bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Delegationen ska ge råd till regeringen, utarbeta en strategi samt identifiera hinder, behov av utbildning och information inom cirkulär ekonomi. Den ska också vara ett och en samordnande kraft för omställningen. Vidare ska delegationen stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Därigenom förväntas ett innovativt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv på nationell och regional nivå uppnås. Delegationens sekretariat placeras vid . Delegationen för cirkulär ekonomi med dess ordförande och åtta ledamöter med tillhörande sekretariat har placerats hos . har inrättat en egen funktion för delegationen och dess sekretariat, som kopplas till enheten miljö och innovation. Av regeringens beslut (N2018/04581/SUN) om ändring av regleringsbrev följer att kostnaderna för delegationen ska belasta anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., anslagspost 2 Miljöövervakning m.m. – del till inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Av regeringens beslut (M2018/01881/S, delvis) om ändring av regleringsbrev framgår att under anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. (ramanslag), anslags-post 2, får disponeras av . De svenska miljömålen följs upp med en rapport och en fördjupad utvärdering till regeringen. Respektive myndighet ansvarar för uppföljningen av sina miljökvalitetsmål. lämnar den samlade redovisningen till regeringen. lämnar en uppföljning av miljökvalitetsmålen och etappmålen till regeringen. I den årliga uppföljningen bedöms möjligheterna att nå miljö-kvalitetsmålen och etappmålen. Tillståndet för miljön beskrivs och de åtgärder som vidtagits för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Myndigheten gör även en analys av utvecklingstrenden för generationsmålet och miljökvalitetsmålen. överlämnade regeringen skrivelsen Miljömålen – med sikte till (skr. 2017/18:265). kommer att behandla skrivelsen . planeras nästa fördjupade utvärdering av miljömål. kom den senaste – den fjärde sedan 1999 beslutade om miljömålssystemet. Utvärderingen innehåller bedömningar och prognoser för generationsmålet och miljökvalitetsmålen, analyser av synergier och konflikter i miljöarbetet, en genomgång av tillgängliga styrmedel och hur det regionala och lokala miljöarbetet går. 1:3 Åtgärder för värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får användas till statsbidrag inom dessa områden. Anslaget får särskilt användas till utgifter – för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning – för artbevarande och viltförvaltning samt – i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. beslutade och beräknade anslagsförändringar i budgetpropositionerna påverkar föreslagna och beräknade anslagsramar. Det handlar bl.a. om regeringens satsning på att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker samt satsningen på åtgärder för värdefull natur och gröna jobb. Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal avseende förvaltning av värdefulla naturområden ska kunna tecknas samt för samverkansavtal mellan statliga myndigheter. Bemyndigandet behövs också för att möjliggöra medfinansiering i större EU-projekt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2027. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna vill avskaffa satsningarna på gröna jobb och våtmarker samt dra ned på åtgärderna för värdefull natur. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna vill dra ned på inköpen av skyddad skog och i stället prioritera skötsel av övergångszoner mellan jord- och skogsbruk. I motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med till följd av motionärernas satsning på en blå miljard som omfattar ett paket av åtgärder för vatten och havsmiljön. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom motionärerna motsätter sig stödet till våtmarker och gröna jobb. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med i syfte att utveckla biologisk mångfald och för att bekämpa invasiva arter. överlämnade Miljömålsberedningen delbetänkandet Med miljö-målen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50). Mot bakgrund av förslagen i det betänkandet och andra underlag föreslog regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 20 inom anslaget 1:13 en satsning för att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen föreslog en ökning av anslaget med . biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr 2017/18:115). och geologiska undersökning (SGU) samarbetar vid genomförandet av regeringens våtmarkssatsning. SGU kommer att ta fram nödvändiga geologiska underlag, vägledningar samt ge stöd till länsstyrelserna vid administration av olika våtmarksprojekt. Våtmarkssatsningen är en treårig satsning –2020 som uppmuntrar länsstyrelser, kommuner och lokala aktörer i till att anlägga nya och restaurera befintliga våtmarker. Viktiga syften med satsningen är att öka tillskottet till grundvattnet och stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden. SGU kommer att ta fram kartunderlag som lyfter fram jordart, jorddjup, pågående dränering, tillrinning, uttagspotential mm, och som kan användas som underlag för projektplanering och effektuppföljning utifrån ett grundvattenperspektiv. Kommuner kan ansöka om bidrag inom lokala naturvårds-satsningen () för våtmarksprojekt. Lokala aktörer, t.ex. intresse-organisationer, kan initiera projekt. Projekten genomförs antingen i kommunens egen regi eller av en lokal aktör som tecknat avtal med kommunen. Kommunen är alltid ansvarig för ansökan, från registrering fram till slutrapportering. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att ca våtmark anlades eller restaurerades med statlig finansiering , främst i odlingslandskapet. För perioden –2017 har närmare våtmark anlagts eller restaurerats. Vissa ytterligare insatser har genomförts utan statlig finansiering. Av regleringsbrev framgår följande: Inom anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur, anslagspost 2 Kostnader för skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. får högst användas för att restaurera och anlägga våtmarker genom statsbidrag till naturvårdsprojekt enligt 1 § 7–8 förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt. Även länsstyrelserna kan med samma syfte använda medel för att restaurera och anlägga våtmarker. Vid konkurrens mellan olika ansökningar enligt LONA-förordningen ska företräde ges åt åtgärder som ger förutsättningar för en förbättrad vattenförsörjning. får även användas för visst arbete vid , SGU och länsstyrelserna för samma ändamål. Gröna jobb är jobb som enligt miljöprogram (United Nations Environment Programme) på ett avgörande sätt bidrar till att bevara eller återställa miljön. Jobben kan finnas inom många verksamheter, som jordbruk, tillverkning, forskning och utveckling, administration och tjänster. Jobben kan handla om att skydda ekosystem och den biologiska mångfalden; minska energikonsumtionen, materialanvändandet och vattenkonsumtionen genom högre effektivitet; göra ekonomin mindre beroende av fossila bränslen och minimera eller helt avskaffa alla sorters sopor och föroreningar. Inom anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull miljö, anslagspost 2 Kostnader för skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. får högst användas för åtgärder inom naturvård, friluftsliv och biologisk mångfald som skapar gröna jobb bl.a. med lägre kvalifikationskrav för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det framgår av regleringsbrev . gav regeringen ett flertal myndigheter – , , , och länsstyrelserna – i uppdrag av regeringen att särskilt arbeta för att ta till vara möjligheterna att skapa nya jobb i det som kallas ”de gröna näringarna” (regeringens beslut , N2017/07501/KSR). Uppdraget ska genomföras i samverkan med Arbetsförmedlingen som, utifrån sitt ansvarsområde och gällande arbetsmarknadspolitiskt regelverk, bidrar till ett effektivt genomförande av uppdraget. I första hand gäller satsningen personer som varit utan arbete eller nyetablerade i med svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. samordnar insatserna och fungerar som arbetsgivare åt de arbetslag som Arbetsförmedlingen satt ihop. Arbetslagen utför sedan arbetsuppgifter åt andra myndigheter som deltar i projektet. har i en delrapport till regeringen (rapport /8, s. 22) bl.a. beräknat att ca 1 500 arbetstillfällen kommer att tillkomma inom ramen för satsningen. har lämnat en delredovisning av uppdraget (rapport /14), och en sådan delredovisning ska också lämnas . Slutredovisning ska lämnas . Enligt 3 § förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. ska eller kommunen fastställa en skötselplan för ett naturreservats långsiktiga vård. En skötselplan ska ingå i varje beslut om bildande av ett naturreservat. Enligt vägledning () om utformning av skötselplan kan en sådan lämpligen delas in i en beskrivande del respektive en plandel med mål och åtgärder. Skötselplanen bör ha den inriktning och detaljeringsgrad som behövs för att syftet med naturreservatet ska uppnås/tillgodoses. Den bör dock inte formuleras på en alltför detaljerad nivå eftersom det kan leda till att behov av revidering snabbt uppstår. Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark har i sin rapport 2018:14 redovisat ett uppdrag från angående övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Arbetet med rapporten har genomförts av , , , , länsstyrelserna och geologiska undersökning (SGU). Av rapportens sammanfattning framgår bl.a. följande: Övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark är en miljö som kan se ut på många olika sätt. är det en tvär kant med högvuxen gran där skogen möter åkern, ibland utgörs zonen av en mer uppluckrad struktur med buskar och lövträd i olika ålder och olika arter, med inslag av öppen mark. Variationsrika brynmiljöer är viktiga livs- och födosöksmiljöer för växter, djur och svampar. karaktäriseras kanterna mellan skogs- och jordbruksmark i många fall av skarpa övergångar. Enligt analyser av data som samlas in via Nationell inventering av landskapet i () så har ungefär hälften av skogskanterna en tvär övergång mellan skogs- och jordbruksmark. I projektet om övergångszoner har vi gått igenom befintliga ekonomiska, informativa och juridiska styrmedel som kan påverka övergångszoner mellan skogs- och jordbruksmark. Efter denna genomgång kan vi konstatera att det finns styrmedel som kan bidra till att skogsbryn ökar i omfattning och kvalitet. Det finns även styrmedel som kan leda till att de värdefulla skogsbrynen blir färre genom att skötsel uteblir. stöd för anläggning och skötsel av skogsbryn (Skogens miljövärden) samt kompetensutveckling till jord- och skogsbrukare inom landsbygdsprogrammet är exempel på styrmedel som syftar till att gynna bland annat brynmiljöer. Skogsvårdslagens krav på återplantering och definitionen av betesmark inom jordbrukarstöden är däremot exempel på styrmedel som kan missgynna förutsättningar för nya bryn respektive skötsel av befintliga bryn. För att öka mängden värdefulla bryn i övergångszonerna föreslår vi ett antal åtgärder: [...] Förslagen riktar sig i första hand till de myndigheter som deltagit i projektet. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas, för att ta fram prioriteringsunderlag samt för teknikutveckling och tillämpad forskning för sanerings- och efterbehandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får användas för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att tidigare beräknad ökning delvis kvarstår. För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 justeras anslagsnivåerna med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . Enligt de förändringar i drivmedelslagen (2011:319) och drivmedelsförordningen (2011:346) som träder i kraft föreslås i denna proposition att anslaget 1:1 (utg.omr. 21) tillförs medel för att finansiera myndighetens nya uppgifter som rör miljöinformation om drivmedel inklusive framtagande av föreskrifter och genomförande av tillsyn. För att finansiera detta föreslår regeringen att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med 2019. Beräkningar i tidigare propositioner påverkar beräknade anslagsramar. Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas för insatser som rör bl.a. inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden eftersom processen ofta tar tid. Bemyndigandet föreslås öka med i förhållande till 2018 för att skapa goda förutsättningar för myndigheterna att genomföra verksamheten. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2028. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Enligt motionärerna är sanering av förorenade områden ett eftersatt område som behöver förstärkas. I motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med till följd av motionärernas satsning på en blå miljard. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna förespråkar en lägre takt i saneringsarbetet. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anser att miljöföroreningar i marker måste saneras och återställas i allt högre utsträckning, framför allt när det gäller områden som kan användas till bostäder och områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget föreslog regeringen ett utökat beställningsbemyndigande med för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Regeringen bedömde, baserat på de ansökningar som kommit in till , att ett ökat bemyndigande är nödvändigt för att möjliggöra fleråriga beslut om sanering. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr 2017/18:435). I samma proposition föreslog regeringen att skulle godkänna att regeringen får förvärva fastigheten 2:6 i kommun med de ekonomiska åtaganden som följer av förvärvet. Fastigheten utgör ett gruvområde som behöver saneras, och regeringen anförde att staten bör förvärva fastigheten för att säkerställa en fortsatt rening av fastigheten. Enligt i kommer avhjälpandeåtgärder vid Blaikengruvan och efterföljande fleråriga vattenreningsåtgärder att uppgå till ca . Regeringen anförde att beräkningarna är en indikation på de kostnader som kan uppstå med anledning av förvärvet. Regeringen anförde att man avsåg att täcka kostnaderna för de åtgärder som behöver vidtas på fastigheten med befintliga medel inom anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden och ingå nödvändiga ekonomiska åtaganden med stöd av det bemyndigande som finns kopplat till anslaget. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 s. 51) anförde regeringen följande: Det finns 1 040 förorenade områden i som bedöms utgöra mycket stor risk för miljön och människors hälsa. Ytterligare 7 341 områden bedöms utgöra stor risk och skulle också behöva åtgärdas. Totalt pågick ca 1 500 efterbehandlingsinsatser eller saneringar i landet. ansvarar för den nationella samordningen och prioriteringen av efterbehandlingar med statliga medel. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden användes främst till åtgärder () men också till förstärkt tillsyn och utredningar. avslutades åtgärder för 102 objekt som har finansierats från anslaget. anslås även medel för sanering av förorenad mark för bostadsbyggande. fattade det första beslutet, när man beviljade för två fastigheter i Sala kommun som är förorenade med metaller från gruvverksamhet. När marken är sanerad kommer 86 lägenheter att byggas. granskade hanteringen av de förorenade områden som förorenats genom statlig verksamhet eller som staten äger. Syftet med granskningen var att undersöka om det finns förutsättningar för en effektiv prioritering av sanering av områden som innehas eller har förorenats av staten. övergripande slutsats är att det finns brister i kartläggningen av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet. Av regleringsbrev följer att anslaget 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden anslagspost 5, del till efterbehandling av mark för bostadsbyggande, får användas för bidrag till efterbehandling av mark för bostadsbyggande samt för framtagande av underlag för att genomföra sådana åtgärder enligt förordningen (2004:100) om avhjälpande av för-oreningar och statligt stöd för sådant avhjälpande. budgetproposition (prop. 2015/16:1 utg.omr. 20) föreslog regeringen en höjning av anslaget 1:4 med 2016 och 2017 samt med för efterbehandling av mark för bostadsbyggande. har betalat ut ca till sex projekt. Tillsammans beräknas saneringsprojekten möjliggöra över 600 nya bostäder i hela landet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Miljöforskning. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . beslutade och beräknade anslagsförändringar påverkar föreslagna och beräknade anslagsramar. Regeringen behöver ett bemyndigande för att avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt ska kunna tecknas, vilket i sin tur är en förutsättning för att medverka i t.ex. EU-gemensamma forskningssatsningar. Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen föreslår att riks-dagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. I motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med bl.a. till följd av motionärernas satsning på en blå miljard. Enligt regleringsbrev får anslaget 1:5 Miljö-forskning anslagspost 1 användas för att finansiera forskning till stöd för och Havs- och vattenmyndighetens arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. ska besluta hur medlen till miljöforskning ska fördelas. Verksamheten får omfatta forskningsbidrag, uppdragsforskning, beredningsarbete, kunskapsöverföring från forskning, kunskapssammanställningar och utredningar med anknytning till forskningen. Medlen får även omfatta finansiering av forskare i de internationella samarbeten är involverat i. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet och . Anslaget får också användas för utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövnings-verksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (Serp) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får vidare användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med bl.a. till följd av att motionärerna vill se en satsning på ökad marknadstillsyn. I motion 2018/19:517 av och (båda L) föreslås att Kemikalieinspektionen flyttas från till . Enligt motionärerna skulle en flytt av myndigheten innebära ett lyft både för och för myndigheten. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till inter-nationella organisationer. I enlighet med tidigare beslut upphör den tillfälliga förstärkningen för ökade kostnader inom vädersatellitsamarbetet samt ökade kostnader på grund av valutaeffekter. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:8 Klimatbonus. Anslaget får användas till utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Anslaget får även användas för utgifter som kvarstår för supermiljöbilspremien . Möjligheten att ansöka om bidrag för supermiljöbil upphörde . De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att regeringen föreslår att ett nytt anslag 1:8 Klimatbonus tillförs 1 2019. Medlen hade tidigare beräknats för detta ändamål för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremien, vilket upphör 2019. infördes det nya bonus–malus-systemet som premierar köp av nya bilar med låga utsläpp av koldioxid (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Bonus–malus-systemet ersätter supermiljöbilspremien. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Motionärerna anser att super-miljöbilspremien är ett ineffektivt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. Dessutom missgynnar bonus–malus-systemet både dem som behöver bilar som förbrukar mycket bränsle och dem som inte har råd att köpa en dyr bil. Därför avvisar motionärerna anslaget i sin helhet. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Anslaget bör avslås i sin helhet och pengar bör i stället läggas på högre skatter på det som är miljö-skadligt. I budgetpropositionen (prop. 2018/17:1) föreslog regeringen att ett bonus–malus-system skulle införas . Systemet innebär att mer miljöanpassade personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar (lätta bilar) premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan bilar med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Förslaget behandlades i miljö- och jordbruksutskottets budgetbetänkande 2017/18:MJU1, varvid utskottet tillstyrkte regeringens förslag. biföll utskottets förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115).