bet · H501KU14 · 2018-05-09 00:00:00 — Förslaget behandlas i den del som avser utom 16 kap. 8 §. 2017/18:3955 av m.fl. (V): 1.Riksdagen beslutar i likhet med förslaget i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103) att begreppet könsöverskridande identitet eller uttryck ersätts med könsidentitet eller könsuttryck i diskrimineringslagen, lagen om , skollagen och lagen om uthyrning av arbetstagare. 2.1.Riksdagen beslutar att begreppen könsidentitet och könsuttryck, i likhet med förslaget i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103), används i stället för könsöverskridande identitet eller uttryck i de berörda bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen respektive som syftar till att stärka det straffrättsliga skyddet för transpersoner. Förslaget behandlas i den del som avser utom 16 kap. 8 §. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag på begrepp som kan ersätta rasbegreppet i nuvarande lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3960 av och (båda SD): 1.1.Riksdagen avslår propositionen. Förslaget behandlas i den del som avser utom 16 kap. 8 §. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa samtliga grunder för diskriminering och i stället införa en lag om otillbörlig särbehandling och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:3578 av m.fl. (L): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om olaga diskriminering mot transpersoner och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtalsreglerna vid förolämpning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera transpersoner i hatbrottsparagraf och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffrättsligt skydd för transpersoner och tillkännager detta för regeringen. Förslag vars behandling föreslås skjutas upp till nästa Proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner: 2.2 antar regeringens förslag till lag om ändring i , i den del det avser 16 kap. 8 §. Motion 2016/17:3146 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp i till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Motion 2017/18:3215 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp i till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Motion 2017/18:3578 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hets med anspelning på könsidentitet eller könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Motion 2017/18:3955 av m.fl. (V): beslutar att begreppen könsidentitet och könsuttryck, i likhet med förslaget i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103), används i stället för könsöverskridande identitet eller uttryck i de berörda bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen respektive som syftar till att stärka det straffrättsliga skyddet för transpersoner. Förslaget avser 16 kap. 8 § . Motion 2017/18:3960 av och (båda SD): Förslaget avser 16 kap. 8 § . Förslag som av samordningsskäl behandlas i betänkande 2017/18:KU16 Proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner: antar regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Motion 2016/17:3146 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Motion 2017/18:3215 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Motion 2017/18:3955 av m.fl. (V): beslutar att begreppen könsidentitet och könsuttryck, i likhet med förslaget i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103), används i stället för könsöverskridande identitet eller uttryck i de berörda bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen respektive som syftar till att stärka det straffrättsliga skyddet för transpersoner. Förslaget avser tryckfrihetsförordningen. Motion 2017/18:3960 av och (båda SD): Förslaget avser tryckfrihetsförordningen. Reservation 2 (punkt 2) Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i lagen om Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av någon annan än måls-äganden. Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får dock åklagaren väcka åtal om detta anses påkallat från allmän synpunkt och åtalet avser 1. förtal och grovt förtal, 2. förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myn-dighetsutövning, eller 2. förolämpning mot någon i eller för hans eller hennes myn-dighetsutövning, eller 3. förolämpning med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsöver-skridande identitet eller uttryck. 3. förolämpning med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsidentitet och könsuttryck. Har förtal riktats mot en avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon och, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§ att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat till detta. En näringsidkare som i sin verk-samhet diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekän-nelse, sexuell läggning eller köns-överskridande identitet eller ut-tryck genom att inte gå personen till handa på de villkor som näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, ska dömas för olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkare tillämpas också på den som är anställd i närings-verksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänst eller har allmänt uppdrag. För olaga diskriminering döms även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig till-ställning och medhjälpare till så-dan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck genom att vägra personen tillträde till sam-mankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. En näringsidkare som i sin verk-samhet diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekän-nelse, sexuell läggning eller köns-identitet och könsuttryck genom att inte gå personen till handa på de villkor som näringsidkaren i sin verksamhet tillämpar i förhållande till andra, ska dömas för olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket om en näringsidkare tillämpas också på den som är anställd i närings-verksamhet eller annars handlar på en näringsidkares vägnar samt på den som är anställd i allmän tjänst eller har allmänt uppdrag. För olaga diskriminering döms även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig till-ställning och medhjälpare till så-dan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller könsidentitet och könsuttryck genom att vägra personen tillträde till sam-mankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Som försvårande omständigheter vid bedömningen av straffvärdet ska, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt beaktas 1. om den tilltalade avsett att brottet skulle få allvarligare följder än det faktiskt fått, 2. om den tilltalade visat stor hänsynslöshet, 3. om den tilltalade utnyttjat någon annans skyddslösa ställning eller svårigheter att värja sig, 4. om den tilltalade utnyttjat sin ställning eller i övrigt missbrukat ett särskilt förtroende, 5. om den tilltalade förmått någon annan att medverka till brottet genom tvång, svek eller missbruk av hans eller hennes ungdom, oförstånd eller beroende ställning, 6. om brottet utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form eller systematiskt eller om brottet föregåtts av särskild planering, 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning, könsöverskridande identitet eller uttryck eller annan liknande 7. om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck eller annan liknande omständighet, eller 8. om brottet varit ägnat att skada tryggheten och tilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person. yttrande 2017/18:JuU5y Låt mig börja med att yrka bifall till reservation nr 1, från . I den här propositionen föreslår regeringen att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck ska läggas till i bestämmelserna om hets mot folkgrupp. Tyvärr, fru talman, är det inte första gången vi står här och diskuterar just särlagstiftning. I de gamla partiernas är vissa lite finare än andra. Men i vårt gör vi faktiskt ingen skillnad på folk och folk. Regeringens förslag är avhängigt av en grundlagsändring. Enbart detta faktum ställer utomordentligt höga krav på att förarbetet till propositionen är gediget och att föreslagna förändringar är väl förankrade i svensk rättstradition. Regeringens proposition bygger på innehållet i en statlig offentlig utredning som har utförts av en särskild utredare. Utredningen har inhämtat information och synpunkter från referensgrupper och experter men har helt saknat parlamentariskt inslag. Svensk rättstradition bjuder att grundlagsändringar i regel ska kunna utredas av en parlamentariskt sammansatt kommitté snarare än av en liten utredning. Det har inte skett, och enbart detta faktum är väl egentligen skäl nog att överväga att faktiskt avslå hela propositionen. Men frågan är om regeringen på ett godtagbart sätt ändå kan motivera denna lagskärpning. I den tidigare propositionen, , anförde den dåvarande socialdemokratiske justitieministern följande: "Regeringen vill framhålla att de personer som ingår i beteckningen transpersoner naturligtvis inte är mindre skyddsvärda än andra. Men även om det skulle förekomma hetspropaganda mot transpersoner som grupp saknas det i vart fall belägg för att detta skulle ha skett på ett sådant sätt att det nu skulle kunna motivera någon ytterligare begränsning av yttrandefriheten. Denna grupp bör därför inte föras in i bestämmelsen om hets mot folkgrupp." I den nu aktuella propositionen anför regeringen att det torde röra sig om i runda slängar 45-75 anmälningar . finner därför att förhållandena knappast kan ha förändrats så mycket , då den tidigare propositionen avlades, att en inskränkning nu skulle kunna vara motiverad. Lagförslaget bör därför avslås redan på den här grunden. Medan jag ändå har ordet vill jag lyfta en fråga som hör hemma i sammanhanget. För är principen om alla människors lika värde helt central. Därför förväntas också alla medborgare ha samma rättigheter och skyldigheter gentemot det allmänna under livets olika skeenden. Det innebär att vi motsätter oss alla former av otillbörlig särbehandling på grund av personers egenskaper eller preferenser. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen nu väljer att utöka skyddet för en enskild grupp i stället för att, som föreslår, stärka skyddet för alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner De som blir utsatta för diskriminering, till exempel på politisk grund, kan inte få upprättelse. Det handlar om människor som blir uppsagda från sina arbeten, som inte får förlängd anställning, som blir uteslutna ur så kallade opolitiska föreningar, som blir utkastade från facket eller som nekas hyra lokal. Det sker med svepande formuleringar om att man inte delar den gemensamma värdegrunden - det är en värdegrund som såklart aldrig definieras i mer än svepande ordalag. Dessa människor omfattas inte av samma skydd mot diskriminering. All särbehandling, vare sig den är positiv eller negativ, måste få ett slut men inte genom att man fortsätter att stapla nya diskrimineringsgrunder på varandra. Varken i grundlag eller i annan lag bör man räkna upp några särskilt skyddsvärda grunder. Vi talade om detta i kammaren . För att ett sammanhållet och tryggt samhälle ska råda krävs att våra gemensamma resurser och krafter används för det gemensammas bästa och inte för att gynna enskilda grupper som för tillfället uppbär etablissemangets gunst. Att som ha en mängd olika förutsättningar och åtgärder när det gäller olika personliga egenskaper och preferenser leder till ett godtycke kring vilka som kan anses förtjäna särskilt stöd eller vara mer skyddsvärda än andra. Man riskerar med andra ord att hamna i en orwellsk situation: Alla är jämlika, men vissa är mer jämlika än andra. Hela den nuvarande systematiken med lagstiftade diskrimineringsgrunder bör därför avskaffas och i stället ersättas med en enkel regel om förbud mot all form av otillbörlig särbehandling. På så sätt, fru talman, skyddas alla på ett sätt som motverkar diskriminering på riktigt. Transpersoner är en väldigt utsatt grupp. Enligt utsätts transpersoner för diskriminering, våld, hot och annan kränkande behandling i betydligt större utsträckning än den övriga befolkningen, och det är just för att de är transpersoner. Hälsan, framför allt den psykiska hälsan, är betydligt sämre hos transpersoner än hos befolkningen i övrigt, vilket troligen till stor del kan förklaras av transpersoners utsatta situation. har länge drivit på och motionerat om att man ska försöka komma till rätta med detta och öka det straffrättsliga skyddet för transpersoner. Därför välkomnar vi förstås regeringens proposition, som på många sätt svarar mot de krav som vi har lyft. Men vi har också en del invändningar. Vi invänder mot att regeringen - till skillnad från vad som föreslogs i utredningen, som låg till grund för propositionen och för lagrådsremissen, och det som stod i lagrådsremissen - väljer att införa begreppet könsöverskridande identitet eller uttryck i stället för könsidentitet eller uttryck. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner När man gör så här tar man alltså sin utgångspunkt i att det finns en norm, och sedan har man något som överskriver den . Termen har kritiserats ända sedan den infördes i diskrimineringslagen, framför allt för att den är skriven med ett avvikarperspektiv och utgår ifrån att det finns en definierad uppfattning om vad som är . Förutom att peka ut något som avvikande kräver det här också att man upprätthåller en norm och att den definieras. Vi kan inte ha något som avviker från om inte är tydligt uttalad. Vad som ska betraktas som typiskt manligt respektive kvinnligt måste alltså definieras om vi ska kunna betrakta något som könsöverskridande. Det här skiljer sig från hur de andra diskrimineringsgrunderna är formulerade. Där har man i stället haft utgångspunkten att alla har en etnisk tillhörighet, ett kön och en sexuell läggning. Det innebär också att alla skyddas mot diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, kön eller sexuell läggning, oavsett om den enskilde tillhör den grupp som för tillfället är den rådande . Det rimliga är att alla individer ska vara skyddade från diskriminering utifrån dessa grunder, oavsett hur könsidentitet eller könsuttryck förhåller sig till den rådande . Därför bör man ändra detta på ett sätt som gör att vi frångår avvikarperspektivet. Det svenska begreppet i diskrimineringslagen som man nu inför på fler ställen skiljer sig också från de begrepp som används på internationell nivå. Där säger man "gender identity" och "gender expression", men i väljer vi alltså "könsöverskridande" i stället. Vi tycker att det finns flera tungt vägande skäl för att ersätta den nuvarande termen, och därför yrkar jag också bifall till reservation 2. Vi tycker givetvis också att det här bör återkomma i all lagstiftning där dessa uttryck används, vilket man bland annat ser i reservation 3. Vad gäller begreppet "ras" i lagstiftningen har det också varit uppe till diskussion . Här har regeringen inte kunnat komma fram till något nytt förslag, och de förslag som har funnits tidigare finns det, som vi också ser det, klara problem med. Därför vill vi att regeringen ska återkomma till med andra förslag på hur det begreppet ska kunna ersättas. yrkar jag alltså bifall till reservation 2. Vi har under en mycket passande tid att debattera betänkande 14, Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner, eftersom det är den internationella dagen mot homo- och transfobi. Den här debatten blir alltså ett fint sätt för att uppmärksamma detta. I betänkandet hanteras regeringens proposition med samma namn samt ett antal kommittémotioner och förslag från allmänna motionstiden. I propositionen föreslås att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till dels i bestämmelserna om hets mot folkgrupp i tryckfrihetsförordningen och , dels i bestämmelserna om olaga diskriminering i . Brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering ska även omfatta hot och uttryck av missaktning mot samt diskriminering av transpersoner. Dessutom föreslås att samma tillägg görs i åtalsregel om förolämpning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Det föreslås vidare ett tillägg så att det uttryckligen framgår att det vid bedömningen av straffvärdet är en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av deras könsöverskridande identitet eller könsuttryck. Jag vill självklart yrka bifall till slutsatserna i betänkandet. Det här är mycket efterlängtade förslag. Kunskapen om transpersoners stora utsatthet är omfattande och måste tas på största allvar. Vi vet att brottsstatistiken visar att brott där transfobiska motiv kan identifieras är i kraftigt ökande. Vi vet också att transpersoners livssituation i stort är präglad av psykisk ohälsa, rädsla och tankar om självmord. tvingas de som vill få sitt personnummer ändrat in i ett vardagskaos, och de som vill genomföra någon form av könskorrigerande ingrepp tvingas till långa och omfattande vårdprocesser. Transpersoners vardag är på många vis präglad av juridisk rörighet samt brister på reglering eller regleringar som inte tar hänsyn till deras unika livssituation. I många fall är det också så att de starka normer som präglar synen på vår respektive könstillhörighet uppenbart hindrar att vi tar kliv framåt som på ett ganska enkelt vis skulle underlätta vardagen för många. Människor som trotsar de i samhället djupt rotade normerna om kön, oavsett om det sker av fri vilja eller utifrån en känsla av att det fack samhället har placerat en i är fel, har inte bara juridiska och vårdmässiga bördor att hantera. Just det att de bryter mot de mest djupt rotade normerna om hur människor förväntas vara gör att utsattheten för hat, hot, missaktning, våld och diskriminering är alltför stor. I den undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter genomförde 2012 svarade av de svarande transpersonerna att de utsatts för våld eller hot om våld . av de svarande från sa att de hade utsatts för våld eller hot om våld. kände sig diskriminerade eller trakasserade . Tittar man på sammanställningar från Transgender Europe och Ilga-Europe över vilket skydd och vilka rättigheter olika länders lagstiftning utsträcker till transpersoner blir det tydligt att har sackat efter när det gäller att ge skydd till transpersoner. Även när det gäller att utsträcka och utöka grundläggande rättigheter till en grupp som är i desperat behov av samhälleliga reformer för att kunna leva mer värdiga liv utan normer, juridik och vårdproblem som hindrar sackar vi efter, detta trots att vi var först i världen med att ge transpersoner rätt till könskorrigerande vård och en ny juridisk könstillhörighet. Det är mot den bakgrunden som regeringens proposition är så otroligt välkommen. Jag ser den, tillsammans med avskaffandet av tvångssteriliseringarna och rätten till skadestånd för dem som utsattes för sådana, som det första steget i en lång radda av nödvändiga reformer för att stärka transpersoners situation i det svenska samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett utvidgat straff-rättsligt skydd för transpersoner Utsattheten för våld, hot, missaktning och diskriminering kommer säkerligen att kvarstå även efter att de lagförslag som vi diskuterar blir verklighet. Dock visar vi nu att sådana brott är extra avskyvärda och erkänner att transpersoner är en utsatt grupp som måste ges rätt till samhällets fulla stöd. Som vi hörde har utskottet tidigare haft diskussioner och debatter i den här kammaren om nödvändigheten av att i grundlag stadfästa de olika diskrimineringsgrunderna, och när jag läser och hör vad har att säga om det här måste jag säga att jag blir förvånad. Jag tycker att det är väldigt talande att ett parti grundat i nazismen även fortsättningsvis vill ha rätten att diskriminera. Man pratar om särlagstiftning, trots att det är uppenbart att det här handlar om grupper som av samhället har utsatts för missaktning och diskriminering och behöver stöd. Jag hör att man inte vill göra skillnad på folk och folk, trots att det är det som de här regleringarna syftar till: att det ska vara olagligt och förbjudet att göra just skillnad på folk och folk. är det enda partiet som under den här mandatperioden inte har stöttat en enda hbtq-reform. Det måste väljare veta. Detta kommenterar partiledare med ett "där ser man". är det enda partiet som vill fortsätta att tvångssterilisera människor i det här samhället - alltså med tvång ta bort människors genitalier enbart för att de vill byta kön. Det är det enda partiet i som vill frångå internationella åtaganden på diskrimineringsområdet, nämligen att det finns en skyldighet att se till att det finns en lagstiftning som förbjuder diskriminering. Det är djupt allvarligt. Sist, men inte minst, vill jag kommentera det anförde om definitionerna. I stort håller jag med. blev det svårt att genomföra detta , och jag tror att diskussionen måste få leva vidare. är det enda rimliga att ha de regleringar som förespråkar. Då skulle vi hamna i en situation att diskrimineringsgrunden faktiskt omfattar alla i . Jag vill än en gång tacka utskottet, och jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet. Jag satt i bänken och lyssnade med spänning på när skulle komma in på . Det är ett parti som har försökt att ge sin tolkning av. Ordspråket att kasta sten i glashus kanske aldrig kan vara mer aktuellt än när en socialdemokrat börjar ge sig på att försöka definiera ett annat partis hemska historia. Vi kan såklart ägna dessa minuter åt att prata om tvångssterilisering och att man ville ge , men jag tror inte att det tjänar debatten. Det finns såklart även nutida exempel.