bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — I , utanför i , finns planer för hur detta ska kunna gå till. Där vill man bygga ett bioraffinaderi. Man beräknar att det kommer att kosta mellan 15 och 22 miljarder. Men motstridiga signaler från regeringen när det gäller skogsavverkningen har gjort att man nu har lagt projekteringen på is. Om man i inte kan ta ut 8 miljoner kubik ytterligare av svensk skog kan man, enligt platschefen , inte genomföra satsningen, i alla fall inte i . Det är olyckligt, inte minst då en sådan här satsning skulle bidra till en nödvändig omställning från ett fossilt till ett mer klimatsmart samhälle med produkter som baseras på skogsråvara, till exempel tyger och bränsle. Dessutom skulle satsningen ge flera tusen arbetstillfällen - man har räknat med att det skulle kunna bli upp till 5 000 jobb. Som de flesta vet dräller det ju inte direkt av sådana möjligheter i norra . Det är uppenbart att planerna i är politiskt laddade. Det verkar finnas en konflikt mellan och Socialdemokraterna när det gäller miljöpolitiken. Statsminister har själv besökt och är väl införstådd med det som planeras där. Dessutom har han uttalat att han är för ett ökat uttag av skog. Han har bland annat sagt det i och i . Men den politik som förs av regeringen som helhet och verkställs av dess myndigheter pekar i en annan riktning. Vet ni att ett femtontal skogsägare i inland numera inte kan bestämma över sin skog, eftersom staten har pekat ut att det finns höga naturvärden där? Dessa skogsägare har inget emot att avsätta mark för höga naturvärden, men problemet är att staten inte vill lämna den ersättning som är bruklig i sådana sammanhang. Kammarkollegiet, som är den myndighet som ska betala ut pengarna, säger att det inte finns någon pågående markanvändning. Jo, ni hörde rätt: Ingen pågående markanvändning. Skulle man resonera på det sättet för all skog skulle det inte finnas pågående markanvändning någonstans, för alla vet ju att det tar för skog att växa upp, och det tar för fjällskog. Detta har lett till att skogsägarna har stämt staten. Det är just sådant här som bidrar till att man inte vågar gå vidare med investeringen i ett bioraffinaderi i . Det gör att många skogsägare blir oroliga. Regeringens interna strider i skogsfrågorna skapar osäkerhet för skogsägare och för den svenska skogsindustrin. Det har, som jag sa, gått så långt att den stora miljardsatsningen på ett bioraffinaderi i norra nu ligger på is. Här har regeringen ett ansvar. Det håller inte att landsbygdsministern lovar att skogsägare ska känna sig trygga och att mer uttag ur skogen ska vara möjligt, som miljöministern säger tvärtom. Miljöministern säger att staten ska kunna stoppa avverkningar utan att betala ersättning om pengarna inte räcker till. Ni är, eller ska i alla fall föreställa, en regering, men ni håller er med dubbla agendor som inte är förenliga. Ni får faktiskt komma överens om vad som ska gälla! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik För att svensk skogsindustri ska må bra och för att vi ska kunna ställa om till ett mer hållbart samhälle behövs tydliga besked från regeringen om vad det är för skogspolitik som gäller. Jag vill också komma in lite grann på detta med regelförenklingar, som några av mina kollegor har varit inne på tidigare. Jag tror att de flesta av oss här i kammaren har en samsyn där. Många företagare upplever att det finns väldigt många regler, och det gör att de ägnar alldeles för mycket tid åt administration i stället för att utveckla sitt företag. Tyvärr verkar dessutom regelarbetet ha stagnerat. Juristen kom för sedan ut med rapporten utmanat , där han skriver om regelproblemen för företagen i landet. menar att regeringen lägger för lite krut på frågan och säger att regelförbättringsarbetet har stannat av. På kan man läsa en intervju med . Han säger där: "Vi går åt fel håll. Siffrorna är alarmerande. Regelkrånglet ökar och faller i ranking, och vi halkar efter flera av våra främsta konkurrentländer som arbetar seriöst med regelförbättring för att underlätta för sitt näringsliv." Det håller inte. vill att regler ska ha en solnedgångsklausul. Det betyder att man sätter ett slutdatum på en regel. För att den ska fortsätta att gälla måste den omprövas, och fördelar och nackdelar ska vägas mot varandra. Ett annat förslag som vi har är: en regel in - en regel ut. Det betyder att nya regler som medför kostnader för företag ska mötas av motsvarande minskningar av kostnader i form av att andra regler tas bort. har miljöminister , , öppnat för att återlansera kilometerskatt för tunga lastbilar. Det är en skatt på avstånd, och i ett exportberoende land som är det allt annat än bra. i , nära min hemby, exporterar mycket av sina produkter till andra länder, och lastbil är ett vanligt färdmedel. För att vara så miljövänliga som möjligt betalar de till det lokala åkeriet för att man ska använda HVO som bränsle, det vill säga mer av ett finbränsle, och göra så mycket som möjligt för miljön. Men med det förslag som ligger på bordet spelar det ingen roll om man kör med fulbränsle eller finbränsle - avstånden beskattas ju i alla fall. Då kan man undra: Är detta en symbolpolitik, för att ni ska få in pengar för att betala de löften som ni har gett men egentligen inte har råd med? Ska norra och landsbygden betala för det? Jag måste också nämna regeringens flygskatt, som infördes . Detta gjorde man trots vetskapen om att det för utsläppens del har en försvinnande liten effekt och att det medför stora risker för norra . Många flyglinjer är hårt ekonomiskt pressade. Med ytterligare skattepålagor löper ett flertal av dem stor risk för avveckling. Detta har flygbolagen varit tämligen öppna med. Konsekvenserna av sämre möjligheter att resa till och från norra blir givetvis mycket negativa. Sanningen är att det mycket väl går att minska utsläppen utan den här sortens destruktiva pålagor. Exempelvis finns det fortfarande enormt mycket som en regering skulle kunna göra för att via biodrivmedel sänka utsläppen och stärka ekonomin för skogsindustrin. har i stället föreslagit att skogen i högre grad ska nyttjas för den gröna omställningen. Genom att införa en kvotplikt där flygbolagen måste blanda in en viss mängd biodrivmedel i bränslet - en kvot som dessutom kan ökas med tiden - kan man minska utsläppen och skapa goda affärsmöjligheter för skogsnäringen i norra . På lastbilssidan skulle man exempelvis kunna premiera fordon med låga utsläpp ekonomiskt och göra det dyrare att transportera med fossildrivna fordon. Även detta skulle vara positivt för skogsnäringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik har dessutom föreslagit en budgetsatsning om för att skapa test- och demonstrationsanläggningar för biobränslen och stötta forskning om teknisk utveckling inom flygbranschen. Det hade givetvis gynnat hela den norrländska ekonomin om skogsägarna fick en större marknad och större efterfrågan på skogsråvaran. Men tyvärr verkar Socialdemokraterna ha lagt sig platt för ogenomtänkta symbolpolitik, där det är viktigare att det låter bra än att det faktiskt har positiva effekter för hela landet. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ord om fastighetsskatt för vattenkraft och vilken fördel det skulle kunna vara för tillväxt och utveckling i vattenkraftskommunerna och vattenkraftsregionerna. De sju skogslänen bidrar av vattenkraft. Vattenkraften produceras lokalt men är en av de viktigaste förutsättningarna för hela gemensamma välfärd. kämpar vattenkraftskommuner som , , , och ständigt med ekonomiska problem och hör till de kommuner som har högst skattetryck - detta trots att skogslänen levererar i princip all vattenkraft som finns i landet. vill av den anledningen tillsätta en utredning för att utforma ett långsiktigt system där landets berörda kommuner och regioner får behålla en rättmätig del av vattenkraftens värden. Ett sådant system skulle göra att dessa kommuner och regioner kunde planera och utveckla sin framtid och sitt näringsliv på ett helt annat sätt än . Det finns mycket att säga om anförande. Det är fascinerande med ett grönt parti som har så mycket aversioner mot gröna åtgärder och styrmedel. Till slut får man nästan välja: Antingen är man ett grönt parti, eller också är man en annan typ av parti. Jag tycker egentligen att borde ha valt för länge sedan. Jag vill bara nämna några saker. Det första som ska sägas är att drar undan de miljardbelopp regeringen faktiskt lägger på att just skydda skog. Jag ser alltså inte hur neddragningspolitik på något sätt skulle gynna de skogsägare som detta handlar om och som talade om inledningsvis. Sedan blir det dock väldigt intressant, för i sin aversion mot miljöskatter talar bland annat om vägslitageskatten och nämner HVO som ett bra drivmedel. Man lyfter fram det och säger att åkeriföretagen faktiskt satsar och försöker bli bra, genom att använda HVO. När det gäller HVO finns det två intressanta saker att säga. Det ena är att det finns potential för bra och hållbar HVO men att det har skett en kraftig ökning av palmoljeprodukter på HVO-marknaden i . Detta är bland annat en följd av att så mycket gods transporteras med lastbil i stället för på järnvägen. Det blir därför motsägelsefullt och svårt att veta vad tycker. Det andra är att man har satt stopp för regeringens ambition att strama åt marknaden vad gäller just palmoljeproduktion och därmed slår ut de svenska biodrivmedelsproducenterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Det säger blir alltså väldigt märkligt, och frågan är egentligen: Varför vill ni ha palmolja på den svenska biodrivmedelsmarknaden? Jag kan bara konstatera att är ett utpräglat storstadsparti. Jag såg dig debattera kilometerskatt i kvällsnyheterna , , och du pratade bara om snabbjärnväg mellan de stora städerna. Inte med ett enda ord nämnde du resten av landet. Det är symtomatiskt för ert parti. Jag tycker faktiskt att ni är rent destruktiva för landsbygden. Nämn någonting positivt ni gör för landsbygden! Ni kommer med pålagor som kilometerskatt och flygskatt - utan att de är direkt miljöinriktade. Det är i stället fiskala skatter för att ni ska få igenom något slags symbolpolitik för att inte gå under före valet. Det är ju vad det handlar om, och det är norrländska företag som kommer att straffas med er politik. Jag tycker att det är tragiskt och ansvarslöst. Om ni nu har mer pengar till avsättningar av skog kan jag undra: Varför betalar ni inte skogsägarna? Varför betyder inte äganderätten mer för er? De 15 skogsägare jag talade om och som äger fjällnära skog är helt förtvivlade. De kanske har fått ärva skog via familjen, och det är ett sätt att leva. Många har lånat pengar av banken, och helt plötsligt kommer en av de myndigheter regeringen har ansvar för och säger att det inte är någon pågående markanvändning och att de inte får betalt. Det är precis som att de skulle komma hem till dig, , och säga att de ska ha ditt sovrum. Du kommer ju aldrig att kunna sälja din lägenhet då. Jag vet att det är lätt för storstadsbor som inte förstår hur det här fungerar i praktiken att le. Jag tycker att det är tragiskt att ni har så liten förståelse för människors äganderätt. Till att börja med vet jag inte vilken debatt syftar på; jag har inte stått i någon debatt och bara pratat om höghastighetsbanor om det inte uttryckligen varit frågeställningen. Jag noterade också att inte svarade på egentligen någonting av det jag nämnde i min replik, herr talman. Men så blir det kanske när det blir alltför känslomässigt och bara handlar om det partipolitiska käbbel som man kan ägna sig åt om man inte bryr sig om exempelvis miljön och vill ha resultat för miljön. Jag vill återkomma bland annat till vad vi gör för landsbygden och vad vi har för politik för bioråvara i det här landet. Vi har till exempel sett till att det införs en reduktionsplikt som är helt historisk. Vi lägger om hela drivmedelspolitiken i grunden. Vi kommer att använda inte bara en skatt utan även en tvingande kvot som kommer att innebära avsättning för investeringar i hållbara svenska biodrivmedel. Men det inte kan svara på är varför man inte vill strypa kranen för den palmoljekonsumtion som kommer rakt in på den svenska biodrivmedelsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag är en varm vän av att använda den bioråvara vi har i , men det finns en sådan himla naivitet här. Den genomsyrade hela anförande. Man talar om biodrivmedel som en guldgruva som kommer att räcka i all oändlighet. Flyget ska ha biodrivmedel, och sjöfarten ska ha biodrivmedel. Inom kemibranschen, inom textilbranschen och även inom den tunga industrin ska vi ha mer biodrivmedel. Någonstans här finns ett stopp, och det kan man som centerpartist inte acceptera. Det tycker jag är naivt och säger någonting om vad man faktiskt värderar i politiken. Jag förstår att lever i den fina teorins värld där allt är möjligt på papperet. Men jag kan säga att jag bor i . Jag känner ganska många företagare, också ledningen på , och de är förtvivlade över kilometerskatten. De säger: Vi vill jättegärna göra rätt - ge oss morötter så att vi kan ställa om i stället för att straffbeskatta när vi verkligen försöker göra rätt! Problemet är att ni inte lyssnar på det, . Ni lyssnar inte på de här företagen, utan för er är det viktigare med symbolpolitiken. Man ska beskatta avstånden, och det är det som är det viktiga. Är det någonting vi har gott om i norra är det avstånd. Du får kalla mig naiv, men jag bor och lever där. Jag träffar människor var och som funderar på vad vill. Om människor ska göra rätt, ge dem möjligheten att välja! kommer ni ju att straffbeskatta alla, oavsett vilket bränsle de kör på. Det är väl ingen ansvarsfull miljöpolitik? När det gäller flygskatten säger till och med utredaren själv att det ger föga miljöförbättringar att höja den. Den är bara fiskal, . Jo, den är bara fiskal. Jag tycker att det är tragiskt, för återigen straffar ni ut den här delen av landet. Du talar så fint om att man kan använda tåg i stället. Har du åkt tåg i norra , ? Jag tycker att du ska prova det. Det är inte direkt ett alternativ för vare sig gods eller människor. Jag skulle hellre se att du kom tillbaka den dagen ni har lite större satsningar på infrastruktur i norr. Än så länge har jag faktiskt inte hört någon miljöpartist tala sig speciellt varm för det. När det gäller äganderätten tror jag faktiskt att får fundera ett varv eller två. Ni säger er vilja ställa om samhället. Skogen är en nyckel i detta, men ni vill strypa uttaget. Det tycker jag är motsägelsefullt. Kollegor och åhörare! Det är näringsutskottets betänkande 12 Näringspolitik som vi ska debattera . Det känns speciellt angeläget för mig . Jag tänker på vad som pågår i min hemkommun med en gruva som gick i konkurs och allt som det bar med sig. Pessimismen kom tillbaka. Den hade vi i äntligen kommit ifrån när en gruva startade . Men det som gläder merparten av invånarna i min hemkommun är givetvis att gruvan kommer att starta igen, . Vi har även turismföretagare som satsar stort, och att de lyckas gör inte saken sämre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag är vanligen inte den som är först med att lyfta fram riskkapitalister som några som räddar samhället eller välfärden eller för den delen som några som skulle ha något annat i tankarna än att tjäna mycket pengar på så som möjligt. Men när jag har chansen ska jag säga några ord om de investerare som köpte anrikningsverket och tillhörande utrustningar i gruvan. Jag kan faktiskt inte låta bli att lyfta på hatten och tacka de här investerarna, riskkapitalisterna eller vad man nu kallar dem. Det var så nära att konkursförvaltaren sålde allt till en köpare som skulle slakta verket och sälja allt vidare. Det är helt otroligt hur nära det var. Med andra ord räddades allt i sista stund av dessa investerare. För att inte göra er helt förvirrade när det gäller vem det är som försvarar dessa riskkapitalister ska jag säga att jag givetvis också förstår att det inte var en dålig affär att köpa allt detta, som har kostat upp till miljardbelopp att bygga upp, för en spottstyver av byggkostnaden. Men att de ska få igen sina pengar , vilket man skulle kunna tro att alla riskkapitalister räknar med, är inte nog fallet här. Jag kan bara konstatera att utan dessa investerare skulle en gruvstart i kommun definitivt ha varit en dröm som man hade fått lägga längst bak i pärmen för presumtiva arbetstillfällen, och det för flera generationer framåt. Och som salt i såret skulle återställandet av gruvområdet säkert ha kostat samhället . Som alla här förstår är det givetvis fortfarande inte ett helt riskfritt projekt för dessa investerare och för dem som har gått in med finansiering för att möjliggöra en start för gruvbrytning . Men det som jag reflekterar över är skillnaderna jämfört med Northland, som hade skulder på över 10 miljarder. Och startar man med kapital som inte är i närheten av dessa belopp. Och det är inga låneinstitut med skyhöga räntor som knackar på dörren var och . Statens roll i näringslivssatsningar och i fråga om riskkapital och så vidare kommer ofta upp till diskussion. Staten kan inte gå in som aktör och vara dominerande i näringsgrenar, som till exempel gruvan i min hemkommun, om inte vårt bolag skulle se möjliga framtida synergier eller helt enkelt se det som en bra investering för framtiden. Men en sak som staten definitivt ska titta på är infrastrukturen. Det gäller alla näringsgrenar som behöver infrastruktur, oavsett om det är bredband, järnväg, väg, flyg eller sjöfart. Att det inte finns snabba svar eller lösningar är förståeligt. Men att inte göra sitt yttersta för att lösa transportfrågor, som det oftast rör sig om när det gäller till exempel gruvor, vore väl lite av ett tjänstefel av en regering. Jag och tycker att det är ytterst angeläget för en regering som säger sig värna om klimatet att titta extra noga på transporter som skulle kunna bli mer klimatsmarta. Nog om näringsgrenen gruvan i min hemkommun. Att Alliansen tillsammans med SD driver igenom två tillkännagivanden tycker jag återigen är att slå in öppna dörrar, som i många fall tidigare i den här kammaren. Att över 200 yrkanden och nära 50 reservationer behandlas i betänkandet visar givetvis på engagemanget i en mycket viktig fråga. Att vi och regeringen har samma syn i mycket kan väl också framträda, men det finns och ska finnas skillnader. Det är helt naturligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag kommer från den glesaste landsbygden. Det har väl ingen kunnat missa efter de som jag har haft äran att sitta i tillsammans med er andra här i kammaren. Att driva företag i landsbygden är nog extra viktigt men också förknippat med utmaningar. Vi behöver alla former av utkomstmöjligheter och arbetstillfällen för dem som har klamrat sig fast där och som även i fortsättningen vill leva och verka på orter som inte har stora städer som ger möjlighet till arbetsplatser och utkomstmöjligheter. Men det handlar också om marknadskrafter som på andra platser ofta löser värden på fastigheter, eller andra lösningar som är kopplade till att stora kundgrupper i sin tur löser även andra utmaningar för företag. Att få till generationsskiften eller att anställda ska kunna ta över företag blir svårare i gles- och landsbygd än i storstäder eller på orter som är nära storstäder. Därför är det viktigt att staten inser de utmaningar som finns i fråga om övertagande av företag som annars har svarta siffror. Men kapitalförsörjningen fungerar inte på samma sätt i landsbygden eller för alla företagsformer. I storstäder där det finns stora kundunderlag och marknadskrafter som försäkrar värden stöter man inte på dessa svårigheter. Att samma typ av skillnader förekommer om det är typiskt kvinnodominerade yrken gör inte saken snyggare heller precis. Jag har fått möjligheten att resa en del genom uppdraget som riksdagsledamot. Jag tycker att det är fantastiskt att det i finns betydligt fler företag som ägs av de anställda än jag trodde. Det var en överraskning för mig. Samma sak gäller i andra europeiska länder. De har en bättre syn på arbetstagarägda företag. Man skulle kunna utreda hur vi i skulle kunna underlätta för företag som det går bra för men som hotas av nedläggning. Skulle de anställda kunna ges möjlighet att ta över? Jag tror definitivt att synen på olika företagsformer behöver ses över. Mångfald inom drift och ägandeformer för företagande, till exempel kooperativ och arbetstagarägda företag, skulle givetvis utveckla och underlätta övertagande av företag men även vid nystart. Vi i står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 17. har man verkligen tur med vilka seminarier man deltar i. I går var jag och några kollegor som sitter här i kammaren på en tillställning som hette Finns det plats för en mångfald av ägarmodeller i ? Vi lyssnade bland annat på ekonomie doktor och som är vd på . De lyfte båda fram det som vi i påpekar i vår motion och som vår reservation handlar om. Jag citerar från motionen. Vi menar att ska ställa sig "bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om i vilka former staten kan underlätta för arbetstagarägda företag samt arbetstagarövertagande av hotad produktion och tillkännager detta för regeringen". Ni som var med på seminariet i går nickade instämmande till det som föredrogs. har ni chansen att komma ett steg närmare. Det är bara att rösta på vår reservation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik meddelade den amerikanske presidenten, , att han ensidigt vill införa tullar på bland annat stål och aluminium. Det väckte stor diskussion i , övriga och andra delar av världen. Den här typen av tullar är dåliga på många sätt. Och många svenska företag finns på den marknaden. Trump anförde också nationell säkerhet som skäl. Det är för övrigt samma regler som införde 1975 - tror jag att det var - då det infördes tullar för import av läderskor i . Det var ungefär lika dumt som den amerikanske presidentens initiativ. Det brukar annars vara ett stort och viktigt svenskt intresse att stå upp för frihandel och olika typer av handelsavtal. Vi vet att har varit emot ett handelsavtal mellan och . Man har haft synpunkter på att svenska företag skulle handla med icke-demokratier, till exempel , eller kanske delvis . För inte länge sedan var det en stor diskussion i om det så kallade , alltså ett handelsavtal mellan och . är ett progressivt land som är ganska likt vårt eget land. Men detta till trots valde att vara emot avtalet. Då måste jag fråga: Vilka länder tycker att man ska kunna ha handelsavtal med? Vilka länder är det okej för svenska industriföretag och andra företag att handla med, enligt ? Tack, , för samma fråga som jag tror att jag har fått nu! Men jag ger samma svar igen, att av våra argument för att vi säger nej framgår det att vi inte är emot handelsavtal och handel. Men det här handelsavtalet har en snedvriden tyngdpunkt på vilka som drar fördelar av avtalet. Det är företag som kan stämma stater, och det är ett investerarskydd. Varför vi säger nej framgår klart och tydligt av våra argument. Du frågar vilka länder vi vill ha handelsavtal med. Vi vill ha handelsavtal med både och och flera andra länder. Men det här handelsavtalet är inte uppbyggt för att se till rättigheter som en stat vill införa, om det så bygger på försvar av arbetsrätten eller sociala rättigheter. Det blir en snedvridning om det bara är företag som kan stämma. Som jag sagt tidigare skulle jag förstå om det handlade om länder med osäkert statsskick. Då skulle jag kanske kunna köpa att det måste finnas någon säkerhet, men i alla de här länderna finns det rättssystem som funkar. Jo, jag är medveten om att detta med konflikter är kärnan i kritik. Om jag minns rätt finns det hundratals sådana mekanismer i olika handelsavtal. Jag har respekt för att man kan ha olika synpunkter på om de funkar eller om de ska vara utformade på ett annat sätt.