bet · H601KU9 · 2018-11-15 00:00:00 — 1992/93:32 s. 62 och 63). Regeringen framhåller vidare att ESV i sin rapport har påpekat att ordförande inte har de befogenheter som en myndighetschef vanligtvis har och att regeringens möjligheter till ansvarsutkrävande därför är små (s. 50). ESV har också framhållit att ansvarsutkrävande av de folkvalda ledamöterna sker i valet till . Det finns därmed inget skäl för regeringen att utse någon funktion inom ett sameting (s. 51). ESV föreslår att regeringen ska utse kanslichef i och föreslår i konsekvens med detta också att regeringen inte längre ska förordna ordförande i plenum. Eftersom regeringen inte föreslår någon ändring vad gäller utseende av kanslichef lägger regeringen i detta sammanhang inte heller fram något förslag om att regeringen inte längre ska förordna ordförande i . Samernas rätt till självstyre i interna frågor talar dock starkt för att det inte bör vara regeringen som förordnar ordförande, utan att detta bör vara på uppgift. Förordnande av ordförande i är, enligt regeringen, en principiellt viktig fråga och ordföranden har en central funktion i plenum. Det bör därför vara den framtida inriktningen att ska förordna ordförande. Frågan behöver dock övervägas ytterligare. Regeringen avser att återkomma till frågan i lämpligt sammanhang. I kommittémotion 2018/19:48 av m.fl. (V) begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att ska förordna sin ordförande och tillkännager detta för regeringen. () har föreslagit att regeringen inte längre ska förordna ordförande för , vilket ett flertal remissinstanser, däribland , Sameskolstyrelsen, Statskontoret och partierna Vuovdega/Skogssamerna, Guovssonásti och Sámiid Riikkabellodat/Samelandspartiet ställer sig bakom. Regeringen har dock valt att inte lägga fram något förslag om att regeringen inte längre ska förordna ordförande i i den aktuella propositionen. Motionärerna anser att regeringens skrivning om den framtida inriktningen för ordförande är vällovlig. Dock ser motionärerna ingen anledning att dra ut för ett dylikt beslut. Regeringen bör, enligt motionärerna, återkomma med förslag som innebär att ska förordna sin ordförande. I samband med behandlingen av proposition 2005/06:86 Ett ökat samiskt inflytande avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om en ändring i sametingslagen som skulle innebära att ordföranden för väljs av . Utskottet uttryckte då att det delade regeringens bedömning avseende utseende av ordförande (bet. 2005/06:KU32). Mer allmänt hållna motionsyrkanden om organisation och roll som självstyrande organ har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, bl.a. (bet. 2011/12:KU17). Utskottet avstyrkte då ett motionsyrkande om att regeringen bör tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning för att utreda ett utökat samiskt självstyre. Utskottet vidhöll sin tidigare mening att det är väsentligt att roller som folkvalt organ och myndighet under regeringen hålls isär på ett för allmänheten tydligt sätt. Utskottet utgick fortsättningsvis från att regeringen fortsatte att ägna denna fråga vederbörlig uppmärksamhet. Utskottet har behandlat frågan om roll och ett utökat samiskt självstyre vid ett flertal tillfällen därefter. Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet , 2015 och 2018 (bet. 2011/12:KU17, bet. 2014/15:KU16 och bet. 2017/18:KU32). Utskottet noterar att frågan om förordnande av ordförande i kommer att bli föremål för fortsatta överväganden och anser inte att behöver ta något initiativ i frågan. Lagförslag om ändringar i regleringen för och sametingsvalet, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) i de delar det avser 3 kap. 15 § och antar lagförslaget i övrigt, b) antar regeringens förslag till 1. lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, 2. lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter. Därmed bifaller proposition 2017/18:287 punkterna 1 och 2 samt motion 2018/19:37 av m.fl. (SD) och bifaller delvis proposition 2017/18:287 punkt 3. Vi motsätter oss inte propositionen som helhet men anser att en väljare som inte är känd för röstmottagaren fortsatt ska styrka sin identitet genom att legitimera sig för att få rösta i sametingsvalet. Regeringen menar att de nuvarande olika möjligheterna för att styrka sin identitet som ges i vallagen respektive sametingslagen framstår som omotiverade. Vi menar att det förvisso är bra att både sametingslagen och vallagen är så likalydande som möjligt eftersom båda reglerar val, men i motsats till regeringen anser vi att vallagen borde ändras för att efterlikna sametingslagen och inte tvärtom. Kravet på att legitimera sig för att få rösta, oavsett val, borde vara absolut, i vart fall om man inte redan är igenkänd av röstmottagaren. Systemet med intygspersoner kan alltför enkelt utnyttjas, och har det hänt att personer som kommer till sin vallokal för att rösta redan är avprickade i röstlängden. Det finns således ingen anledning att bygga in denna svaghet även i sametingslagen. Mot den bakgrunden anser vi att bör avslå regeringens förslag i den del det avser möjligheten att styrka sin identitet på annat sätt än genom att legitimera sig. Förslagen i övrigt bör antas. Förordnande av ordförande, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:48 av m.fl. (V). () har föreslagit att regeringen inte längre ska förordna ordförande för , vilket ett flertal remissinstanser, däribland , Sameskolstyrelsen, Statskontoret och partierna Vuovdega/Skogssamerna, Guovssonásti och Sámiid Riikkabellodat/Samelandspartiet ställer sig bakom. Regeringen har dock valt att inte lägga fram något sådant förslag i den aktuella propositionen. Vi anser att regeringens skrivning om den framtida inriktningen för ordförande är vällovlig. Dock ser vi ingen anledning att dra ut för ett dylikt beslut. Vi menar att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att ska förordna sin ordförande. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:287 Ändringar i regleringen för och sametingsvalet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). 2018/19:37 av m.fl. (SD): avslår propositionen i den del som avser ett slopande av kravet på att visa legitimation när en röstberättigad som inte är igenkänd ska rösta i sametingsvalet. 2018/19:48 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att ska förordna sin ordförande och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 1. För är fria och demokratiska val en mycket viktig fråga. Vi håller självklart med om att det är fel att reglerna för röstning skiljer sig åt mellan valet till och de övriga fyra parlamentariska valen. Naturligtvis ska enhetlighet råda. Men det som regeringen föreslår är fel väg att gå. Vi ska inte sänka kraven i sametingsvalet till samma nivå som de övriga fyra parlamentariska valen. Vi ska i stället höja kraven i de övriga. Våra demokratiska val är den viktigaste och finaste grundbulten i vår demokrati. Att det går sjyst och rättvist till är en absolut förutsättning för att medborgarna ska få förtroende för samhället. Vi kommer att minnas valet som ett val med en hel del problem - problem som riskerar att rubba tilliten till vår demokrati. Förutom hot och våld vid valstugor, familjeröstning, felhantering av förtidsröster och allvarliga problem med valsedlarna förekom det i flera fall att de som skulle rösta redan var avprickade i röstlängden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Att rösta på andras bekostnad är enklare än vad många tror. Vet man med sig att en person av någon anledning inte kommer att rösta eller kommer att förtidsrösta kan man på valdagen gå till röstlokalen och enkelt utge sig för att vara denna person. Det enda som krävs är att man har dennas persondata och till exempel en annan person, vem som helst, som intygar att man är den man utger sig för att vara. Om den rättmätige väljaren inte själv uppsöker vallokalen på valdagen kommer han eller hon aldrig att få reda på att någon stulit hans eller hennes röst. Den rättmätige väljarens förtidsröst kommer att bli ogiltig till förmån för den falska röst som avlagts på valdagen. Varken förtidsröstaren eller den som inte tänkt rösta kommer att uppmärksammas på att deras röst ändrats eller avlagts. I där vi ser en ökande tendens att man röstar utifrån sin grupptillhörighet, till exempel klanröstning, kommer det att finnas en uppenbar risk för påtryckningar och "säljande" av röster. Vi måste vara medvetna om denna förändring i samhället och den risk som detta innebär. Det är av yttersta vikt att varje individ får lägga sin röst i enskildhet utan att någon obehörig har insyn eller kontroll över dennes röstande. Varken när man gör högskoleprovet, när man kör upp för körkort eller när man beställer nytt pass skulle denna släpphänthet accepteras. Strikta legitimationskrav ställs så gott som alltid vid bankärenden, receptuttag på apotek eller alkoholinköp på Systembolaget om expediten är det minsta tveksam. Varför ska just våra demokratiska val vara utan dessa krav? Är vår demokrati verkligen inte värd mer än så? Återigen: att reglerna för identifikation är olika för valen till riksdag, landsting och kommun jämfört med dem för valet till är fel. Detta håller vi helt och fullt med om. Men att sänka rättssäkerheten för till samma nivå som för de andra parlamentariska församlingarna är att försämra rättssäkerheten i ytterligare ett val. I stället kommer vi sverigedemokrater att verka för att de övriga fyra parlamentariska valen uppnår samma krav på identifikation som valet till . Ens identitet ska styrkas med legitimation om man inte är igenkänd av röstmottagaren. Utöver detta vill vi sverigedemokrater införa en gemensam valsedel för samtliga i parlamentet representerade partier samt de partier som uppnått av rösterna i senaste valet, naturligtvis med möjlighet att välja en annan valsedel för ett parti utanför denna. Vi sverigedemokrater vill stärka tilltron till vårt demokratiska system på alla nivåer och kommer att lämna ytterligare förslag på hur detta ska göras. I detta anförande instämde (SD). Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet erkände samerna som ett urfolk. Enligt folkrätten har urfolk särskilda rättigheter utöver de rättigheter som följer av ställningen som nationell minoritet. Det handlar om rätt till självbestämmande och rätt till de landområden de traditionellt bebor. Samerna bor i och angränsande länder i det landområde som kallas för Sápmi. Långt innan nationsgränserna upprättades beboddes Sápmi av samer. Den svenska statens behandling av samerna och samiska frågor är tyvärr en mörk historia som innefattar tvångsarbete, tvångsförflyttningar och majoritetssamhällets försvårande för samer att bruka mark och natur. har samers rättigheter visserligen stärkts, men internationella organ såsom FN och påtalar återkommande de brister uppvisar vad gäller samers rättigheter som urfolk och hur denna pågående diskriminering påverkar samers situation. I en kartläggning som gjorts av Vaartoe - vid uppger två av tre samer att de utsatts för rasism utifrån att de är samer. Detta är oacceptabla siffor. I FN:s urfolksdeklaration anges en miniminivå för hur urfolksfrågorna bör behandlas i de olika länderna. Tyngdpunkten i deklarationen ligger på rätten till självbestämmande. stöder urfolksdeklarationen men har, trots att det gått den antogs, ännu inte lyckats implementera deklarationen. Det är genant. I väntan på att implementerar urfolksdeklarationen anser därför jag och att de åtgärder och förändringar som berör samerna i möjligaste mån ska beslutas av samernas egna organisationer. I utskottets betänkande KU9 behandlas de förslag som regeringen lagt fram i propositionen Ändringar i reglering av och sametingsvalet. Det är alltså förslag på förändringar i organisation som regeringen föreslår, och dessa står i huvudsak bakom. Däremot delar inte regeringens och utskottets uppfattning vad gäller förordnandet av ordförande i . Förordnandet av ordförande i är en principiellt viktig fråga, och ordföranden har en central funktion i plenum. är det regeringen som förordnar ordförande. I , ESV 2017:6, föreslås det att regeringen inte längre ska förordna ordförande för . Ett flertal remissinstanser, däribland , instämmer i detta. Regeringen har dock valt att inte lägga fram något förslag om att regeringen inte längre ska förordna ordförande i . Det är besynnerligt med tanke på vad regeringen i propositionen själv konstaterar: "Samernas rätt till självstyre i interna frågor talar dock starkt för att det inte bör vara regeringen som förordnar ordförande, utan att detta bör ankomma på . Det bör därför vara den framtida inriktningen att ska förordna ordförande. Frågan behöver dock övervägas ytterligare. Regeringen avser återkomma till frågan i lämpligt sammanhang." Dessa skrivningar från regeringen om den framtida inriktningen är visserligen vällovliga, men vi ser ingen anledning till att dra ut för ett sådant beslut. Jag yrkar därför bifall till reservation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Detta ärende rör i huvudsak tre förslag till förändringar i regleringen av och sametingsvalet. Det handlar om organisation. Det handlar om offentlighet vid sammanträden, säkerhetsfrågor samt ordningsbefogenheter för ordföranden. Och det handlar också om valbarheten till . är både ett folkvalt parlament och en särskild myndighet med uppgift att bevaka frågor som rör samisk kultur i . Det har sitt säte i . har alltså två olika roller. Detta skapar ibland problem, vilket har påtalats både av och i tidigare utredningar. En sådan sak är den otydliga ansvarsfördelningen mellan kanslichefen och styrelsen - det handlar alltså om gränsdragningen mellan den politiska och den myndighetsutövande delen. Det förslag vi nu från utskottets sida presenterar innebär att styrelsen blir ansvarig för verksamhet och kanslichefen för den löpande verksamheten, enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar om. Detta kommer att ge bättre förutsättningar för att verka, både för den politiska och för den myndighetsutövande delen. Plenum, det vill säga den folkvalda politiska församlingen, är fortsatt högsta beslutande organ. Det består av 31 folkvalda politiker och behöver bättre förutsättningar för att verka som just folkvalt parlament; detta har också påpekats vid ett flertal tillfällen. En del i detta handlar om att kunna få skälig ekonomisk ersättning för sitt uppdrag. Det föreslås nu plenum kunna fatta beslut om. Precis som har beskrivits här tidigare är ordningen sådan att föreslår en ordförande, som sedan förordnas av regeringen. Det kan tyckas vara en märklig ordning att en folkvald församling inte själv får besluta om sin ordförande. Men det har att göra just med två olika roller, som jag nämnde tidigare. Även har pekat på detta och menar att en annan ordning faktiskt är möjlig. Det pågår därför ett arbete med att se över detta i , vilket är glädjande. Säkerhetskontroller vid sammanträdena och ordningsbefogenheter för ordföranden kan tyckas vara detaljrika frågor, men det handlar helt enkelt om att kunna tillämpa samma princip som gäller för kommuner och landsting. Vidare föreslås att sametingslagen får samma ordning som den som framgår av vallagen när det gäller kontroll av identitet vid röstning. Det finns fortfarande mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för verksamhet och dess förmåga att bedriva politik, men detta är några steg på vägen. på den svenska sidan fyller . är det även det första samiska landsmötet hölls på svensk mark i Staare, det vill säga i . Tid förpliktar eftersom det är under tidens gång som vars och ens liv levs. Politiken har därför ett ansvar att skyndsamt vidta reformer som leder till förbättringar för människors situation här och . Jag är därför glad att ett i stort sett enigt konstitutionsutskott har bifallit regeringens förslag till förändringar i bland annat sametingslagen. Jag kommer strax att återkomma till förslagen, men först en kort historisk iakttagelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Under de senaste årens samhällsdebatt har ofta kallats en humanitär stormakt. För många är detta säkert en korrekt beskrivning av samtida agerande. Men för andra klingar det inte lika väl. har en mörk historia när det kommer till hur vi behandlat samer. Marginalisering, förtryck och övergrepp präglar den svenska historien när det kommer till samer. Det finns ett behov av att göra upp med denna del av vår historia, både som ett sätt att sprida och skapa ökad kunskap i hela om detta och som ett sätt att lägga en grund för försoning. Därför är positiva till exempelvis en . Samisk historia kan inte kommenteras utan att ett särskilt namn sticker ut: . var hon med och kallade till det första samiska landsmötet i . livsgärning var att kämpa för samers rättigheter och att samla och organisera samerna. Men var inte bara same. Hon var också kvinna och feministisk förkämpe. I kallelsen till landsmötet kunde man läsa att "icke en endaste kvinna bör saknas i vår förening, för vi tror att när samekvinnor sluter sig samman för att göra något för folket så finner de snart de medel som behövs för att målet nå". Man behöver varken vara kvinna, feminist eller same för att så här inspireras av enorma mod och outtröttliga drivkraft. Jag tror inte att hade varit nöjd med samernas situation . Men förhoppningsvis hade hon tyckt att det vi ska fatta beslut om är små steg i rätt riktning. I regeringens förslag till beslut tas kravet på svenskt medborgarskap för att vara valbar till bort. Vidare harmoniseras vallagen med sametingslagen så att det inte enbart går att rösta när man legitimerat sig utan man också kan styrka sin identitet på annat sätt än genom legitimation. Det är bra att reglerna för vad som gäller vid röstning i val är likadana i vallagen och i sametingslagen. ska också få rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Det beslutas också om offentlighet vid sammanträden och att ordföranden ska ha rätt att visa ut personer som uppträder störande. Ännu har man dock inte lagt fram något förslag om att ändra på ordningen vad gäller förordnande av ordförande i . Utskottet noterar dock att frågan om förordnande av ordförande i kommer att bli föremål för fortsatta överväganden. sa vid mötet i : "Den nation som inte försöker att följa med i utvecklingen går under. Och det är nu en gång för alla på det sättet att små nationer som vår ofta får stå tillbaka för andra stora nationer. Själva har vi största delen av skulden för att vår nation inte har kommit längre än den har. Vi har inte stått tillsammans. Vi har aldrig försökt att handla som ett folk. försöker vi att binda samman de norska och svenska samerna." vision är långt ifrån uppnådd. Men jag tror att vi tar vi små steg framåt i rätt riktning. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet debatterar vi, kan tyckas, små förändringar i regleringen av och små förändringar av valet till detsamma. Men denna debatt är faktiskt viktigare än sina små delar. Tillsammans utgör de en helhet som föregående talare så väl talade om. Detta behöver ständigt debatteras, och fronterna behöver ständigt flyttas fram. Det behöver hållas levande och vara följsamt mot var tids krav på fasta demokratiska ramar, opartiskhet i konstruktionen och oförvitlighet när det gäller vilken politik som valen och institutionerna sedan ska fyllas med. Detta är två olika saker i olika vågskålar, men de är båda lika viktiga. Det samiska folket har ingen nation. De lever utöver det vi kallar nationsgränser, i en annan nation. Det samiska folket lever också i nationen. Det samiska folket har varit både förföljt, hårt utsatt och nedvärderat både som individer och som grupp. Betänkandet innehåller en harmonisering av vallagen för och en harmonisering av beslutskonstruktionen. De harmoniseras med valen till , som vi alla lever under. Det är väldigt bra. Båda dessa demokratiska strukturer måste ha samma yttre struktur och ha samma starka, hållbara regler och strukturer, som fungerar i vardagen. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i dess helhet. är också ett utmärkt tillfälle att diskutera och reflektera över dessa båda parallellstrukturer. har alltid varit ett land med etnisk mångfald och många språk. Den som tillhör en nationell minoritet har rätt till sitt språk, rätt att vara delaktig i sin kultur och rätt att vara med och bestämma över sin grupps identitet. Fördomar mot samer, judar, romer och andra minoriteter finns där ute. De måste bekämpas med alla till buds stående demokratiska medel . , sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar har utvecklat sin kultur på svensk mark - kanske mycket längre än de flesta i den här salen har haft sin släkt på svensk mark och mycket längre än har funnits. Vi liberaler vill att detta synliggörs genom att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken både omtalas och syns tydligt i våra grundlagar. På så vis skapas också garantier för att stora ändringar av minoritetspolitiken ska föregås av en mycket noggrann betänketid och diskussion, något som vår tid och vår omvärld verkligen har visat behövs. Det ska inte gå att kasta om politiken snabbt. När det gäller demokratin har en alldeles unik roll. Det har en roll som måste baseras på största respekt, mycket dialog och stort samförstånd. I frågor som enbart berör det samiska folket eller endast är av marginellt intresse för det svenska samhället borde det samiska folket självklart få fatta beslut genom sina egna valda och demokratiska beslutsfattande institutioner. I frågor av intresse för både det samiska och det svenska samhället måste vi vidareutveckla och stadfästa samarbetsformerna mellan och , mellan det samiska folket och det svenska samhället. Detta behöver göras ganska fort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändringar i regler-ingen av och sametingsvalet Även om den samiska självbestämmanderätten huvudsakligen förverkligas genom samernas egna beslutsfattande organ förutsätter implementeringen en nära dialog med svenska beslutsfattande organ. Det förutsätter dialog och respekt från båda håll. Samisk representationsrätt i icke-samiska institutioner skulle bidra till att förbättra denna dialog. Jag tror att det är dags att vi tar fler kliv framåt i de här frågorna. Det är viktigt att samiska synpunkter och inspel kommer in tillräckligt tidigt i de beslutsprocesser som berör oss gemensamt. En av mest centrala uppgifter är arbetet med att förverkliga det samiska självstyret. Den samiska självbestämmanderätten måste självklart implementeras med respekt för demokrati, demokratiska värderingar, jämställdhet och mänskliga rättigheter. är ett folkvalt organ med den kraft som ett sådant organ har, men bör inte fatta beslut i alla frågor. Många frågor berör både och , och då måste det ske i samförstånd. I det här huset är vi vana vid att arbeta med subsidiaritetsprincipen när det gäller EU-frågor, region- och landstingsfrågor och frågor som rör det kommunala självstyret. Vi måste bli bättre på det också det när det gäller samiska självbestämmandefrågor.