bet · H601KrU1 · 2018-12-17 00:00:00 — 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av (avsnitt 4.5.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i ett nytt övermaskineri (avsnitt 4.5.1). 3.Riksdagen godkänner medelstilldelningen från public service-kontot till med 3 , till med 4 och till med (avsnitt 13.5.6). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på rundradiokontot (avsnitt 13.5.6). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på public service-kontot (avsnitt 13.5.6). 6.Riksdagen godkänner målet för spelmarknaden (avsnitt 17.2). 7.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt tabell 1.1. 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:377 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en kulturarvsfond och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:642 av i m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka kommunernas kulturmiljökompetens och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:644 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna och formerna för ett institut på spelområdet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1120 av m.fl. (SD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka kommunernas kulturmiljökompetens och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1286 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förnyad elitsatsning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att säkerställa äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet över hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1647 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta ta fram en svensk kulturkanon och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2037 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målen för kulturpolitiken bör vara frihet, mångfald och kvalitet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2058 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultursamverkansmodellen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2375 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta de kulturpolitiska mål som anges nedan att gälla från och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2631 av Per Lodenius m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2690 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka stödet till trossamfunden och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av satsningar inom idrottsrörelsen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2862 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa goda förutsättningar för nyskapande kultur och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2904 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Forum för levande historia och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kultursamverkansmodellen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trossamfunden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2939 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till bidrag till kultur och litteraturtidskrifter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till bidrag till folkbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2958 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen Stimulansbidrag kultur i vården Allmänt stöd för museer Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Anslag inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Myndigheten för stöd till trossamfund Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Särskilda insatser inom folkbildningen är något av de refuserades salong, det vill säga att kammare går igenom alla de motioner och ekonomiska förslag som har refuserats i den första rundan. Som bekant har det funnits en annan salong för de refuserade. Den uppstod i . , mellan ungefär 1780 och 1890, var Parissalongen helt dominerande i den internationella konstvärlden. Det var där det nyaste och finaste visades, det var där samtidskonsten definierades, och det var där man skulle bli representerad för att bli någon. Juryn som avgjorde vilka som skulle få plats hade naturligtvis en väldig makt att definiera vad som var rätt men också en väldig makt att definiera vad som vackert och vilken riktning konsten skulle ta framöver. Det är kanske lite märkligt att det var just som bröt Parissalongens makt och dominans. Han blev dock mer liberal , får man säga, men tog han ett initiativ, förmodligen påskyndad av många andra, till en konkurrerande salong till Parissalongen - de refuserades salong. De som inte fick plats på Parissalongen fick där en ny chans. De som inte föll juryn i smaken fick ytterligare en möjlighet att visa upp sin konst. Den första utställningen var 1863, och där fanns rätt så många numera kända konstnärer som hade blivit refuserade, bland annat Cézanne och . Manets Frukost i det gröna blev en stor skandal men är också ett av få verk vi känner till från . Därmed öppnades också dörren för nya konstriktningar, inte minst impressionismen. Detta, fru talman, tycker jag är riktigt bra kulturpolitik: en ledande politiker, som man får kalla , som öppnar upp för någonting helt annorlunda och skapar en möjlighet för dem som inte får plats i det nuvarande. Jag tror att vi kan lära av det både och i vårt land. Jag tror nämligen att det är ett allmänmänskligt drag att det är svårt att tänka nytt. Man säger förvisso ofta att man kan lära sig nya saker, men det är ännu svårare att glömma det gamla man kunde. Det gäller för oss människor liksom för samhället som helhet. Kanske behöver vi var och en av oss en liten salong för refuserade tankar där vi ges plats och tid att tänka efter, tänka nytt och möta sådant som vi inte visste att vi var intresserade av. Den bildningssträvan som var så otroligt avgörande för att växte fram som ett land av frihet, demokrati och utveckling handlade om just detta: att fler människor tog sig tid att öppna sig för nya tankar och lära sig att växa både i bredd och i djup. Denna bildningssträvan behövs också , kanske mer än på mycket, mycket . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Goda villkor för folkbildning, bra bibliotek med mycket litteratur och lugn för att lära och läsa samt en mediepolitik som gör det möjligt för fler att bli nyfikna och lära mer är några av de saker som jag tror behövs för att stärka bildningen i samhället. Därför innehåller Liberalernas kulturbudget en satsning på biblioteken på mer, dels för att öka inköpen, dels för att få ordning och reda på de bibliotek som är utsatta för stök. Vi satsar på kulturbonus som handlar om att institutioner som får offentliga bidrag ska sträva efter att nå nya publikgrupper. Det är så viktigt att nå ut ur sin bubbla och in i andra människors bubblor. Det är därför vi gillar Skapande skola och vill utveckla den ytterligare. Det är därför vi i grunden gillar tanken att det är så låga trösklar som möjligt in på museer och gärna ser fri entré på så många museer som möjligt. Vi behöver också salonger för de refuserade i det svenska kulturlivet. Vi måste slå vakt om kulturens frihet och hålla politiska pekfingrar borta. Vi måste se till att det finns en mångfald av möjligheter att finansiera sin kulturutövning och sin gärning. I Liberalernas budgetmotion lägger vi också fram förslag om att skapa en bredare och friare finansiering av kulturen, dels genom att ha fler breda och långsiktiga satsningar i de offentliga stöden i stället för riktade små påsar, dels genom bättre villkor för donationer, stiftelser och privat kultursponsring. Man ska inte behöva vara beroende av en enda finansiär. När man har blivit refuserad ska det finnas möjlighet att söka pengar också på andra håll, och därför behövs en mångfald av möjligheter till finansiering. Det här tror jag är någonting som kulturpolitiken har underskattat . Visst behövs pengar för kulturpolitik, men inte vilka pengar som helst. Det behövs pengar som driver kvalitet, pengar som står upp för mångfald och frihet och pengar för dem som behöver söka någonting annat, den som visar någonting annat som inte är på modet och som inte kan finansieras på det vanliga sättet. Jag tror att kulturpolitiken är viktigare än på mycket . Det beror inte minst på den politiska utvecklingen. Det pågår en motreaktion runt om i världen mot det radikala nytänkandet. Människor tycker att det har gått för långt och att det är för jobbigt att bli provocerade. Politiker tycker att de ska använda den tröttheten inför provokation och nyheter som många människor känner i eget syfte och kontrollera samhället på ett tydligare sätt. De vill kontrollera vad som syns och får finnas i medierna och vad som får visas i konsten. Vi ser det i land efter land och tyvärr, fru talman, obehagligt nära oss själva. är vi mitt uppe i en snabb och omfattande teknisk förändring. Till följd av en globaliserad ekonomi och många andra förändringar som skett i vår världsekonomi översköljs vi nu av intryck av olika slag. Behovet av att bilda sig är viktigare än någonsin, som det är svårare än någonsin att orientera sig. Kulturpolitiken verkar mitt i denna skärningspunkt som är så viktig för samhällets utveckling nu och framöver. Vilken avvägning ska man göra i politiken kring de här frågorna? Hur mycket ska man skydda det som finns? Hur mycket ska man våga utmana det som finns och öppna för det nya i stället? Hur gör man det utan att peka alltför tydligt med handen? Jag tycker att man ska ha armlängds avstånd, ännu längre armlängd än vad man har . har vi alla en önskan om att på något sätt lyfta fram det nya och ändå bevara det gamla. Den avvägningen blir väldigt svår att göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid På lång sikt avgör kulturaktörer, kulturutövare, konstnärer och författare tillsammans med bland annat forskare mycket av vad som går att tänka i ett samhälle. Det är därför kulturens frihet är så viktig. Det är därför kulturpolitik är så väldigt svårt. Ska man nöja sig med att undanröja hinder? Ska man nöja sig med att stå upp för friheten? Eller ska man också skapa bättre förutsättningar, och hur ska det i så fall ske? Det är frågor som är viktigare att ställa än på mycket . Vi är i en situation som inte alls liknar den var i när han bröt Parissalongens dominans. blir vi översköljda av intryck från alla håll. kan vi välja och vraka mellan konst från alla tider och alla världens hörn. är det svåra att veta vad som är värt att ägna tid åt. Den initierade smakdomaren som exakt kunde berätta vad som var värt att veta är utmanad av influencers och algoritmer, och det är på både gott och ont. Var och en av oss och samhället som helhet behöver ibland fundera på hur vi tar oss ur detta, hur vi skapar en salong för refuserade tankar och konst, och hur vi som samhälle ökar friheten. Det är bland annat mot denna bakgrund som Liberalerna har skrivit sin budgetmotion. Eftersom den inte vunnit kammarens gehör deltar jag inte i beslutet på den punkten utan hänvisar till vårt särskilda yttrande. Jag yrkar däremot bifall till reservation 2 om målen för kulturpolitiken. talar om att skapa rum för det och dem som inte får plats . noterar vi att Liberalerna är ett av de partier som säger nej till samtliga nya anslag som förespråkat ska föras in under utgiftsområde 17. Det handlar om välbehövliga reformer som skulle stärka civilsamhällets engagemang och tro på kulturpolitikens kraft. Det handlar om ett ROT-avdrag för kulturfastigheter, skapande äldreomsorg för kulturell stimulans för äldre och kulturlotsar i landets kommuner som kan vitalisera både samtidskultur och kulturarvets former. Man säger också nej till nya kulturpolitiska mål som kan bredda och visa kulturens betydelse på fler tvärsektoriella områden såsom inom vården och samhällsbyggnaden. Det har betydelse för medborgarnas engagemang för kulturell hänsyn och för att vi är kulturella varelser. Jag skulle vilja fråga hur motiverar alla dessa nej till det som just är nytänkande när man slår sig för bröstet och vill skapa rum för det som inte får plats . Man säger själv att det behövs en kulturpolitik för det som inte är på modet. Där ser vi otroligt många välbehövliga reformer för inte minst det svenska kulturarvets former. Det är inte särskilt svårt att svara på den frågan. Liberalerna säger nej till kulturpolitik, och säger nej till de förslag som Liberalerna har. Det är inte så konstigt. Vi står ganska långt ifrån varandra i kulturpolitiken. Vi har lite olika definitioner av vad nytänkande är. Därför lägger vi fram helt andra förslag än de som lägger fram. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag skulle vilja höra hur ser på en fråga. Man säger att man vill hålla politiken fri från kulturlivet. Man vill hålla kulturens och då inte minst vårt utgiftsområdes olika institutioner fria från olika politiska pekpinnar. Där såg vi för inte alltför länge sedan hur denna övergångsregering och tidigare fullt fungerande regering inte minst politiserade museiväsendet. Det väckte stora reaktioner hos inte minst liberala debattörer. De menade på att man här går in med politiska pekpinnar och pekar på hur museer ska vara önskvärda integrationsmotorer för en utpekad önskvärd samhällsutveckling utifrån ett visst politiskt perspektiv. Man såg också hur de fick snäva politiska uppdragsbeskrivningar snarare än uppdraget att verka på den fria bildningens grund, som också talar sig varm för. ser jag att man har köpt mycket av det. Jag ser också att man har köpt mycket av regeringens reform om fri entré i stället för att gå mot öppna museer för hela landet. Det är väl alltid så att vi ser andras pekpinnar men inte våra egna. Det blev väldigt uppenbart när skulle ställa ut någonting som påminde om deras politik och värderingar på . Där valde de att placera ett verk av , en konstnär som jag gillar och vars provokation jag gillar. Är man för provokationer kan man inte i ena stunden säga att den provokationen är fel och min provokation är rätt. För er handlar det om att provocera rätt människor, . Jag vill ha en frihet som gör att alla konstnärer som så vill har frihet att provocera precis hur de vill. Jag vill ha den friheten. Därför lägger vi fram en lång rad förslag om att öka friheten för konstnärer, öka friheten för kulturen, öka friheten för litteraturen och se till att fler människor kan möta kvalitetskultur i frihet. inledde den statsministern sitt anförande i Förstakammarsalen. Han tackade för att den hade enats till en befriande handling. Ideologiska motsättningar hade fått ge vika för landets bästa. Han sa: Vi har infört den fulla demokratin - i stat och kommun - på samförståndets fasta grund. Men sanningen är den att den svenska högern varken stod på fast grund eller hade samförstånd i frågan. För när det var dags för , ledare för förstakammarhögern och sedermera statsminister, att ta till orda skrädde han inte orden över bakslaget utan sa att man nu hade öppnat portarna för det han trodde var en fullskalig samhällsupplösning. Han sa: Hörnstenarna i vårt samfundsskick kommer att brytas sönder. Jag har aldrig under mina känt en grämelse så stor som den jag hyser, då jag nu måste biträda detta förslag. tal riktade sig förstås inte till den socialdemokratiske riksdagsledamoten , som hade varit en nyckelförhandlare under dessa förutsättningar. Det riktade sig till liberalerna som hade accepterat avskaffandet av de parlamentariska klassprinciperna samt att kvinnor skulle ges samma inflytande över samhällsutvecklingen som männen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Liberalernas insats i denna fråga är historisk. Det är den inte främst för att de gick emot den övriga högern och tillsammans med Socialdemokraterna införde rösträtten i . Det är den för att de gjorde det trots att rösträttsreformen var impopulär bland deras egna väljare och trots att frågan riskerade att splittra deras eget parti. är det visserligen så att den fulländade rösträtten för alla kom . Men mot slutet av avslutades debatten i Förstakammarsalen, och i Andrakammarsalen röstades förslaget igenom med stor majoritet. Kanske är det just ödets ironi att vi exakt återigen iakttar den svenska högerns skiljelinje. Trots att jag har stor respekt inför att allmänhetens tålamod börjar sina är det just denna skiljelinje som gör att vårt land just nu står utan regering. Därmed är vi ett av de sista länderna i som använder de parlamentariska verktygen för att stoppa ett nationalistiskt parti från politiskt inflytande och maktutövning. Den pågående ideologiska konflikten inom högern handlar precis om det här: Vilken väg ska de ta? Jag kan tänka mig att man har ägnat mycket tid och reflektion åt vad ett budgetsamarbete kunde tänkas innebära, eller om vi alla andra överdriver nationalism för egen . Vissa representanter från högern hävdar att partiledning har tagit avstånd från partiets nazistiska historia och därmed måste prövas liksom alla andra partier. Om man har ägnat lite tid åt kulturen och kulturpolitiken blir det svårt att förhålla sig till en sådan enkel formulering och en sådan prövning. Ett sverigedemokratiskt regeringssamarbete eller budgetinflytande skulle innebära en så radikal förändring och inriktning av kulturpolitiken att jag näst intill måste vädja till konservativa och liberala meningsmotståndare att inte stå naiva inför det här. Låt mig ge några exempel. Framför er har ni budgetmotion . de fastställda kulturpolitiska målen ska slopas den kulturella mångfalden ska ge vika för en selektiv politiskt styrd kulturarvsagenda bidraget till den allmänna kulturverksamheten och det internationella kulturutbytet ska minska med biblioteksverksamhetens anslag ska minska med anslaget till den regionala kulturverksamheten ska minska med den ökade satsningen på den fria scenkonsten i sin helhet ska slopas anslaget till litteratur- och kulturtidskrifterna ska minska med ersättningar och bidrag till konstnärer ska minska med STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid filmstödet ska minska med hela anslaget till idrottsrörelsen ska minska med 84,5 miljoner anslaget till folkbildningen ska minska med hela . Vad skulle det här innebära för den som vill läsa en kurs på folkhögskolan för att få behörighet till gymnasiet eller för konstnärerna och kulturskaparna i vårt land, för de unga i storstädernas miljonprogramsområden som inte får ta del av idrottsrörelsens verksamheter eller för de glesbygder som inte längre ska få en fortsatt bibliotekssatsning? Vad innebär det att så kraftigt minska på folkbildningen, på filmen, på samtidskonsten, på idrotten, på mötet mellan människor och på det internationella kulturutbytet? Vilka blir effekterna i samhället? Hur illa och allvarligt jag än tycker att offentlig nedskärning på kulturområdet är ska jag vara ärlig och säga att det inte är bristen på kultursatsningar som är vägskälet för högern.