bet · H501UU21 · 2018-06-11 00:00:00 — I partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att bör ta initiativ och driva på inom FN och EU för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra ekocid genom att inkludera ekocid i Romstadgan. I kommittémotion 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 46 anförs att man bör se över hur FN:s gröna klimatfond kan ges mer resurser så att utvecklingsländer får stöd att genomföra insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser. Utskottet vill inledningsvis påminna om betänkande 2014/15:UU8 där utskottet lyfte fram klimathotet som vår tids ödesfråga. I betänkandet framhöll utskottet att mänskligheten fortfarande har möjlighet att mildra klimatförändringarnas negativa konsekvenser genom att besluta om utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder. Även det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet underströk i 2014/15:UFöU5 att säkerhetspolitiska läge inte enbart utgår från stater och militära hotbilder samt att det i ett vidgat säkerhetsbegrepp inryms även bl.a. miljö- och klimatkatastrofer. Utskottet välkomnar att världens länder vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte (COP 21) i enades om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal (). I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU6 godkände att kunde ratificera . Utskottet konstaterar att bygger på och vidareutvecklar det gällande internationella ramverket inom klimatområdet och stärker genomförandet av klimatkonventionen. Både folkrättsligt och politiskt representerar , tillsammans med klimatkonventionen, ett ramverk för framtida globala klimatinsatser. har världen ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån ansvar, förmåga och nationella förutsättningar. ger ett rättsligt bindande ramverk. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. I likhet med vad som anfördes i betänkande 2014/15:UU8 utgår utskottet från att och EU även i fortsättningen är ledande i det internationella klimatarbetet och förutsätter att och EU även efter klimatmötet i aktivt säkerställer att klimatfrågan står högt upp på den utrikespolitiska dagordningen och tas upp inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. I linje med detta välkomnar utskottet att det i skrivelsen anges att ska gå före i klimatfrågan och driver på för en ambitiös klimatpolitik inom EU. Vad gäller det motionsvisa yrkandet om Romstadgan kan utskottet konstatera att Romstadgan om () trädde i kraft . ICC:s jurisdiktion inbegriper att motverka straffrihet för de allvarligaste brott som angår det internationella samfundet, nämligen folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott, i fall där de berörda nationella domstolarna saknar vilja eller förmåga att pröva dessa brott. Domstolen kan ta sig an misstänkta brott genom att en Romstadgepart hänskjuter en situation till domstolen, genom att hänskjuter en situation till domstolen eller genom att ICC:s åklagare inleder undersökningar på eget initiativ. Utskottet har återkommande redogjort för sin syn på ICC (se t.ex. bet. 2010/11:UU15, bet. 2012/13:UU15, bet. 2014/15:UU15 och bet. 2016/17:UU15). Utskottet ställde sig då bakom regeringens syn att även i fortsättningen ska bidra till arbetet mot straffrihet för de allra grövsta internationella brotten genom att bl.a. stödja ett starkt, självständigt och oberoende ICC, vara en stark röst för brottsoffers rättigheter, stödja genomförandet av EU:s riktlinjer om ICC och fortsätta verka för att så många stater som möjligt ska ansluta sig till domstolen. Utskottet delar fortfarande denna syn. Utskottet anser inte att det är motiverat att nu ställa sig bakom motionsförslag om att inkludera ekocid i Romstadgan. Vad gäller det motionsvisa yrkandet om Gröna klimatfonden kan utskottet konstatera att fonden etablerades vid klimatmötet i och är den enskilt största klimatfonden i världen. Fondens uppdrag är att stödja utvecklingsländer genom insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser, inklusive skogsrelaterade insatser. Utskottet noterar att tillsammans med är medordförande i klimatfondens styrelse . tillhör de sex största givarna i fonden och är den enskilt största givaren per capita. Utskottet noterar att arbetar aktivt inom fonden för att stärka kopplingarna mellan den gröna fondens arbete och jämställdhets- och konfliktperspektiven. Frågor som rör anslag inom utgiftsområde 7 bereds av utskottet i samband med budgetprocessen. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks 2017/18:1141 (V) yrkande 3 och 2017/18:3684 (C) yrkande 46. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som bereds förenklat enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2017/18:4063 av m.fl. (M) samt 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4065 av m.fl. (C), 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. 2015 skulle millenniemålen vara uppfyllda, och nya mål, Agenda 2030, har tagits fram. Alliansregeringen arbetade aktivt för att bidra till en ambitiös och bred post-2015 och för att få genomslag för de svenska prioriteringarna. Bland svenska prioriteringar för hållbar utveckling återfanns demokratisk samhällsstyrning, frihet från våld, jämställdhet och kvinnors egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt klimathänsyn, mänskliga rättigheter och för att de nya målen skulle leda till en mer samstämmig politik för global utveckling samt på ett balanserat sätt integrera de tre dimensionerna (social, ekonomisk och miljömässig) av hållbar utveckling. samlade utrikespolitik ska bidra till att Agenda 2030 genomförs och att de globala målen kan nås. Internationell handel har en central roll i Agenda och kommer att spela en viktig roll i strävan att uppfylla agendan, både som medel för att skapa nödvändiga resurser för att nå målen, och som egna självständiga mål för en hållbar värld. Aid for Trade (AfT), som är ett samlingsnamn på handelsrelaterat bistånd till utvecklingsländer och som syftar till att avhjälpa utvecklingsländers svårigheter att delta i global handel genom handelsrelaterad kapacitet och den infrastruktur som behövs för att kunna dra nytta av handelsliberaliseringar. AfT utgör ett viktigt handelspolitiskt instrument i strävan att genomföra Agenda 2030 och bör utökas. Regeringen har lämnat skrivelse 2017/18:146 om politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 till . Regeringen uttrycker höga ambitioner på området, såsom att ska vara ledande i genomförandet av hållbarhetsmålen, både nationellt och internationellt. Men varken skrivelsen eller realpolitiken återspeglar de ambitionerna. Regeringen gör för lite och . Ansvarsförhållandena är otydliga. Detta gäller dels regeringens interna arbete men också hur ansvaret beskrivs i skrivelsen. Många mycket stora och mycket viktiga frågor beskrivs översiktligt. Skrivelsen är allmänt hållen. Skrivelsen tydliggör inte vad i regeringens arbete som ligger inom ramen för PGU. Det är svårt för att följa upp både insatser och förväntade effekter samt kostnader och vinster. Det saknas tydliga processer för uppföljning. Redan förra PGU-skrivelsen aviserade en ny redovisningsmodell men beskrev den inte närmare. Denna skrivelse redovisar exempel på olika tematiska PGU-områden som bedöms som relevanta i arbetet kopplat till de globala målen. Det är inte en ny redovisningsmodell. Regeringen behöver återkomma till om hur den nya redovisningsmodellen ska se ut. Dessutom är det en politisk förändring av PGU att i stället för att beskrivas som ett politikområde reduceras till ett verktyg för arbetet med hållbarhetsmålen, Agenda 2030. Blir PGU en integrerad del av den nationella handlingsplanen som beslutas av regeringen är sammanhållningspolitiken inte längre en fråga som ägs av . PGU har länge haft ett brett politiskt stöd i riksdag. Det har varit något som tidigare regeringar värnat. aviseras denna förändrade inställning från regeringen i en skrivelse utan att vara parlamentariskt förankrad eller diskuterad. Regeringen bör säkerställa att arbetet framöver förankras parlamentariskt. Detta gäller både PGU och genomförandet av hållbarhetsmålen. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4063 av m.fl. (M), 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22 samt 2017/18:4065 av m.fl. (C). klubbade riksdag propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. I och med beslutet antog en ny gemensam hållning för att skapa långsiktighet i utvecklingspolitiken. Under de som gått har sittande regeringar förändrat och utvecklat politiken inom området . PGU har sedan den gick igenom granskats och utvärderats, såväl av Statskontoret 2014 som i en rapport från 2016. anser att utvärdering och granskning är viktigt och något som partiet vill se mer av. Så som framgår i skrivelsen från regeringen antog en resolution, Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development A/RES/70/1, som innehåller en 15-årig agenda för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplat till fattigdomsbekämpning, fortsättningsvis benämnd Agenda 2030. Skillnaden från de tidigare millenniemålen är att denna agenda inte bara vänder sig till utvecklingsländer utan till alla länder i hela världen och att vi alla har ett gemensamt ansvar att uppnå målen både genom nationellt som internationellt arbete. Som en del i genomförande av Agenda 2030 tillsatte regeringen en delegation med uppgift att stödja och stimulera arbetet – Agenda 2030-delegationen. Agenda 2030-delegationen kommer att arbeta fristående från regeringen och departementen och ska slutredovisa sitt arbete 2019. vill utöver delegationens arbete också se en återkommande utvärdering av arbete med Agenda 2030, vilken vi vill ska genomföras av en extern, internationell part. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4065 av m.fl. (C) och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4063 av m.fl. (M), 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Det är bra att regeringen tydligare än tidigare försöker koppla politiken för global utveckling (PGU) till målen i Agenda . Men det krävs en tydligare fokusering utifrån den nya biståndsgrunden. Här har varje land åtagit sig Agenda 2030. har tidigare motionerat om att det finns skäl att ta ett större omtag med sikte på 2030 och utveckla en samstämmig politik för hållbar global utveckling efter antagandet av PGU. Genom att tillsätta en parlamentarisk utredning eller beredning skulle en sådan översyn kunna forma ”politik för en global utveckling i en ny tid”. Det skulle uppgradera det svenska ramverket i överensstämmelse med Agenda 2030. Då kan en bred parlamentarisk förankring uppnås och långsiktigheten i arbetet stärkas. Inte minst viktigt är också att säkerställa möjligheten att följa upp mål och resultat för biståndet. Målsättningen måste också vara att sträva efter att göra områden och länder biståndsoberoende efter 2030. Agenda 2030-delegationen rekommenderade så sent som rekommenderat att en bred parlamentarisk förankring, företrädesvis med blocköverskridande överenskommelser, långsiktiga mål och gemensamma strategier är nödvändiga förutsättningar för denna omställning. De skriver att den långsiktiga samhällsomställning som Agenda 2030 innebär måste ha en bred politisk förankring och inte vara avhängigt vilka partier som innehar regeringsmakten. Att har många nationella riksdagsbundna mål och lagstiftning som styr arbetet och bidrar till en hållbar utveckling visar på centrala roll i arbetet. Agenda 2030 och arbetet med en samlad nationell målbild måste därför bli föremål för beslut i . anser att en förankring inte sker genom ett eller annat seminarium eller information i utskotten. Den breda grund som skapades för PGU lades genom en parlamentarisk beredningsprocess. På samma sätt bör ett omtag nu göras så att politiken för global utveckling kan uppgraderas i överensstämmelse med Agenda 2030. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22 samt 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4063 av m.fl. (M), 2017/18:4065 av m.fl. (C), 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Vi har påpekat att millenniemålen fick lite utrymme i den förra regeringens utvecklingspolitik . Alltför mycket av den svenska utvecklingspolitiken saknade en tydlig koppling till målen, och fattigdomsbekämpning fick en undanskymd roll. Att den rödgröna regeringen valde att tydligt knyta an till Agenda 2030 i uppdateringen av PGU var därför mycket välkommet. Utvecklingspolitiken präglas dock fortfarande av en oförmåga att tydligt låta utvecklingsmålen styra och få företräde framför andra politiska ambitioner. måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet av Agenda 2030 och politik för global utveckling. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Den borgerliga regeringen arbetade ihärdigt för att stärka den privata sektorns roll i utvecklingssamarbetet. har ifrågasatt den prioriteringen, delvis på grund av bristerna i uppföljning och redovisning avseende privatsektorbiståndet. Precis som biståndsorganisationernas arbete ständigt är under uppföljning och noggrant utvärderas måste de privata aktörerna avkrävas ansvar för sitt arbete. Naturligtvis borde de biståndsmedel som går till företag eller näringslivsorganisationer följas upp och utvärderas på samma sätt som annat bistånd. För att biståndet på ett effektivt sätt ska bidra till utveckling anser att alla utvecklingsinsatser, inklusive de som utförs av den privata sektorn, som grundregel ska omfattas av samma regler för uppföljning och mätas mot samma rapporteringsindikatorer. Regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling samt den svenska politikens utvecklingsmål. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38, 2017/18:4063 av m.fl. (M), 2017/18:4065 av m.fl. (C) och 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1. vet att de globala utvecklingssträvandena gör skillnad. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom, förbättrad tillgång till rent vatten och bättre levnadsvillkor har uppnåtts. får allt fler pojkar och flickor möjlighet att gå i skolan. Men i en värld där många alltjämt lider svårt av ofrihet och fattigdom kan vi inte luta oss tillbaka. Vi varken kan eller får vara nöjda med att nästan en miljard människor går hungriga, eller att de universella, okränkbara och odelbara mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx vigd åt ett utvalt fåtal. För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden, för varje individ som tillåts tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt blir chanserna till utveckling större. menar att hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. politik för global utveckling (PGU) i kombination med Agenda 2030 sätter ramarna och ambitionsnivån för vårt bidrag till en rättvis och hållbar global utveckling. Det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt redskap i dessa strävanden, men det är viktigt att poängtera att PGU inte primärt handlar om bistånd, utan om att alla politikområden inom ramen för sina områden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Därför är det välkommet att regeringen utsett PGU-ansvariga på samtliga departement och att varje departement tar fram handlingsplaner för arbetet med PGU kopplat till Agenda 2030. har betonat vikten av att dessa handlingsplaner blir offentliga så att regeringens arbete med PGU kan granskas. Det är av största vikt att har en betydande roll i arbetet med PGU. Politiken måste vara långsiktig och hålla över olika regeringar. Regeringen bör också organisera arbetet med PGU på ett sådant sätt att det i slutändan inte är departementens särintressen som styr när en fråga ska avgöras. vill också att exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys () fortlöpande granskar regeringens arbete med genomförandet av PGU. Bekämpa klimatförändringen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 46 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 3. Konsekvenserna av ett förändrat klimat är ett av våra största hot i modern tid. Klimatförändringarna påverkar män, kvinnor, fattiga och rika olika. Det påverkar också olika delar av världen olika mycket. Effekterna av klimatförändringarna i är tydliga, både på människor och på djur. För att skydda de känsliga områdena kring anser att reservat behöver etableras för att skydda området från exploatering av olje-, gas- och mineralutvinning, havsfiske och för att skydda invånarna. Det finns ett stort behov av åtgärder för miljö- och klimatanpassning i de fattigare länderna liksom för investeringar i förnybar energi för att bidra till en hållbar omställning. Jordbruket behöver moderniseras och effektiviseras där vatten och andra resurser kan sparas och återanvändas för möjligheten att bedriva lantbruk och för samhällen att anpassas till ett förändrat klimat för att minska sårbarheten. Av de fattigaste människorna drabbas kvinnor hårdast av klimatförändringarna då det främst är kvinnor som ansvarar för mat-, vatten- och energiförsörjning. Dessa människor bor ofta på landsbygden där de är beroende av sitt lantbruk och lokala naturresurser för sin överlevnad och är mer sårbara för torka, översvämningar och andra väderrelaterade naturkatastrofer. Vattenbrist är en stor och växande problematik direkt länkad till effekterna av klimatförändringarna. Vi behöver därför satsa på ökat klimatbistånd. är berett att tillföra ökade resurser och anser att man bör se över hur FN:s gröna klimatfond kan ges mer resurser så att utvecklingsländer får stöd att genomföra insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser. Klimatfonden kommer att bli allt mer viktig när genomförs. Bekämpa klimatförändringen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 46. Naturen behöver ett starkare rättsligt skydd. motionerade i om införandet av en internationell konvention för att förbjuda ekocid (brott mot naturen). Genom att göra ekocid till ett brott i enlighet med den s.k. Romstadgan skulle brott mot miljön få liknande status som krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten och kunna lagföras vid den i (ICC). Behovet av att skydda miljön rättsligt har ökat . Fallen av storskaliga ingrepp på miljön som skadat ekosystem och livsmiljöer för oöverskådlig tid är tyvärr många. Gruvbolag, skogsskövlare, fossila energibolag och andra miljöbovar kommer lätt undan. Kvar blir en förödd miljö och omfattande kostnader som får bäras av hela samhället. En ekocidlagstiftning skulle vara ett viktigt verktyg i att stoppa detta och utkräva ansvar från de som utarmar miljön. Särskilt stor betydelse skulle en internationell lag om ekocid få för fattiga länder med svag miljölagstiftning som drabbas hårdast av de omfattande miljöbrotten. Glädjande nog har ICC meddelat att domstolen ska börja ta sig an miljömål. Det är ett viktigt steg framåt och innebär att vissa miljöfall kan tas upp i domstolen inom ramen för brott mot mänskligheten. Det är bra, men ännu bättre vore en renodlad ekocidtillämpning där alla fall med omfattande miljöförstöring, även om de inte är direkt kopplade till människors välfärd, skulle vara åtalbara. Det skulle skicka en viktig signal om att förstörelse av naturen i sig är ett brott. bör därför ta initiativ och driva på inom FN och EU för att uppdatera det juridiska ramverket så att det blir ett kraftfullt verktyg för att förhindra ekocid genom att inkludera ekocid i Romstadgan. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. 2017/18:4063 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på uppföljning, resultat och konsekvensanalyser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4065 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en parlamentarisk översyn för att ta fram förslag till politik för global utveckling i en ny tid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4070 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en återkommande internationell extern utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en förändring av biståndskommittés regler för att inte tillåta avräkningar från biståndet för mottagande av asylsökande migranter, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:4073 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att departementens handlingsplaner för genomförande av de nya globala hållbarhetsmålen bör bli offentliga och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag åt exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys att kontinuerligt granska regeringens arbete med genomförandet av politiken för global utveckling (PGU) och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken för global utveckling (PGU) måste utformas med tydlig inkludering av och med långsiktighet som primärt mål och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:533 av m.fl. (V):