bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Motionären menar därför att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiv som rör näringsverksamhet i allmänhet (yrkande 3). I motion 2017/18:2274 av och (båda M) hänvisas till den opinionsundersökning som gjort där har inget eller litet förtroende för regeringens regelförenklingsarbete. Motionärerna föreslår därför att arbetet med regelförenkling bör intensifieras. I motion 2017/18:2483 av (M) anförs vikten av att regelförenklingar prioriteras. Motionären föreslår därför att arbetet med regelförenklingar för företag breddas bl.a. genom att driver på frågan om generella regelförenklingar i EU, att får tillräckliga, oberoende resurser inom för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion samt att mandat breddas så att rådet i sina yttranden beaktar samtliga konsekvenser av regelgivning för företag. I motion 2017/18:2511 av (M) framhålls att handelsbolagsregister ger missvisande uppgifter om delägare i handelsbolag bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Motionären föreslår därför att administrativa noteringar i handelsbolagsregistret bör utredas så att delägare som är bosatta inom EES registreras korrekt. I motion 2017/18:2588 av (M) anförs att en onödigt stor del av många företagares arbetstid går till att hålla kontakt med olika myndigheter. Motionären föreslår att en regel införs om att statliga myndigheter ska undersöka om information redan finns hos en annan myndighet innan uppgifter från enskilda företagare begärs in. Vidare föreslås att statliga och kommunala myndigheter har en gemensam webbplats för företagare där de kan lämna och efterfråga uppgifter som sedan automatiskt fördelas till rätt myndighet. I motion 2017/18:2796 av (M) anförs att regelbördan för företagare bör minskas genom införandet av en regleringsgiljotinsprocess vilken innebär att regler som påverkar företag ska granskas utifrån om de är nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. De regler som uppfyller alla kriterier behålls medan de regler som inte är nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som är nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. I motion 2017/18:3244 av (M) anförs att de regler och lagar som tynger svenska företag har uppkommit av goda skäl men kanske är ändamålsenliga. Regeringen bör därför se över hur arbete kan effektiviseras med målet att ytterligare underlätta för svenska företag att växa, anställa och exportera varor och tjänster. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att entreprenörer som söker olika tillstånd för att expandera eller öppna ny verksamhet ibland kan råka ut för att ärendet bollas mellan olika kommunala aktörer och myndigheter. Motionärerna föreslår därför att en bortre tidsgräns för tillståndsansökningar införs (yrkande 15). Vidare föreslår motionärerna att en servicepott för att bekosta fler handläggare införs så att olika myndigheters handläggning av tillståndsärenden kan förenklas (yrkande 17). I kommittémotion 2017/18:913 av m.fl. (SD) framhålls att företag inom livsvetenskaperna generellt är lättrörliga över landsgränser och verkar på en hårt konkurrensutsatt marknad. Motionärerna föreslår därför bl.a. att regler som rör företag inom livsvetenskaperna förenklas och att onödiga regleringar tas bort för att dessa företag ska få konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden (yrkande 5). I kommittémotion 2017/18:921 av m.fl. (SD) poängteras värdet av att stärka kompetens och mandat. Motionärerna föreslår därför att ska vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen (yrkande 1). Regeringen och svenska förvaltnings-myndigheter behöver prioritera och systematisera arbetet med förenkling, enligt motionärerna som därför föreslår att en arbetsordning införs enligt nedan. Svenska näringslivsorganisationer får först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som ska förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar sedan förslagen till rätt departement och myndighet som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur myndigheten arbetar med frågan. I en årlig skrivelse till redovisar regeringen sitt ställningstagande till myndigheters förslag (yrkande 2). Motionärerna förslår vidare att ska få en s.k. stoppfunktion, vilken innebär att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts. Motionärerna menar vidare att det bör övervägas om stoppfunktionen endast ska gälla en viss begränsad tid för att sätta press på att bättre konsekvensanalyser tas fram (yrkande 3). Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning bör stärkas enligt motionärerna. Regeringen föreslås reformera förordningen med skärpta krav på att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning (yrkande 4). Motionärerna föreslår avslutningsvis att myndigheter ska ges i uppdrag att identifiera samt upprätta mål och strategier för de mest kostsamma handläggningstiderna för företag (yrkande 5). I motion 2017/18:1064 av (SD) förordar motionären att kostnaden för eget utträde ur en aktiebolagsstyrelse eller för att avgå som företrädare för ett handels-/kommanditbolag tas bort eftersom detta slår hårt mot entreprenörer i mindre företag som redan är ekonomiskt hårt pressade. I motion 2017/18:2040 av (SD) framhålls att flera företag upplever att de administrativa kostnaderna hos myndigheter som är höga i uppstartsfasen. Motionären föreslår därför att nystartade företag bör få skjuta upp samtliga registrerings-/ändringsavgifter till . I motion 2017/18:2059 av (SD) anförs att en satsning måste göras för att förbättra möjligheterna att starta och driva företag. Motionären föreslår att företagare enbart ska beläggas med en administrativ avgift när de lämnat felaktiga uppgifter utan uppsåt eller för egen skull (yrkande 1). Motionären föreslår också att mandat ska breddas, bl.a. genom att samtliga konsekvenser av regelgivning för företag beaktas i yttranden (yrkande 2). Motionären anser även att det bör ske en ordentlig förändring i processen i samband med att nya regler som påverkar småföretagare antas. För att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än vad de gör nytta föreslår motionären bl.a. att beräkningar av företagens totala regelkostnader (finansiella, materiella och administrativa kostnader) ska göras i samband med att nya regler tillkommer. Vidare föreslår motionären att ett enhetligt regelverk för konsekvensanalyser ska införas, och att någon form av uppföljning sker efter att en ny reglering införts (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) framhålls vikten av att förbättra och förenkla för företagande genom att regelbördan för småföretag och mikroföretag minskas kraftigt, bl.a. genom att mikroföretagande inledningsvis bör kunna ske med ett minimum av kraftigt förenklade regler (yrkande 6). I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) anförs att små- och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. Motionärerna föreslår därför att regelbördan för små- och mikroföretag ska minska kraftigt (yrkande 14). I motion 2017/18:1487 av och (båda C) anförs att avsaknaden av ett aktivt regelförbättringsarbete är en betydande konkurrensnackdel för svenska företag, och något som försvårar företagens tillväxt och vilja att anställa. Motionärerna föreslår därför att en sammanhållen handlingsplan införs för att kontinuerligt driva regelförbättringen, utveckla densamma samt återkommande redovisa arbetet till (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att de konsekvensutredningar som görs är av undermålig kvalitet då blev godkända , och föreslår därför ett bättre system där politiker och beslutsfattare faktiskt vet vad konsekvenserna blir av ett förslag innan man lägger fram det. Ett sätt att komma åt detta skulle vara att t.ex. införa obligatorisk återremittering av förslag som inte innehåller en godkänd konsekvensanalys (yrkande 2). För att säkerställa en fungerande process kring analyserna behövs också ett starkare Regelråd. mandat och organisatoriska hemvist bör därför förstärkas (yrkande 3). Motionärerna anför avslutningsvis att dessutom kan spela en viktig roll för att kontrollera att myndigheterna gjort vad de kan för att inte överreglera utifrån vad kräver, s.k. gold-plating (yrkande 4). I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) anförs att det samlade utfallet av granskning av konsekvensutredningar visade särskilt stora brister i analysen av påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden för företag. Motionärerna föreslår därför att uppgift och ställning ska stärkas genom att det blir ett obligatoriskt remissorgan för förslag, så att nya lagar och regler såväl som förändringar i befintliga lagar och regler blir så ändamålsenliga som möjligt (yrkande 31). I motion 2017/18:1022 av (KD) framhålls vikten av ett systematiskt arbete under lagstiftningsprocesser för att analysera och utvärdera hur föreslagna reformer påverkar företagare i form av regelkrångel (yrkande 1). begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen lämnade senast i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. Senast regeringen lämnade en separat skrivelse till med anledning av regelförenklingsarbetet var 2010 (skr. 2009/10:226). Med anledning av granskning av regeringens regelförenklingsarbete för företag lämnade regeringen en redogörelse för det fortsatta regelförenklingsarbetet (skr. 2012/13:5). uppmanade på förslag av utskottet att regeringen skulle inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). Utskottets förslag avvisades i en reservation (M, FP, C, KD) med hänvisning till att regeringen redan bedrev det arbete som utskottet efterfrågade. Med anledning av granskning av att hantera ett komplicerat skattesystem och arbetet med att förenkla för företagen (RiR 2016:20) lämnade regeringen en skrivelse (skr. 2016/17:81) till . I samband med behandlingen av nämnda skrivelse riktade ett tillkännagivande till regeringen om att denna bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa (bet. 2016/17:SkU27). ansåg att de åtgärder som regeringen redogör för i sin skrivelse med anledning av iakttagelser är otillräckliga för att möta den rekommendation som lämnar i sin rapport och förordade därför ett tillkännagivande. ansåg också att regelförenklingsarbetet går för långsamt och är av för begränsad omfattning, varför regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser och återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa. Företrädare för S, MP och V i skatteutskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I budgetpropositionen lämnade regeringen en redogörelse för sitt förenklingsarbete med anledning av tillkännagivandet från . Regeringen redovisade att den alltid noggrant överväger möjligheterna till förenklingar i varje enskilt lagstiftningsarbete. Vidare redovisade regeringen olika vidtagna åtgärder och ansåg i och med det att tillkännagivandet var slutbehandlat. Det fanns inga invändningar mot att tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat (bet. 2017/18:FiU1). riktade också ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12). Utskottet ansåg att regeringens insatser på området var lovvärda men otillräckliga. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Enligt utskottets uppfattning kan detta vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Utskottet ansåg därför att regeringen borde vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider och tillstyrkte därmed motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD) i den aktuella delen. Företrädare för S, MP och V i utskottet reserverade sig mot beslutet om ett tillkännagivande. I budgetpropositionen hänvisar regeringen till tillkännagivande om att alla myndigheter ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider under avsnittet om handläggningstider (se vidare s. 69). Regeringens insatser för att förenkla för företagen Regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 24) att enkla och effektiva myndighetskontakter och lagar och myndighetsregler som företagen ska följa är av vikt för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. Även myndigheternas service, bemötande och handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringens förenklingsarbete kommer –2018 att inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. De två målen för ändamålsenligare regler är att de ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att det finns en outnyttjad potential att göra det enklare för företagen med mer digitala myndighetskontakter då företagens uppgiftslämnande minskar, myndigheternas transparens ökar och risken för företagare att göra fel i ansökningar minskar. I regeringens digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D) lyfter regeringen fram vikten av förenkling genom digitalisering och anger att ambitionen är att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Regeringen menar att det ska vara enkelt för människor och företag att digitalt komma i kontakt med det offentliga och att uppgifter, där det är möjligt och relevant, bara ska behöva lämnas en gång. Digitala processer gör det också möjligt att få en mer likartad hantering över landet, oberoende av var ett företag är aktivt. En fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Regeringen anser att arbetet i första hand ska fokusera på branscher som är viktiga för tillväxt och sysselsättning men som är regeltunga och kräver omfattande myndighetskontakter för att få nödvändiga tillstånd på plats för att kunna starta och driva verksamhet. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utreda de rättsliga förutsättningarna för en digitalt samverkande förvaltning (dir. 2016:98). I uppdraget ingår att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. ska –2019 i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta myndigheter genom att tillämpa digitalt först i företagens myndighetskontakter. Uppdraget ska slutredovisas . , konsekvensutredningar och goldplating bildades som en kommitté med tidsbegränsat uppdrag . Uppdraget förlängdes genom ett tilläggsdirektiv. 2015 inordnades i som ett särskilt beslutsorgan och fick i samband med det delvis ett förändrat uppdrag. En närmare redogörelse för inordnande går att finna i utskottets betänkande 2016/17:NU12. nuvarande huvuduppgift är att granska de konsekvensutredningar som svenska regelgivare är skyldiga att göra. Förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning styr granskningarna. Enligt förordningen ska konsekvensutredningarna innehålla en bedömning om regleringen överensstämmer med eller går utöver skyldighet gentemot EU. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämna förslag avseende utökade uppgifter för (N2017/04846/FF). I uppdraget ingick att utreda förutsättningarna för att utöka arbete med införlivande av EU-lagstiftning och att lämna förslag på om och hur bör beakta huruvida nya och ändrade regler är utformade med hänsyn tagen till den digitala utvecklingen. I uppdraget ingick även att bedöma om de utökade uppgifterna för medför att bör organiseras på ett annat sätt än som ett särskilt beslutsorgan inom . Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten uppgifter för bör rådet arbeta mer med EU-lagstiftning och digitalisering (2018:1). Statskontoret föreslår att arbete med konsekvensanalyser bör utvecklas på två sätt. Rådet bör dels göra fler granskningar av konsekvensanalyser, dels även ha ett digitaliseringsperspektiv i granskningarna av svenska konsekvensutredningar. granskar konsekvensanalyser från endast när begär det vilket innebär att endast en handfull granskningar görs . yttrade sig över sju konsekvensanalyser från kommissionen. Statskontoret föreslår därför att det blir obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser på remiss till på samma sätt som för granskningar av svenska konsekvensanalyser. Digitaliseringens möjligheter har en relativt undanskymd roll i granskningar trots att digitaliseringsfrågan är av stor vikt för både regelförenklingsarbetet och samhället i stort. Statskontoret föreslår därför att digitaliseringsaspekter bör ingå i konsekvensutredningarna och därmed också i granskningar. Statskontoret anser vidare att det saknas förutsättningar för att ge utökade uppgifter vid införlivandet av EU-lagstiftning utöver granskningen av konsekvensanalyser. Förutsättningar saknas också för att ge rådet i uppgift att arbeta med tidigare införlivad EU-lagstiftning. Statskontoret anser inte att behöver omorganiseras utifrån de förändringar som myndigheten föreslår då de nya arbetsuppgifterna inte är särskilt omfattande. Statskontoret lyfter däremot fram vikten av att har förutsebara resurser till förfogande för sitt uppdrag då myndigheten konstaterar att det förekommer att tvingas avstå granskningar till följd av arbetstoppar för andra verksamheter inom . I sin rapport lyfter också Statskontoret fram att kvaliteten på de konsekvensutredningar som granskar långsamt har blivit bättre att döma av statistiken över antalet godkända utredningar. Enligt egen statistik verkar förbättringen särskilt komma från de myndigheter som återkommande arbetar med konsekvensutredningar. Statskontoret menar att det kan tolkas som att arbete har effekt; myndigheterna lär sig mer och mer om att göra konsekvensutredningar där granskningar bidrar till lärandet. Vidare lyfter Statskontoret fram att statistiken däremot visar att konsekvensutredningarna från och i fortfarande ofta är undermåliga. Närings- och innovationsminister besvarade en interpellation av (M) om konsekvensutredningar (ip. 2016/17:131). Interpellationen rörde bl.a. vilka åtgärder som ministern vidtagit för att säkerställa att resultaten ska bli avsevärt bättre när det gäller konsekvensutredningarnas kvalitet vid nästa årliga granskning. Statsrådet anförde att konsekvensutredningarnas kvalitet behöver höjas och framförde att de nödvändiga förutsättningarna för att kunna förbättra konsekvensutredningarnas kvalitet nu finns på plats. har permanentats, fått ett tydligare uppdrag och en ny organisationsform med koppling till . Detta talar för ett effektivt resursutnyttjande och tydlighet gentemot regelgivarna. arbetar brett för att ge alla regelgivare råd, stöd och utbildning i konsekvensutredningsarbetet. Att och arbetar närmare varandra ger också möjlighet att sätta in konkreta stödåtgärder där behovet är som störst. Dessutom ser regeringen över styrningen av när det gäller arbetet med konsekvensutredningar i syfte att höja kvaliteten och ser det som en angelägen fråga att det finns fullgoda beslutsunderlag. besvarade närings- och innovationsminister en skriftlig fråga från (M) om bristfälliga konsekvensutredningar (fr. 2017/18:873). Frågan rörde vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att fler konsekvensanalyser ska bli bättre. Statsrådet anförde i sitt svar bl.a. att konkreta stödinsatser måste sättas in där behovet är som störst, vilket är gentemot och kommittéerna, och att digitala handledning för konsekvensutredning vid regelgivning ska utvecklas kontinuerligt. Statsrådet anförde också att det är viktigt att de rådgivande insatserna framöver utgörs av ett konkret stöd så att regelgivare kan förbättra kostnadsberäkningarna i konsekvensutredningarna då identifierat att det ofta är beräkningar av kostnader för företagen som brister i utredningarna. För att öka konsekvensutredningarnas kvalitet generellt har tagit fram en digital handledning för konsekvensutredningar vid regelgivning. Handledningen ska kunna fungera som ett hjälpmedel vid regelgivning och avse frågor om hur företagsekonomiska, miljömässiga, sociala och andra relevanta samhällsekonomiska konsekvenser kan belysas på ett heltäckande sätt. När det gäller företagsekonomiska konsekvenser ska påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden lyftas fram särskilt i handledningen. Regeringen har vidare gett i uppdrag att 2014–2020 följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader (N2013/05704/ENT, N2015/06514/FF). Uppdraget ska redovisas . har tagit fram en metod för att följa upp hur företagens administrativa kostnader utvecklas. I en skrift (Info 0537) kan man läsa vad metoden innebär: Myndigheter, departement och kommittéer utreder konsekvenser av förslag till nya och ändrade regler i en konsekvensutredning. I konsekvensutredningen görs en beräkning av företagens administrativa kostnader. granskar förslaget, och om det medför betydande påverkan på företagens administrativa kostnader skickar förslaget till . följer upp om förslaget har beslutats. Beslutade förslag med betydande påverkan på företagens administrativa kostnader tas med i processen. Regeringen gav också i uppdrag 2014 att ta fram ett arbetssätt för hur myndigheten ska följa upp utvecklingen av andra kostnader till följd av regler (N2014/5259/ENT). lämnade ett förslag till arbetssätt för att följa och tydliggöra företagens kostnader till följd av regler. förslag är bl.a. att beräkningsmetoden ska vara enkel och verifierbar för utomstående och att andra kostnader består av företagens kostnader för att efterleva regelkrav som inte är administrativa. Dessa kan delas upp i ett flertal kategorier som materiella, finansiella och fullgörande kostnader. gav regeringen i uppdrag att även följa upp utvecklingen av andra kostnader till följd av regler med utgångspunkt i den metod myndigheten redovisat (N2016/08059/FF). Uppdraget ska redovisas . kommer därmed att redovisa hur myndigheten följer upp såväl administrativa kostnader som andra kostnader till följd av regler. har vidare tagit fram en metod till stöd för att initialt bestämma omfattningen av den konsekvensanalys som görs när man tar fram förslag till nya eller ändrade regler utifrån det uppdrag myndigheten fick i sitt regleringsbrev . Myndigheten har också tagit fram ett webbverktyg för att stödja myndigheter i utvärdering och uppföljning av regler. Enligt regleringsbrev ska myndigheten redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas (N2017/07676/FF). Vid genomförandet av uppdraget bör bl.a. ta med sig slutsatser från arbete, erfarenheter från arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå och . Uppdraget ska redovisas .