k. SIN-listan är detta en lista på farliga ämnen som den ideella organisationen , som arbetar för att få bort miljö- och hälsofarliga kemikalier från samhället, har tagit fram. Listan bygger på samma kriterier som används för att införa ämnen på kandidatförteckningen inom EU:s kemikalielagstiftning Reach, men Chemsec går fortare fram i sitt arbete eftersom de inte går igenom den omfattande process som lagstiftningen inom EU innebär. Enligt kan en kommun som vill gå längre i sina kravställningar än vad kriterier ger stöd för ställa krav enligt den s.k. SIN-listan. De rekommenderas dock att begränsa kravet genom att ställa krav på specifika delar av listan (t.ex. hormonstörande ämnen). Man måste också ta ställning till om kravet ska gälla ämnen på den SIN-lista som gäller vid tillfället för upphandlingen eller om kravet även ska gälla vid uppdateringar av listan och i så fall efter leverans. Vidare anför att om man vill ställa krav på ämnen på den s.k. SIN-listan kan det vara bra att först göra en marknadsanalys, särskilt om kravet ska ställas som ett obligatoriskt krav. Kommunen måste också säkerställa att man har resurser och kompetens för att granska verifikat och följa upp kravet. När det gäller försiktighetsprincipen framgår det av hänsynreglerna i 2 kap. 3 § (1998:808) att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Vidare står det att dessa försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Utskottet noterar att allt fler myndigheter ställer miljökrav vid offentlig upphandling, vilket är en positiv utveckling. Försiktighetsprincipen är reglerad i och innebär att försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en åtgärd kan skada människors hälsa eller miljön. Principen ska tillämpas såväl i offentlig verksamhet som i annan verksamhet som kan påverka människors hälsa eller miljön. Utskottet noterar att de kriterier för offentlig upphandling som tagit fram utgår från försiktighetsprincipen. Vidare noterar utskottet att det vid offentlig upphandling är möjligt att ställa krav enligt den s.k. SIN-listan. Utskottet delar regeringens uppfattning att det offentliga bör gå före och vara ett föredöme i hanteringen av sina resurser och bidra till en hållbar samhällsutveckling. En miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt och strategiskt verktyg för att nå miljömålen. Utskottet föreslår mot den redovisade bakgrunden att motion 2017/18:1715 (MP) yrkandena 2 och 3 lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionen inte har tillgodosetts med vad som redovisats. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hälsorelaterad miljöövervakning. Enligt motion 2017/18:480 av (S) yrkande 1 är det nödvändigt att den hälsorelaterade miljöövervakningen stärks och tilldelas tillräckliga resurser för att vi ska närma oss målet om en giftfri vardag. Den statligt finansierade miljöövervakningen bedrivs på nationell och regional nivå och är indelad i tio programområden med fokus på bl.a. luft, kust och hav, sötvatten, hälsorelaterad miljöövervakning, skog och jordbruksmark. Traditionellt sett handlar det om återkommande och systematiska undersökningar av tillståndet i miljön och hur detta tillstånd förändras. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att deras satsning i budgetpropositionen 2016 på förstärkt miljöövervakning med har gjort det möjligt för och Havs- och vattenmyndigheten att öka sina insatser för att uppfylla de krav som ställs i EU:s vatten- respektive havsmiljödirektiv. Förstärkningen har även gett möjlighet att utöka övervakningen av miljögifter. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) förstärkte regeringen den hälsorelaterade miljöövervakningen för att komma till rätta med de brister i miljöövervakningen som flera rapporter pekat . Enligt regeringen kan vi undvika att människor utsätts för hälsofara genom att hitta källorna till miljögifterna och förstå hur människor får i sig dessa ämnen. Miljöövervakning är grundläggande för att bedöma miljötillståndet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget för miljöövervakning skulle ökas med 2017, och det beräknades öka med 62 miljoner 2018–2020 och med . Som motivering anförde regeringen att dagens svenska miljöövervakning behöver förstärkas för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2016/17:MJU1, rskr. 2016/17:116). Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur de använt miljöövervakningsanslaget 2017. Redovisningen ska särskilt lyfta fram hur ökningen av anslaget har använts för förbättrad övervakning av farliga kemikalier med prioritet åt den hälsorelaterade övervakningen. Redovisningen ska lämnas till Miljö- och . Det framgår även av regleringsbrev att miljöövervakningsanslaget bl.a. får användas till förbättrad övervakning av farliga kemikalier, med prioritet åt den hälsorelaterade övervakningen. För att se över möjligheterna att effektivisera och samordna miljöövervakningen har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn av miljöövervakningens organisation, finansiering och inriktning (dir. 2017:58). Syftet är att identifiera synergier och lösningar som kan leda till en mer kostnads- och resurseffektiv miljöövervakning, hur övrig miljöinformation skulle kunna komplettera miljöövervakningen och hur miljöinformationen ska bli mer tillgänglig. Utredaren ska bl.a. bedöma det framtida behovet av miljöövervakning och eventuella behov av att utveckla den hälsorelaterade övervakningen. Uppdraget ska redovisas . Enligt uppgift från Miljö- och har regeringen i relation till utredningen ovan sagt att den vill att den hälsorelaterade miljöövervakningen ska utvecklas, inte minst med tanke på de miljögifter som upptäckts i dricksvatten och alla mikroplaster som sprids i naturen. Även på EU-nivå pågår projekt om hälsorelaterad miljöövervakning. inleddes på initiativ av kommissionen ett europeiskt samarbete om biologisk exponeringsmätning (human biomonitoring, HBM4EU). Initiativet innebär en förstärkning av den nationella hälsorelaterade miljöövervakningen och en starkare koppling till forskningen. är svensk programägare och deltar i samverkan med , och . Projektet ska pågå . Utskottet noterar att regeringen vid ett flertal tillfällen förstärkt miljöövervakningen och även mer specifikt den hälsorelaterade miljöövervakningen. I likhet med regeringen anser utskottet att miljöövervakningen är grundläggande för att bedöma miljötillståndet och att övervakningen av farliga kemikalier som kan påverka människors hälsa är viktig för att kunna uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och en giftfri vardag. Utskottet noterar att regeringen tillsatt en utredning som ska göra en översyn av miljöövervakningens organisation, finansiering och inriktning där en översyn av bl.a. den hälsorelaterade miljöövervakningen ingår. I avvaktan på resultatet av pågående arbete föreslår utskottet att motion 2017/18:480 (S) yrkande 1 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om miljösanktionsavgifter. Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning som innebär att miljösanktionsavgifter införs vid kemikaliebrott. Motionärerna anser att miljösanktionsavgifter skulle ge snabbare och effektivare straff för företag som säljer varor med förbjudna kemikalier och skapa bättre förutsättningar att lagstiftningen följs. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att tillsyn över och förordningar och föreskrifter under är ett viktigt verktyg för att nå miljömålen. Tillsynen säkerställer att syftet med nås, dvs. att främja en hållbar utveckling. Ett mycket stort antal ärenden hanterades av tillsynsmyndigheterna (länsstyrelser och kommuner) . Antalet inkomna ärenden uppgick till ca 160 000. Därutöver tillkommer de tillsynsärenden som tillsynsmyndigheterna själva initierar. Sammanlagt fattade tillsynsmyndigheterna beslut i ca 185 000 tillsynsärenden och 2 692 beslut om miljösanktionsavgifter. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att se över miljötillsynen och sanktionssystemet i (M2016:04). Syftet var att optimera resurserna och utveckla genomförandet av tillsynen så att den blir mer enhetlig och effektiv och bidrar till att miljökvalitetsmålen nås och att fler miljöbrott upptäcks, utreds och beivras. Utredningen överlämnade sitt betänkande Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet (SOU 2017:63) och kom bl.a. fram till att en sanktionsväxling på kemikalielagstiftningens område kan förväntas leda till ett effektivare sanktionssystem. Utredningen föreslår att regeringen tillsätter en ny statlig utredning, en miljöstraffrättsutredning, som får i uppdrag att se över hela 29 kap. för att skapa ett effektivt, proportionerligt och likvärdigt sanktionssystem.