bet · H501UbU31 · 2018-06-13 00:00:00 — Forskning visar att studiehandlingen på modersmålet minskar eller upphör vid övergången till ordinarie undervisning, trots att elever uttrycker ett ökat behov av studiehandledning. Mot den bakgrunden menar regeringen att det finns skäl att förstärka rätten till studiehandledning för gruppen nyanlända elever som kommer till i senare årskurser. Regeringen bedömer att en stor majoritet av dessa elever behöver studiehandledning på modersmålet. Samma bedömning görs vad gäller nyanlända elever i grundsärskolan och specialskolan. Om en elev ska få mer studiehandledning inom ramen för bestämmelserna om särskilt stöd krävs ett omfattande administrativt arbete för personalen. Skolinspektionen har vidare påpekat brister i huvudmännens hantering av studiehandledning på modersmålet. Rätten till studiehandledning för nyanlända elever i högstadiet bör därför inte hanteras inom ramen för regleringen för särskilt stöd. Förslaget innebär ingen förändring av nuvarande bestämmelser om studiehandledning på modersmålet i övrigt. Syftet med studiehandledning på modersmålet till nyanlända är att ge eleverna möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Det innebär att den studiehandledning som eleven ska få bör utgå från elevens stödbehov och lärarens planerade undervisning utifrån kursplanen och kunskapskraven i ämnet. Flerspråkighet är inte ovanligt hos elevgruppen nyanlända elever. För att varje enskild elev ska få så bra förutsättningar som möjligt för att kunna nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i varje ämne bör studiehandledning kunna ges på elevens starkaste skolspråk om det är ett annat än modersmålet. Det finns i övrigt inga hinder för att skolor med utgångspunkt i elevens behov som ett stöd i form av extra anpassning väljer att erbjuda studiehandledning på svenska till elever som är nyanlända. När det gäller bristen på studiehandledare uppmärksammar regeringen den utbildning som erbjuder och som riktar sig till studiehandledare i modersmål. Likaså påminner regeringen om den möjlighet som finns för huvudmän att köpa fjärrundervisning i modersmål och studiehandledning på modersmålet från en annan huvudman. Regeringen anger vidare att det finns större möjligheter att rekrytera studiehandledare eftersom det har anlänt fler nyanlända vuxna till . Nyanlända elever som tas emot i högstadiet ska få en individuell studieplan För nyanlända elever som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet, i eller i specialskolan och vars kunskaper har bedömts, ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån nya bedömningar som görs av den nyanlända elevens ämneskunskaper. Skälen för regeringens förslag Inledande bedömningar av en nyanländ elevs kunskaper genomförs men används enligt Skolinspektionen (2017) inte i tillräcklig utsträckning för att planera elevens fortsatta undervisning. Enligt de bestämmelser om bedömning av en elevs kunskaper som trädde i kraft ska resultatet av en sådan bedömning beaktas vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. Nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i högstadiet har ett stort behov av en långsiktig planering för hur de ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Varje nyanländ elev som påbörjar sin skolgång i och i specialskolan bör därför få en individuell studieplan i samband med den inledande bedömningen. Den inledande bedömningen ska göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet. Således bör även en individuell studieplan upprättas inom den tidsramen. Regeringen menar att huvudmännens möjlighet att utforma rätt insatser för nyanlända elever förbättras om den individuella studieplanen knyts direkt till den inledande bedömningen. Det är viktigt att den tid som eleven har på sig i skolformen tas till vara och att både eleven och skolan tidigt bestämmer hur tiden kan användas på bästa sätt. Regeringen bedömer dessutom att det är mer effektivt att samordna den inledande bedömningen och utformandet av en individuell studieplan än att driva de båda processerna skilda från varandra med olika tidsramar. Den individuella studieplanen bör användas som ett verktyg för att göra en individuell planering av elevens utbildning inom och specialskolan. Studieplanen bör även utgöra ett underlag för samverkan och fortsatt planering av elevens utbildning inom såväl och specialskolan som gymnasieskolan. Dokumentet bör bidra till att elever får större kontinuitet vid övergångar. Vid övergången till en annan grundskola eller till gymnasieskolan är det viktigt att lämna tydlig information till den mottagande skolan om vilken ämnesundervisning eleven har fått och vilka stödinsatser eleven behöver. Därutöver är det givetvis viktigt att lämna information om elevens kunskapsutveckling i form av betyg eller skriftliga omdömen. Studieplanen bör vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Elevens mål med utbildningen bör vara styrande, och han eller hon bör vara delaktig i planeringen. Eftersom tiden i inte alltid är tillräcklig för att en elev ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program kan en individuell studieplan i vissa fall också innehålla en planering för tänkbara vägar inom gymnasieskolans introduktionsprogram. Målet bör dock vara att uppnå behörighet till ett nationellt program. Med ordet långsiktig avses således att målet för planen kan uppnås inom skolformen eller därefter. När det gäller planeringen av stödinsatser bör den individuella studieplanen framför allt ange planerade beslut som är att anse som åtgärder till stöd för nyanlända, såsom prioriterad timplan och placering i förberedelseklass samt de insatser som regeringen föreslår: anpassad timplan och studiehandledning på modersmålet för nyanlända. Eventuella beslut om särskilt stöd som t.ex. särskild undervisningsgrupp och anpassad studiegång kan ha stor betydelse för elevens förutsättningar att bli behörig till gymnasieskolans nationella program. För att undvika att dokumentera dubbelt (vid särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram alltid upprättas, 3 kap. 9 § skollagen) bör dock planeringen i den individuella studieplanen enbart beskriva vilken insats som eleven behöver för att uppnå sitt mål och för vilken tid. När det gäller stödinsatser som är att anse som extra anpassningar enligt 3 kap. 5 a § skollagen finns enligt nuvarande bestämmelser inget dokumentationskrav. Regeringen anser dock att det kan vara lämpligt att dokumentera sådana insatser i en individuell studieplan, t.ex. om det bedöms att eleven har ett fortsatt behov av stödinsatsen. Regeringen menar att en individuell studieplan är viktig dels ur elevens perspektiv för att ge ökade förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan, dels ur ett huvudmannaperspektiv eftersom dokumentet även är ett stöd för huvudmännen i hur utbildningen för den enskilda eleven kan utformas i både och i gymnasieskolan efter en överlämning. bör ta fram stödmaterial för upprättande av individuella studieplaner för att underlätta lärares arbete och för att öka förutsättningarna för likvärdighet. har tidigare uppmärksammat frågan om att det finns ett antal yrkesgrupper som inte omfattas av bestämmelserna om legitimation och begärt att regeringen återkommer till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen (bet. 2013/14:UbU6, punkten 2, rskr. 2013/14:27). Utskottet är positivt till att regeringen nu föreslår att man tar bort det nuvarande undantaget i skollagen för fritidspedagoger eller motsvarande att få bedriva undervisning i fritidshemmet utan legitimation eller behörighet. Utskottet anser att det är viktigt för yrkets status och attraktivitet att det ställs krav på legitimation och behörighet för denna yrkesgrupp. Utskottet delar regeringens bedömning i propositionen att det ovan angivna tillkännagivandet får anses slutbehandlat i och med de föreslagna ändringarna, till den del de avser frågan om hur fritidspedagoger kan innefattas i legitimationsreformen. När det gäller regeringens förslag om insatser för att fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan vill utskottet anföra följande. Eftersom de nyanlända eleverna är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter är det viktigt att anpassa undervisningen efter dessa elevers behov och förutsättningar. De senaste årens nyanlända barn och elever har en annan skolbakgrund jämfört med tidigare, och fler elever börjar också i den svenska i högre ålder. Detta tillsammans gör att det är svårt för en elev att hinna bli behörig till gymnasieskolans nationella program inom den tid eleven går i svensk grundskola. Utskottet är därför positivt till att regeringen föreslår flera insatser för att öka möjligheten för nyanlända elever att hinna få de kunskaper som är nödvändiga för att bli behörig. En anpassad timplan ger möjlighet till mer undervisning i vissa ämnen, en förstärkt rätt till studiehandledning på modersmålet eller det starkaste skolspråket ökar elevernas möjlighet att nå kunskapskraven och en individuell studieplan ökar huvudmännens möjlighet att utforma rätt insatser. Utskottet anser att de föreslagna åtgärderna sammantaget ger goda förutsättningar för att ytterligare anpassa undervisningen och mer långsiktigt planera skolgången för de aktuella eleverna. Därigenom ökar elevernas möjligheter att bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Med hänvisning till det som anförs ovan tillstyrker utskottet därmed propositionen i berörda delar. Utskottet övergår nu till att i nästa avsnitt behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Undervisning för nyanlända elever Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om individuell studieplan, anpassad timplan och studiehandledning på modersmålet. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkande 1 framför motionärerna att tidsgränsen för att upprätta en studieplan ska kunna vara och hänvisar till att vissa skolor tar emot många nyanlända. I yrkande 2 menar motionärerna att en anpassad timplan bör få löpa under högst , bl.a. med hänvisning till att högstadiet omfattar . I yrkande 3 anges att studiehandledning på modersmålet eller bästa skolspråket bara ska erbjudas i den mån det är möjligt. Motionärerna menar att det inte är rimligt med ett lagstadgat krav på denna typ av studiehandledning. Varje nyanländ elev som påbörjar sin skolgång i och i specialskolan bör få en individuell studieplan i samband med den inledande bedömningen av elevens kunskaper. Den inledande bedömningen av elevens kunskaper ska göras senast från det att eleven har tagits emot inom skolväsendet, och regeringen menar att även den individuella studieplanen bör upprättas inom den tidsramen. För att förbättra förutsättningarna för nyanlända elever som påbörjar sin skolgång sent i att bli behöriga till ett nationellt program föreslås att en anpassad timplan ska vara möjlig. På så sätt ska elever kunna få utökad undervisning i ett mer begränsat antal ämnen och därigenom öka möjligheten att få godkänt i de ämnen som krävs för att bli behörig. Regeringen anser inte att det bör finnas någon gräns för hur länge en elev kan ges undervisning med anpassad timplan. Regeringens förslag om förstärkning av rätten till studiehandledning på modersmålet eller det starkaste skolspråket syftar till att ge eleverna ökad möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. I tidigare avsnitt i betänkandet har utskottet behandlat frågan om behov av långsiktig planering för de elever som påbörjar sin skolgång i högstadiet för hur de ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utskottet anser att en individuell studieplan är en lämplig åtgärd för detta syfte och har därför tillstyrkt regeringens förslag om en sådan plan. Utskottet vill påpeka att resultatet av den inledande bedömningen av elevens kunskaper, som ska göras senast från det att eleven har tagits emot i skolväsendet, ska beaktas vid planering av undervisningen och vid fördelning av undervisningstiden. För att på bästa sätt utnyttja den tid som finns till förfogande anser utskottet att det är lämpligast att den individuella studieplanen tas fram i samband med den inledande bedömningen. Utskottet anser därmed att också den individuella studieplanen bör tas fram . Utskottet har i tidigare avsnitt i betänkandet uttalat att det är positivt till förslaget om anpassad timplan. Med tanke på behovet av att anpassa utbildningen efter nyanlända elevers behov och förutsättningar anser inte utskottet att det finns anledning att begränsa möjligheten till anpassad timplan till . Utskottet menar att de ramar för åtgärden som ställs upp i aktuella bestämmelser är fullt tillräckliga. När det gäller frågan om studiehandledning anser utskottet att den studiehandledning som eleven ska få bör utgå från elevens stödbehov och lärarens planerade undervisning utifrån kursplanen och kunskapskraven i ämnen. Det är alltså elevens behov som ska styra i vilken omfattning handledning ges och hur den utformas. Enligt utskottet innebär detta att studiehandledningen inte kan begränsas till ett erbjudande i mån av möjlighet. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:4039 (SD) yrkandena 1–3. Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (SD, C, L, KD) av (L), (SD), i (C), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 2 kap. 9–12 §§, 4 kap. 4 §, 6 kap. 10 §, 8 kap. 9 § och rubriken närmast före 2 kap. 9 § respektive 2 kap. 11 §. 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:4077 av och (L, KD) samt avslår proposition 2017/18:194 punkt 1 i denna del. Vi anser att ska avslå proposition 2017/18:194 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas, i den del som gäller införandet av bestämmelser om ändring av benämning av förskolechef samt befattningsutbildning för dessa chefer. Vi utvecklar våra skäl närmare i våra respektive särskilda yttranden i detta betänkande. Undervisning för nyanlända elever, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Vi menar att det är rimligt att en första bedömning av en nyanländ elevs kunskaper ska göras . Tidsgränsen för att upprätta en individuell studieplan bör dock utsträckas ytterligare om en sådan plan ska kunna bli genomtänkt och adekvat, inte minst med tanke på att vissa skolor tar emot många nyanlända elever. En anpassad timplan är nödvändig för många nyanlända. Vi menar dock att en sådan timplan som längst bör sträcka sig . Studiehandledning på hemspråket eller det starkaste skolspråket kan i många fall vara både bra och nödvändigt. Vi vill att studiehandledning ska erbjudas i den mån det är möjligt för skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (C, L, KD) (L), i (C) och (KD) anför: Vi anser att begreppet förskolechef är väl inarbetat och att det tydliggör uppdragets särart. Förskolans och skolans verksamheter regleras på olika sätt i skollagen och styrs av olika läroplaner. Att ändra benämningen på förskolechefer till rektorer riskerar att skapa otydlighet. Om samma titel används för två helt olika verksamheter, där den ena lyder under skolplikten och den andra är frivillig, finns det risk för att förskolechefens respektive rektorns ansvarsområde blandas samman. Detta gäller inte minst i fråga om skollagens krav på särskilt stöd. Det kan också konstateras att olika legitimationer ligger till grund för behörighet i de olika verksamheterna. Benämningen rektor är vidare förknippad med myndighetsutövning och det ansvar en rektor i skolan har att fatta beslut för enskilda elever. Många av förskolorna drivs som mindre enheter, vilket också gör att de inte lämpar sig att ledas av personer som benämns rektor. Det gäller särskilt de förskolor som har en alternativ pedagogik och som drivs som en ekonomisk förening i t.ex. ett föräldrakooperativ. Vi anser vidare att det finns starka argument för att bibehålla den nuvarande ordningen för befattning och befattningsutbildning. Förskola och skola är två helt olika verksamheter som lyder under olika lagstiftning och läroplaner. Respektive verksamhets omfattning skiljer sig åt liksom befogenheter för rektor respektive förskolechef. Det är därför inte rimligt att kräva att förskolechefer ska omfattas av samma befattningsutbildning och krav som rektorer. Vi anser därmed att ska avslå regeringens förslag om att den som leder det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor och att han eller hon ska omfattas av krav på en obligatorisk befattningsutbildning som motsvarar dagens befattningsutbildning för rektorer. Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi anser inte att regeringens förslag att ge förskolechefer titeln rektor är genomtänkt. Förslaget innebär framför allt lönemässiga konsekvenser som är problematiska. Regeringen verkar inte i sina kalkyler ha beaktat att en rektors lön bör överstiga t.ex. en förstelärares lön. Förslaget medför därför stora ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Enligt vår mening överdriver regeringen också likheterna i rektorers och förskolechefers arbete. Vi menar att förskolechefer inte behöver samma eller lika lång utbildning som rektorer inom grund- och gymnasieskolan. Vi anser därmed att ska avslå regeringens förslag om att förskolechefer ska få titeln rektor. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2017/18:4039 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidsgränsen för att upprätta en studieplan ska kunna vara och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en anpassad timplan bör få löpa under högst och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att studiehandledning på modersmålet bara ska erbjudas i mån av möjlighet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen avslår förslaget om att förskolechefer ska få titeln rektor. 2017/18:4077 av och (L, KD): avslår proposition 2017/18:194 i den del som gäller att den som leder det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor och att han eller hon ska omfattas av krav på en obligatorisk befattningsutbildning som motsvarar dagens befattningsutbildning för rektorer. Jag glömde att ta med mig laddaren, så för en gångs skull kanske herr talman inte behöver säga till mig att jag har talat för . Batteriet är snart slut, men jag tänker ändå göra ett bra försök att få med allt. Jag ställer mig självklart bakom reservationer 1 och 2, som vi har yrkat på tidigare. Vi talar alltså om att fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och att kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Det är väl ingen som kan vara emot det; det låter ju väldigt bra. Men, herr talman, man har smugit in några saker i förslaget som vi sverigedemokrater känner att vi inte kan ställa oss bakom. En av de sakerna är att man vill att förskolechefer ska kallas rektorer. Vi kan se svårigheter med det. Framför allt kan vi se ekonomiska svårigheter. Även om de som jobbar som förskolechefer skulle få lite ytterligare i lön skulle fortfarande de som är förstelärare ha högre lön än vissa förskolerektorer. Häri ser vi en ekonomisk svårighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas Vad händer i det här fallet? Jo, regeringen skjuter självklart över problemet på kommunerna. Det är upp till dem att försöka lösa det ekonomiskt och i så fall reglera och höja löner från budgetar och pengar som de inte har. Det är lite som vanligt från Socialdemokraterna: tycker, men någon annan ska betala. I det här fallet är det kommunerna som åker på den smällen. Det vänder vi oss emot. Vi vänder också emot detta eftersom att vara förskolechef skiljer sig väsentligt från att vara rektor. En rektor måste följa upp på ett helt annat sätt, läroplansmässigt och juridiskt sett. Att vara förskolechef är inte lika tungt lagstadgat. Men vi förringar inga förskolechefer. De gör ett fantastiskt arbete ute i landet. Vi vänder oss bara emot att man ska kalla dem rektorer. Man vill också införa en individuell studieplan som ska vara på plats senast från det att någon är nyanländ. Det låter ju fantastiskt. Det är lovvärt. Men på vissa skolor är det rent orealistiskt. Vissa skolor får ta emot hur många barn som helst, vilket innebär att det är väldigt svårt för dem att få ihop det här. Det blir en stress och en press som de känner av i stället för att kunna fokusera på att försöka hjälpa alla barn på bästa möjliga sätt. Alla som vistas i och har kommit hit lagligt ska vi ju göra vad vi kan för att stötta och hjälpa. Om man vistas olagligt eller om man inte ska vara här i landet, om PUT eller TUT har gått ut, ska man inte vistas här. Men dem som finns här ska vi ta hand om på bästa sätt. Det sägs att fort och fel är aldrig bra. Därför tycker vi sverigedemokrater att man bör ge dispens till de skolor som har tagit emot väldigt många nyanlända för att de på så sätt ska få en chans att göra det här. Om de två månaderna inte räcker kanske vi kan låta det gå en eller till, för det är viktigare att den individuella studieplanen blir rätt än att det blir fort och fel. Det finns ett annat sätt att göra detta, enligt mig och mina kollegor i andra utskott, och det är att ta hand om röran som sjuklöverns politik har orsakat. Den invandringspolitik som har förts har ju skapat det kaos som finns ute i skolorna . Vi kan börja med att säga: Okej, vi sätter stopp vid gränserna ett tag och tar hand om röran som de andra sju har skapat. Vi får se efter valet vem som får ansvaret att göra det. Det föreslås också att den anpassade timplanen som ska följa de personer som har fått en individuell plan ska få vara hur länge som helst. Det tycker inte . tycker att från att man är nyanländ måste man kunna gå från en anpassad timplan till den vanliga timplanen. måste man bli en del i samhället, och det ansvaret ligger faktiskt på individen. Den sista saken vi tar upp är att det ska finnas en studiehandledning på hemspråk. Också det är lovvärt. Det är väl fantastiskt om man kan ha det. Problemet är att som det ser ut kan man inte erbjuda detta i alla skolor. Därför tycker att det inte ska vara ett krav utan att det ska vara i mån av möjlighet. Har man möjlighet att erbjuda studiehandledning på hemspråk ska man göra det. Har man inte det ska det inte vara ett krav. Det kommer vi aldrig att kunna följa upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas Med det är jag klar, herr talman, och fantastiskt nog höll batteriet. Det här förslaget innehåller ju ett par olika delar.