bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — Det finns fortfarande som ett öppet sår där, och det finns uppenbarligen en risk för nya konflikter. Hur hanterar man till exempel en sådan fråga i säkerhetsrådet och lyfter in ? (M): Tack, utrikesministern! Min fråga gäller ett land i , nämligen . Vi hör numera inte så ofta från den svenska pressen hur utvecklingen i det landet ligger till. Min fråga är delad i två. För det första: Kommer landet upp på säkerhetsrådets bord med tanke på den allvarliga situationen? För det andra: Stämmer det att grannländerna bromsar detta därför att de tror att de kan lösa problemet lokalt? (V): Tack för dragningen, utrikesministern! Vi har lyft fram folkgrupper och deras situation i omvärlden, men jag vill fokusera närmare på kurderna som ju länge har levt under ett förtryck från många olika nationer. Sedan folkomröstningen i södra har det funnits en stor oro för ökade spänningar och konflikter i regionen, och ser vi ju hur strider genomförs i . Flera dödsoffer har redan rapporterats. Omvärlden kan ha en väldigt central roll i att säkerställa en fredlig utveckling genom dialog både med södra och med den irakiska regeringen. Vi i menar att genom de starka band vi har både i och i södra – främst genom många svenskar med rötter i regionen – har en väldigt viktig roll att spela i den fortsatta processen. Diktaturer som eller auktoritära styren som i får faktiskt inte vara de som dikterar villkoren för hur framtid ska se ut. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser att agera i säkerhetsrådet med tanke på detta? Utrikesminister (S): Det blir mer och mer spännande, och det är svårare och svårare frågor – vilket är bra! Först och främst tror jag att det är viktigt att påminna om att säkerhetsrådet är en förhandlingsorganisation. Det är inte en aktivistorganisation där man plötsligt kan lyfta fram lite vad som helst därför att man är engagerad i det, utan det finns i väldigt hög grad en agenda som är satt av både händelserna och det som regelbundet återkommer, eftersom det finns bestämmelser om att det ska rapporteras. Det finns arbetsgrupper, sanktioner och annat. Detta måste vi själva påminna oss om ibland också, när man får lust att använda denna plattform till sådant som kanske inte riktigt hör hemma i säkerhetsrådet – bara så att det är sagt. tog upp vad som händer när medieljuset slocknar. Detta arbete pågår 24:7 och är verkligen någonting som vi har fått rigga hela vår organisation på UD kring. På morgnarna skickar vi förstås instruktioner om hur vi ska ställa oss i olika frågor, och pratar vi direkt med dem i . Detta pågår , . Sitter de inte i sammanträde i gör de fältresor. Då är de ute och tittar på situationen på marken i eller någon annanstans. Sedan kommer de hem, och förhoppningsvis blir det resolutioner, uttalanden och ett sätt att föra frågor framåt. Det kräver alltså att man jobbar seriöst med frågorna. Tänk också att sitter med i säkerhetsrådet, där just de mest brännande frågorna ska avgöras. Det handlar mycket om vilken attityd man har, vilka kontakter vi har och vilket förtroende vi får hos de andra medlemsländerna om vi ska bli framgångsrika i att driva våra hjärtefrågor – som har att göra med inte minst respekten för mänskliga rättigheter, folkrätten och hela det humanitära perspektivet. Det är viktigt. När det gäller klimat och säkerhet är det en fråga som är en delvis ny koppling. Det har inte funnits en sådan inriktning i säkerhetsrådets arbete . På svenskt initiativ togs det upp i resolutionen som handlade om . Hela Stora sjöregionen drabbas ju väldigt påtagligt av klimatförändringarna, och till slut innebär det att det blir ont om mat och vatten. Det sätter människor på flykt och leder till stridigheter om land och naturtillgångar, och det kan leda till social oro – och till konflikter och krig. Att få med detta i en rapport om situationen i , alltså göra kopplingen till klimatförändringar, var en stor sak. Det visar nämligen att kopplingen mellan klimat och säkerhet finns. Flera av de permanenta medlemmarna är starkt emot detta, det vill säga att faktiskt använda säkerhetsrådet till att ta upp sådana frågor och sammanhang. De menar att det är någonting nytt, att det inte är säkert att detta är så entydigt och så vidare. Då måste vi driva det på ett intelligent sätt. Vi måste se till att kunskapen finns i FN, att vi ser till att ha de bästa och att vi har det organisatoriskt ordnat så att vi vet var i FN-systemet det hör hemma. Vi måste också se till att det rapporteras från de olika länderna hur sammanhanget ser ut. Hur gör man då det? Hur beskriver man det, och vad är det FN-representationen på marken i så fall ska titta på? Det är alltså en liten men viktig framgång att vi har fått med detta i en resolution. Vi tänker fortsätta att insistera på detta, och jag tror att det kommer att bli tydligare hur det hänger ihop. När det gäller R2P, Responsibility to Protect, blev det tyvärr ett stort bakslag för denna fundamentalt viktiga tanke. Det är till skydd för civilbefolkningen – för befolkningen i ett land. Om en regering inte längre står för detta måste det internationella samfundet träda in. Det är rätt tänkt, men kan jag säga att det inte finns särskilt mycket stöd för det. används som ett exempel. Man ansåg att det gick alldeles för långt; det blev ett regimskifte i stället för att man bara hjälpte civilbefolkningen. Det gör att det egentligen inte finns en aktiv debatt om användande av R2P, och jag tror inte heller att det är särskilt realistiskt att tro att vi ska kunna prata om begreppet. Men innehållet i detta, grundtanken, kan man trots allt föra vidare genom de olika insatser som FN gör. Jag är helt uppriktig och säger att detta inte är en fråga som ett stort antal länder driver. Det är väldigt svårt i säkerhetsrådssammanhang. Dit hör också det jag kallar fredsframtvingande. Det man kan göra är att se till att man har en sorts skanning av vad det är som händer ute i världen – ”horizon scanning” kallas det . Man tittar då på var det kokar någonstans. Var skulle det, om vi inte ingriper, kunna utvecklas till ett fullskaligt krig eller en väldigt farlig situation? Det är någonting vi vill att generalsekreteraren och säkerhetsrådet ska göra mycket mer systematiskt, för då har man i alla fall en tanke om hur vi kan förhindra att det sker och hur vi med FN:s hjälp kan ingripa för att förhindra att det eskalerar och blir mer våld eller krig. togs på begäran upp i säkerhetsrådet . blev då uppdaterat om situationen i . Det finns en tydlig skiljelinje mellan medlemmar i rådet som tycker att situationen kan bli ett hot mot internationell fred, frihet och säkerhet och de medlemmar i rådet som tycker att detta är en intern angelägenhet som inte ska diskuteras i rådet. Vi tyckte att det var viktigt att man fick uppdateringen i säkerhetsrådet. Det finns en oro för utvecklingen, och vi ger fullt stöd för regionala ansträngningar. Vi tror att man regionalt har mycket större makt och möjligheter att påverka och att FN i så fall har beredskap för att hjälpa länderna i regionen. Men när man har så olika syn på huruvida säkerhetsrådet ska ta sig an detta är det klart att möjligheterna för rådet att driva frågan minskar. I EU-sammanhang har vi däremot gjort många uttalanden om den här allvarliga situationen . Vi vill ju att förhandlingar ska komma till stånd mellan regeringen och oppositionen, och vi har även diskuterat om man behöver restriktioner och sanktioner. När det gäller situationen i och kurderna har vi en jättestor kurdisk befolkning i – många kurder i diasporan. Det gör att vi är väldigt engagerade i frågan. Jag tycker att man kan säga att man har stor sympati för kurdernas längtan efter och önskan om att få ett eget land och en egen stat. Det kan man ha förståelse för, men vi har från många håll varit tveksamma till att det just nu – när man är på väg att kämpa ned Daish i – är rätt tid att fokusera på självständighetsfrågan. Vi hoppas att det ska vara en bra dialog mellan och för att man ska kunna se till att faktiskt komma framåt. Det måste vara en lösning man hittar i , mellan kurderna och centralregeringen. Vi vill att man ska avstå från våldshandlingar, och därför är det som sker just nu viktigt. Vi vill ju att man ska vara återhållsam och sansad även i fortsättningen. Just nu är det viktiga uppgifter att se till att vi slutligen bekämpar IS. Ordföranden: för det! Vi ska nu fortsätta på dagordningen och få mer input. Jag lämnar ordet till . , : Herr ordförande! Tack, utrikesministern, riksdagsledamöter och övriga åhörare! Jag tackar för inbjudan och möjligheten för mig och att ge synpunkter på arbete i säkerhetsrådet så här långt. Jag var själv i och har med mig några färska intryck. Jag vill inleda med några övergripande punkter. Jag vill också säga något om det reformarbete som med sitt krav på ett starkare och bättre FN alltid har framhållit. Det är välkommet att är med i rådet och att FN-frågorna tack vare rådsplatsen får mer utrymme i den svenska politiska debatten. har stött kandidaturen och gladdes med regeringen åt det breda stödet vid omröstningen. Som folkrörelse uppskattar vi den öppenhet som regeringen visar genom bland annat återkommande nyhetsbrev om rådsarbetet och en pågående dialog med inte bara civilsamhället utan även . Vi understryker gärna vikten av en bred förankring av det svenska FN-arbetet. Frågorna kan inte tas för givna, och vi bidrar gärna till att hålla dem levande. Det är bra att vågar använda okonventionella arbetsmetoder. bjöd in företrädare för kvinnor från . skrev på för att bjuda in den särskilda rådgivaren för att förebygga folkmord, Adama Dieng, att tala om situationen i . Jag vill också säga att det är väldigt viktigt att rådet fortsätter att bevaka situationen i , inte minst med tanke på processen kring valet och de oroande signaler vi har fått från . Utrikesministern nämnde arbete när det gäller att skydda minoriteten rohingya i , och det är ett positivt exempel på aktivitet. Också situationen i är ett bra exempel på den humanitära inriktningen. är även temat för vårt nationella seminarium på FN-dagen, som vi håller i . påminner om den farliga och komplexa situationen i regionen och dessvärre också rådets misslyckande med att hantera konflikten i , vilket också nämndes. Det är bra med tidiga och aktiva kontakter med den nye generalsekreteraren , inte minst för att – som utrikesministern också nämnde – förbättra samarbetsklimatet i rådet. Som jag nämnde inledningsvis är ett av centrala krav ett starkare och bättre FN. Det är avgörande för fortsatt legitimitet för FN och därmed också ett fortsatt förtroende. Redan som nyvald generalsekreterare sa i sitt inledningstal att han vill fortsätta tidigare reforminitiativ, bland annat budgetarbete, ansvarsutkrävande, skydd av visselblåsare och bättre kommunikation – för att nämna några områden. Han talade också om jämställdhet mellan män och kvinnor på höga FN-positioner. Flera av dessa processer ligger väl i linje med de mål som satte upp i sitt rådsarbete. Agenda 2030 med de globala målen är en historisk agenda och visar att medlemsländerna i FN kan sätta upp gemensamma, konkreta och ambitiösa planer för en bättre värld. Här följer vi också med intresse och eget engagemang genomförandet av agendan i . En rad idéer för att reformera FN:s utvecklingsarbete mot bakgrund av Agenda 2030 presenterades av Guterres . Av Guterres tankar om utvecklingssystemet vill jag särskilt framhålla dessa: ökat fokus på utvecklingsfinansiering, som vi brukar kalla Financing for Development och som är en förutsättning för framgång för Agenda 2030, en mer sammanhållen FN-policy på regional nivå genom en översyn av FN:s regionala representation och aktiviteter för att klargöra ansvarsfördelningen inom FN-systemet. Det känner vi igen från tidigare processer som Delivering as One, One UN och UN fit for purpose – för att nämna några av dessa. av finansieringen är öronmärkt, och måste betona vikten av tjänster till FN:s arbete. Resurser ska användas, vill jag betona, effektivt och ändamålsenligt. På fredssidan handlar det om att fortsätta arbetet som högnivåpanel för säkerhetsfrågor, , presenterade. I slutsatserna finns tankar inom fyra områden: politiska lösningar – inte enbart militära – insatser som svarar mot behoven, behovet av att stärka partnerskap och fokus på uppdrag i fält med människan i centrum. Jag vill också påminna om ansvarstagande vid FN:s fredsfrämjande insatser också från västmakterna, som bidrar ekonomiskt men inte med personal och kompetens i den utsträckning som vore önskvärd och som skulle stärka kvaliteten på FN:s insatser. Vi välkomnar Guterres förslag om ett nytt kontor för antiterrorism som ska arbeta nära medlemsländerna. Det finns också en spännande diskussion om förstärkning av för bland annat stadsplanering, UN-Habitat. Snabb urbanisering påverkar frågor som fattigdom, ojämlikhet, hälsa, migration, klimatförändringar och naturkatastrofer. Allt detta är centrala delar även i utvecklingsagendan. Avslutningsvis en fråga där har varit mycket aktivt. Det handlar om FN:s nolltolerans för sexuella kontakter mellan FN-personal och civilbefolkning, som infördes redan under tid. föreslog tydliga straff för förövare, bland annat med DNA-test och militära domstolar. Och Guterres följde upp med en ny visselblåsarpolicy samt förslag om böter för länder som inte utreder misstänkta övergrepp. Kraven från den externa panelen som utredde Kompassaffären är centrala, inte minst den del som gäller ansvarsutkrävande även på hög nivå inom FN. Transparens, effektivitet, öppenhet och reformfrågorna ligger på bordet. metoder kan ifrågasättas, men övriga medlemmar måste vara beredda att tala om reformfrågor när efterlyser en diskussion. Vi kan inte ha en situation där den största givaren hotar och ställer ultimativa krav. Vi behöver en ordnad diskussion om reformer, humanitära behov och hur vi stärker världsorganisationen. Det här är några exempel på konstruktiv kritik och förslag som kräver brett stöd från både regeringar och folk om vi ska nå målet om ett starkare och bättre FN. Det behövs mer än någonsin med tanke på hur vår värld ser ut. I detta arbete har som medlem i säkerhetsrådet en central roll. : Hej allesammans! Jag är väldigt glad att få vara här och tala lite mer konkret om min upplevelse av FN:s fredsarbete. Som gammal krigsreporter måste jag säga att jag är väldigt kluven. Jag har varit oerhört frustrerad över vad som åstadkommits på marken. Jag har sett barn och kvinnor skjutas och sprängas till döds därför att FN inte har förmått ena omvärlden om att ingripa, och jag har sett människor stillsamt svälja ihjäl därför att hjälptransporter inte har kommit igång. Men det är ju lätt att vara kritisk på marken när det gäller att se resultat. Det gäller då att påminna sig om att , trots att det är ett litet land i norr, faktiskt haft personer som har åstadkommit mycket. Överste egen tolkning av FN-mandatet BA01, som han ledde i Bosnien, gjorde att hundratals människor räddades till livet i staden . Denna tolkning har blivit policy i fredsbevarande trupper. förde en kamp mot korruption, inkompetens och slöseri med pengar. Hon ledde en undersökning och skrev en rapport som krävde reformer. Jag hoppas innerligt att dessa nu implementeras på alla plan så att inte pengar slösas bort, för varje krona som inte når dem som verkligen behöver det är ett rejält svek både för förtroendet för FN och mot människorna. Till slut Kompass avslöjanden om sexuella övergrepp, som förhoppningsvis också leder till någonting. Jag vill bara påminna om att detta är något som har pågått väldigt . kom avslöjanden om att FN-soldater gått till en serbisk bordell i Bosnien där de utnyttjat tillfångatagna kroatiska och muslimska kvinnor som sexslavar. Det finns alltså en del att rensa upp. Det nämndes här också den skiftande kvaliteten på olika FN-trupper från olika länder. Det skiftar från välutbildade svenska underrättelseförband i med fantastisk utrustning till det värsta jag har träffat på, nämligen en soldat i som vägrade att stiga ut ur tältet. Det var fullt förklarligt, för han var inte beväpnad. Han var utbildad taxichaufför och ingen soldat, och han hade inte fått lön , så han satt där i sitt tält och utförde inte så mycket för människorna där. Jag hoppas innerligt att det kommer att hända någonting. Självklart kan inte göra så mycket inom ramen för . Det är lätt att gnälla och kritisera, men det är svårare att komma med konkreta exempel på något som är görligt att utföra. Att har fått parter att tala med varandra är bra, likaså att inkluderar andra länder i samtalet, är transparent och lyfter fram kvinnors rättigheter och klimatförändringar, som faktiskt kan orsaka en flyktingkatastrof som vi aldrig har sett maken till. En förhoppning är också att driver frågor som hedersvåld och barnäktenskap hårdare. Det jag inte riktigt förstår är situationen i . Där har samma utrikespolitik i utrikesutskottet, FN och EU. har också bistått kurderna med militära rådgivare på plats. Kurderna stod ensamma och utan hjälp, men de lyckades stå emot IS-offensiven 2014 och tog ett område som kallas disputed area och som har mycket olja. När de röstade för självständighet agerade genom att ta tillbaka . Det är som hotande embryon och ett gammalt problem. Jag undrar hur man ska försöka lösa detta. är besegrat anses snarare vara början på det krig som kommer att uppstå i , där det är möjligt att det blir inbördeskrig, men också i . Jag hoppas innerligt att har en långsiktig plan för att främja deras fred och försoning och sätta press på . En viktig del i detta är, för att vara konkret, fred, rättvisa och upprättelse. De skyldiga måste ställas till svars för krigsbrott, folkmord och brott mot mänskligheten, för människor som har mist allt måste åtminstone få rättvisa och se de skyldiga straffas. är den enda instans som har makt att inrätta en specialdomstol i med tvingande kapitel 7. Jag förstår att kommer att lägga in veto, att detta inte är möjligt just nu och att man också kommer att motsätta sig att rättsfall hamnar i tribunalen i . Men även om det är politiskt omöjligt att genomföra just nu hoppas jag innerligt att långsiktigt driver en krigstribunal, en specialdomstol, för en sådan måste inrättas. Det tog ju innan det gjordes i . nya resolution , initierad av en nationell utredningsgrupp ledd av en särskild rådgivare, ger möjlighet att stötta framför allt att lagföra terrorister. Men använder terroristlagar mot IS, vilket ofta innebär dödsstraff efter en snabb rättegång. Då kommer man inte att åtalas för det sexuella våld och det slaveri som yazidiska kvinnor utsatts för som en del i folkmordet på denna grupp. Faktum är att övergreppen på yazidierna är så bestialiska och systematiskt utförda att de anses vara en milstolpe inom folkmordsforskningen. Slutligen: borde väl ändå med sin feministiska utrikespolitik i säkerhetsrådet kämpa för en specialdomstol som åtminstone ställer IS till svars för folkmordet och de övergrepp som har begåtts mot yazidierna. Det vore en stolthet för om vi kunde bidra till att åtminstone denna minoritet kunde få upprättelse i detta . Ordföranden: brukar inte ha ordningen att föredragshållarna och de medverkande får replikera på varandra. Men är det ett lite annorlunda utskottsmöte, så jag gör det möjligt för utrikesministern att kort reflektera över det som och har sagt innan vi går vidare med ledamöternas frågor. Utrikesminister (S): Tack så mycket för era inlägg! Jag tycker att det viktigaste är just det som tog upp här på slutet, alltså hur uppföljningen ska se ut när vi förhoppningsvis militärt har lyckats bekämpa och besegra Daish. Det blir inget kalifat. Men kampen mot terrorism kommer säkert att vara en viktig uppgift . Det är också viktigt med ansvarsutkrävandet. Huruvida det blir en krigstribunal eller exakt hur rättsprocessen kommer att se ut är nog för tidigt att säga. Men det kommer att bli en otroligt viktig uppgift. Förmodligen kommer begränsningarna i säkerhetsrådet att märkas i den maktkamp som återstår när det gäller att se till att rättvisa skipas. Men vi är fast bestämda på att vi måste utkräva ansvar och ställa de ansvariga inför rätta. De här brotten utgör förmodligen folkmord – det är i alla fall den definition av folkmord som brukar användas när det gäller till exempel yazidierna – och det är viktigt att de tas upp på rätt sätt. Det menar vi också hör hemma i ICC. Vi menar att säkerhetsrådet måste hänföra ärendena dit. Vi har bara sett början på den här diskussionen. Men vi är helt på samma linje: Det måste vara ett bestämt ansvarsutkrävande för dessa krigsbrott. (C): Tack för intressanta och viktiga föredragningar, också från övriga i panelen! Jag vill dels instämma i vikten av att säkerställa att straffrihet inte råder, utan att rättvisa skipas. I det sammanhanget är det viktigt att säkerställa att ICC inte undermineras ytterligare genom agerandet i säkerhetsrådet, för det är en hotad institution , inte minst med afrikanskt agerande. Jag lyssnade in att flera kommenterade agerande. Det vore intressant att också höra hur ni bedömer agerande. När flera av oss besökte var en tydlig signal att just nu är den stora spoilern, oavsett om man diskuterar reformer inom FN-systemet eller andra frågor. Hur ser ni på detta, och hur löser ni den frågan? (M): Jag har en kort fråga till . Uppfattade jag det rätt att tycker att det går bra med hanteringen av och rohingya? Du lyfte fram det som en positiv nyhet. (SD): Tack för intressanta föredragningar! Det finns som sagt flera konflikter runt om i världen. Ett tydligt exempel är ar-Raqqa, som sägs ha blivit befriat, och det pågår offensiver i andra städer, inte minst i och . Det är problem med att förse de människor som befinner sig i områdena med nödhjälp som mat, rent vatten och så vidare. Jag skulle vilja höra hur man kan arbeta inom FN för att säkerställa att fler människor kan få hjälp i exempelvis städer som ar-Raqqa under pågående offensiv, för det finns trots allt hjälporganisationer där, även om de inte är särskilt många. FN har tyvärr inte varit alltför närvarande i exempelvis ar-Raqqa. Ordföranden: har bland åhörarna här en gymnasieklass från Campeongymnasiet i som jag vet har förberett en fråga. Därför ger jag ordet till för att ställa frågan. , Campeon Frigymnasium: Först vill jag tacka för att vi får vara här . Vi undrar om ni som kvinna känner att ni blir annorlunda bemött i säkerhetsrådet av till exempel ledande män som . Ordföranden: får först svara på frågan från . Därefter ger jag ordet till utrikesministern och till , om hon har några ytterligare kommentarer. , : Herr ordförande! Tack, , för frågan! Du missförstod mig nog. Det jag menade var att är aktivt i fallet med skyddet av rohingyas i den mycket svåra situation som råder i Myamar. Men också är ett exempel där man fokuserar på de humanitära insatserna. Utrikesminister (S): Det finns redan två spår som handlar om att undersöka krigsbrott som har begåtts i , dels en oberoende som är FN:s egen oberoende internationella , dels en ny mekanism för utredning av och ansvarsutkrävande för krigsförbrytelser begångna i . Det är ett sätt att utreda och etablera sanningen kring de företeelser och krigsbrott som har begåtts där, för att få det ordentligt dokumenterat och bevisat för att man sedan ska kunna utkräva ansvar. Vi stöder båda dessa spår. Det finns också ett kemiskt spår, som rapporteras regelbundet till säkerhetsrådet, och ett politiskt spår där man just diskuterar detta. Allt ska leda till att man ska kunna ställa ansvariga inför rätta för de krigsbrott som har begåtts. Det blir ett viktigt bevismaterial och en viktig process framöver. Hur är det med jämställdheten? Vi märker ju av att det är en bristande jämställdhet. är , FN-ambassadör, den enda kvinnan i gänget. Vi har än så länge ingen annan kvinna som är FN-ambassadör, så det betyder förstås att hon är väldigt ensam. Hon syns och märks verkligen där som enda kvinna. Det är väldigt tråkigt att det ska se ut på det sättet.