bet · H501NU10 · 2018-02-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om mineral-politik. Yrkandena samlas bl.a. under rubrikerna Mineralstrategin, Mineraler och miljö, Äganderätt, avgifter och ersättningar samt Utvinning av fossila energitillgångar. Utskottet hänvisar bl.a. till åtgärder som har genomförts inom ramen för den svenska mineralstrategin, till att flera av förslagen behandlades av under det förra och till att regeringen har tillsatt eller mottagit resultatet från flera utredningar med relevans för det fortsatta agerandet inom politikområdet. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Äganderätt, avgifter och ersättningar Utvinning av fossila energitillgångar 1.Mineralstrategin, punkt 1 (M) 2.Mineraler och tillståndsprocesser, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Mineraler och miljö, punkt 3 (SD) 4.Mineraler och miljö, punkt 3 (V) 5.Mineraler och miljö, punkt 3 (KD) 6.Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (M) 7.Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (SD) 8.Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (V) 9.Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (KD) 10.Utvinning av fossila energitillgångar, punkt 5 (V) 11.Utvinning av fossila energitillgångar, punkt 5 (KD) 12.Vissa övriga frågor, punkt 6 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 1 (M) 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1619 av och (båda S), 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2017/18:30 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Äganderätt, avgifter och ersättningar 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1237 av och (båda M), 2017/18:1954 av (M), 2017/18:2248 av (M), 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:2787 av (MP), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Utvinning av fossila energitillgångar 2017/18:276 av och (båda C), 2017/18:1137 av (M), 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:2455 av (M), 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:2609 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) 2017/18:783 av m.fl. (S) och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5. Reservation 12 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 21 motioner (29 yrkanden) om mineralpolitik från den allmänna motionstiden /18. Allmänt om bestämmelser på mineralpolitikens område Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av mineraler: markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineraler är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom (1998:808). Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. mineraler som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas som koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas och därmed även den omtalade skiffergasen) och diamant. Bestämmelserna när det gäller koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Bergmästaren beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncessioner samt utövar tillsyn enligt lagen. Bergmästaren utses av regeringen och leder Bergsstaten. Bergsstaten är en myndighet med lång historia men som är en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). För undersökningsarbeten och gruvdrift gäller särskilda processer och prövningar enligt både minerallagen och andra lagar, främst . Lagstiftningen på det mineralpolitiska området speglar att flera olika intressen ska tillgodoses , även om de kan ha olika tyngd . Avvägningen gäller bl.a. markägarens intressen, statens i vissa fall motstående intressen av dels sysselsättning och skatteinkomster, dels miljöhänsyn, samt näringslivets egna intressen. Även aktörer med särskild rätt knuten till vissa markområden berörs, t.ex. rennäringen. Samhällsintresset av att kan brytas och tas till vara har bedömts vara ett så starkt allmänt intresse att grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt är uppfyllda. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägarna dock garanterade ersättning. Skador eller intrång som orsakas av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionshavaren och markägaren. Om inte sådana uppgörelser kan nås bestäms ersättningen enligt expropriationsrättsliga principer. Ägare av den mark som omfattas av en bearbetningskoncession får även en särskild ersättning baserad på värdet av den malm som bryts, s.k. mineralersättning. Bestämmelserna om mineralersättning gäller alla koncessioner som har beviljats och där gruvdrift pågår. Malmproduktion, undersökningstillstånd och gruvor I finns en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen, och den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU. Den svenska malmproduktionen ökade till efter en tillfällig minskning 2015. Enligt SGU låg bl.a. en återhämtning av många metallpriser bakom utvecklingen. Järnmalmsproduktionen ökade , från 2014 till . Utvinningen av silver och zink blev den högsta någonsin i : silver och zink. Produktionen av guld och bly sjönk däremot med . Av EU:s järnmalmsproduktion kommer från . har också den största produktionen inom EU av bly och zink. Den svenska silverproduktionen är näst störst i EU, medan den svenska guld- och kopparproduktionen ligger på tredje respektive fjärde plats bland EU:s producentländer. av minskade prospekteringsinsatser och dramatiskt fallande antal gällande undersökningstillstånd sågs en svag ökning av inkomna ansökningar (totalt 139 ansökningar). Denna trend vände ytterligare uppåt , och efter ett par svaga år har antalet ansökningar om undersökningstillstånd kommit upp i ungefär samma nivå som åren närmast 2013 (227 stycken). Antalet gällande undersökningstillstånd är enligt Bergsstaten dock fortfarande förhållandevis litet. /17 fanns 604 gällande undersökningstillstånd. Motsvarande siffra för /18 var 608. Av de undersökningstillstånd som beviljades avsåg flest guld, tätt följt av koppar. Därefter kommer zink, silver och bly. De beviljade tillstånden omfattar – liksom de närmast föregående åren – främst områden i , och . Bergsstaten konstaterar att intresset har ökat för några av de mineraler som är förknippade med batteritillverkning och ny teknik. Som exempel kan nämnas att angavs kobolt som ett av de mineraler som eftersöktes i 10 av de beviljade undersökningstillstånden. Motsvarande siffra var 48. /18 fanns det 15 gruvor med koncession och brytning i . Av dessa var 14 metallgruvor. De flesta metallgruvorna är underjordsgruvor, men det förekommer även dagbrott. Vilken brytningsmetod som används har stor betydelse för graden av landskapspåverkan. dagbrott i Aitik utanför tar ungefär lika mycket plats som . Lovisagruvan i , som är en underjordsgruva, kan däremot knappt urskiljas från annan industri som drivs på markytan. inkom fyra nya ansökningar om bearbetningskoncession till Bergsstaten. Detta var samma antal som . beviljades sex bearbetningskoncessioner, vilket också var samma antal som . Vid utgången av 2017 var tolv ärenden om bearbetningskoncessioner under behandling vid Bergsstaten. Prövningen av ansökningar om bearbetningskoncession påverkas numera av en dom som meddelade . Domen rörde rättsprövning av beslut om bearbetningskoncession för området K nr 1 i och kommuner (gällde utvinning av sällsynta jordartsmetaller). Koncessionsbeslutet upphävdes eftersom domstolen fann att en fullständig prövning enligt 4 kap. 2 § minerallagen inte hade gjorts i och med att prövningen hade begränsats till att avse endast koncessionsområdet och inte omfattade kommande markanvändning för verksamhetens driftsanläggningar. För Bergsstatens del har domen inneburit att samtliga ärenden om bearbetningskoncession som var under prövning granskades på nytt för att utreda eventuella behov av kompletteringar. Som en ytterligare följd av domen återförvisades några bearbetningskoncessioner genom beslut av regeringen till Bergsstaten för ny behandling för att säkerställa att hela området som kommer att tas i anspråk vid gruvetablering prövas i koncessionsärendet. återförvisades ytterligare två ärenden till Bergsstaten för ny behandling. Enligt SGU uppvisade metallpriserna rejäla upp- och nedgångar , men med en ökning av priset på de flesta metaller sett över . Järnmalmspriset svängde kraftigt , vilket enligt SGU förklaras av förväntningar och förändringar i den kinesiska ekonomin. Priset på nickel, som främst används vid produktion av rostfritt stål, visade samma mönster och orsakssamband som järnmalmspriset och steg . Basmetallpriserna hade en svacka för att sedan stiga stadigt uppåt under den . Aluminiumpriset ökade mest (), sedan följde priserna på zink (), koppar () och bly (). Prisförändringen på basmetaller förklaras enligt SGU också av utvecklingen i , där en stark efterfrågan från industrin, särskilt bilindustrin, är främsta orsaken. Ädelmetallpriserna svängde , och prisökningen blev slutligen relativt modest. Priserna på guld och silver ökade exempelvis . Orsaken till uppgången går främst att finna på den amerikanska finansiella marknaden och priset på dollar, som sjönk . Guld brukar användas som finansiellt placeringssubstitut för dollar. Utvecklingen inom fordonsindustrin mot en ökad produktion av elbilar fick priserna på specialmetaller som litium och kobolt – som båda används för att tillverka litiumjonbatterier – att öka kraftigt. Litiumpriset steg , medan koboltpriset steg med . Prisstegringen beror dels på ökad efterfrågan, dels på ökade förväntningar på expansion inom batteriindustrin. Till saken hör också att svarar för av världsproduktionen av kobolt och att flera människorättsorganisationer har pekat på förekomst av brott mot mänskliga rättigheter och barnarbete i samband med småskalig gruvbrytning i . I övrigt var priserna på s.k. sällsynta jordartsmetaller (rare earth elements, REE) oförändrade. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som gäller den svenska mineralstrategin. Utskottet hänvisar till att strategins olika uppdrag och insatser redan har genomförts i enlighet med den planering som lades fast 2013. Jämför reservation 1 (M). Den svenska mineralstrategi som lades fram av den borgerliga regeringen hade som övergripande vision att skapa tillväxt i hela landet genom ett långsiktigt hållbart användande av landets mineralresurser, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden. Strategin omfattade följande fem områden: • en gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar • dialog och samverkan som främjar innovation och tillväxt • ramvillkor och infrastruktur för konkurrenskraft och tillväxt • en innovativ gruv- och mineralnäring med en excellent kunskapsbas • en internationellt välkänd, aktiv och attraktiv gruv- och mineralnäring. Under varje strategiskt område preciserades delområden och åtgärder. Den svenska gruvindustrin skapar arbete och tillväxt och bidrar till den gemensamma välfärden, sägs det i kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M). Motionärerna säger sig ha ambitionen att skapa de bästa förutsättningarna för en mineralpolitik som ska stärka konkurrenskraften i den svenska gruv- och mineralnäringen. beslutade den dåvarande borgerliga regeringen om en mineralstrategi som syftade till att inte bara säkra gruvornas framtid utan även se till så att gruvindustrin kan samexistera med det övriga samhället. Motionärerna anser att det är dags att ta fler viktiga steg för att ska kunna fullfölja mineralstrategin (yrkande 6). Som framgår ovan presenterade den dåvarande borgerliga regeringen en svensk mineralstrategi . För att genomföra strategin upprättades en åtgärdsplan för de totalt 19 åtgärder som hade föreslagits inom ramen för strategin. SGU har haft ansvar för att följa upp genomförandet av mineralstrategin. Huvuddelen av åtgärderna i mineralstrategin har lämnats som uppdrag till berörda myndigheter. För genomförandet av mineralstrategin avsatte den förra regeringen –2016. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 Näringsliv s. 32) konstaterar regeringen att åtgärdsprogrammet för genomförandet av mineralstrategin var i sin slutfas och att de sista rapporterna redovisades . Flera av de uppdrag och deras utfall i form av rapporter och förslag som omfattades av mineralstrategin refereras på andra platser i detta betänkande. behandlade utskottet ett yrkande likalydande med det nu aktuella i motion 2017/18:3405 (M) om vikten av att fortsätta arbetet med den svenska mineralstrategin (bet. 2016/17:NU17). Utskottet konstaterade att huvuddelen av åtgärderna i strategin hade lämnats som uppdrag till berörda myndigheter av såväl den dåvarande borgerliga som den nuvarande regeringen, och strategins olika uppdrag och insatser har i huvudsak genomförts i enlighet med den planering som lades fast 2013. Arbetet väntades vara färdigt och avrapporterat . Vidare refererade utskottet regeringens uppfattning att de uppdrag, kartläggningar och underlag som har rapporterats inom ramen för mineralstrategin är en viktig grund för regeringens överväganden om fortsatta insatser inom området. Med hänvisning till detta ansåg utskottet inte att det fanns skäl för att förorda ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi och mineralfrågor presenterade regeringen en nyindustrialiseringsstrategi (Smart industri) som ska bidra till att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva. Regeringen framhåller att strategin är grunden för en kraftsamling för att främja industrins utveckling. Inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin har Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) kartlagt behovet av metaller och mineraler för miljö- och teknikinnovationer. Tillväxtanalys redovisade uppdraget i rapporten och från brytning till produkt – hur kan staten stödja utvecklingen? (Tillväxtanalys, rapport 2017:03). I rapporten beskriver Tillväxtanalys det framtida behovet av innovationskritiska metaller och mineraler. Vidare redovisas vad den svenska staten kan göra för att skapa bättre förutsättningar för att en hel produktionskedja, från utvinning av innovationskritiska metaller och mineraler till färdiga produkter, ska kunna utvecklas i . I handlingsplan 2 för genomförandet av regeringens nyindustrialiseringsstrategi som presenterades anges en ny åtgärd som benämns Utökad insats för kartläggning av innovationskritiska metaller och samt stärkt efterfrågan på hållbar utvinning. Det framgår vidare att medel tillförs för att växla upp arbetet med att identifiera mineraler och metaller som är nödvändiga för bl.a. miljö- och klimatomställningen. Tillgången till råvaror av hög kvalitet ska säkerställas genom ansvarsfull och miljömässigt hållbar utvinning från primära källor och återvinning från sekundära källor (gruvavfall). Regeringen har även gett SGU i uppdrag att kartlägga möjligheter att utvinna sådana metaller och mineraler som krävs för tillverkning av nya miljö- och teknikinnovationer. Uppdraget innefattar kartläggning och kunskapsuppbyggnad om både primära och sekundära källor av dessa metaller och mineraler. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Ytterligare åtgärder inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi med anknytning till gruv- och mineralnäringen omnämns längre fram i detta betänkande. Den mineralstrategi som antogs av den borgerliga regeringen omfattade ett flertal åtgärder som har genomförts enligt plan. De sista rapporterna redovisades . De uppdrag, kartläggningar och underlag som har rapporterats inom ramen för mineralstrategin förutsätts utgöra en viktig grund för regeringens överväganden om fortsatta insatser inom området. I likhet med vad utskottet anförde när motsvarande yrkande behandlades finner utskottet med hänvisning till det anförda att det saknas skäl för att förorda ett tillkännagivande om att regeringen bör fortsätta arbetet med den nationella mineralstrategin. Motion 2017/18:3405 (M) avstyrks således i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de tillståndsprocesser som förekommer i samband med prospektering efter eller utvinning av mineraler. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som har bedrivits inom ramen för mineralstrategin för att kartlägga och effektivisera sådana processer och det fortsatta arbete med liknande inriktning som är en del av regeringens nyindustrialiseringsstrategi. Därutöver konstaterar utskottet att redan har riktat tillkännagivanden till regeringen som tar sikte på frågor om en effektivare hantering av tillståndsfrågor. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) konstateras det inledningsvis att är ett välmående land vars välstånd bl.a. är byggt på de resurser som finns i skogen, i marken och i våra älvar och som förädlas i industrin. Bara inom EU står för av järnmalmsproduktionen, men i landet finns även tillgångar av bly, zink, silver och koppar Ett långsiktigt nyttjande av markens råvaror kräver att miljön vårdas och skyddas. har en av världens hårdaste miljölagstiftningar, en lagstiftning som syftar till att gruvdriften blir en tillgång och inte förstör förutsättningarna för boende, naturen och andra näringar. En välskött gruvindustri främjar välstånd och tillväxt; motsatsen leder till något helt annat. För att säkerställa att den svenska mineral- och gruvnäringen kan befinna sig i toppklass även i fortsättningen behöver bl.a. handläggningstiderna förkortas. Motionärerna vill därför att regeringen ska återkomma till med förslag på åtgärder för förkortade handläggningstider (yrkande 4). Gruv- och mineralnäringen för med sig utländska investeringar, jobb och tillväxt, slås det fast i motion 2017/18:1072 av m.fl. (S). understryker motionärerna att ska vara ett föregångsland när det gäller hållbar utveckling inom gruvindustrin. Motionärerna anser att beslutsprocesserna kring tillståndsgivningen för prospektering, brytning och eftervård bör ses över. Dessa processer kritiseras ofta för att inte möjliggöra tillräckligt inflytande och insyn för de människor, lokalsamhällen och kommuner som påverkas, samt för att inte ta tillräcklig miljöhänsyn. Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att skärpa kraven på miljöhänsyn och lokal insyn (yrkandet i denna del). Tillgång till metaller och mineraler är en förutsättning för det moderna samhället, sägs det inledningsvis i motion 2017/18:1619 av och (båda S). Efterfrågan på sällsynta jordartsmetaller (REE), som bl.a. används till bildskärmar och i vindkraftverk, har ökat. Elbilar och solceller är andra exempel på miljöteknik som kräver specialmetaller. Den svenska berggrunden innehåller flera kritiska råmaterial, men många av dessa utvinns inte . För att ett företag ska kunna börja utvinna nya mineralfyndigheter krävs en rad tillstånd där flera myndigheter är inblandade. Hela processen från sökande efter en mineralfyndighet till påbörjad gruvdrift är både tids- och kapitalkrävande. Motionärerna anser också att tillståndsprocesserna är oförutsägbara och dessutom otydliga när det gäller vilka underlag som krävs. Detta ökar risken för att lönsamma och jobbskapande investeringar inte kommer till stånd. Motionärerna begär ett tillkännagivande om en översyn av regelverket så att tillståndsprocessen blir tydligare för alla intressenter. Den svenska gruvindustrin skapar arbete och tillväxt och bidrar till vår gemensamma välfärd, framhålls det i kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M). Enligt motionärernas uppfattning är det därför viktigt att fortsätter att vara en bra plats att starta och bedriva verksamhet på. För att stärka gruvnäringen anser motionärerna att man behöver se över tillståndsprocesserna för att få starta nya gruvor i . Dessa processer är långsamma och utdragna och dessutom spridda på flera olika myndigheter. Regeringen bör utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan förkorta handläggningstiderna och förenkla tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (yrkande 9). Kortare ledtider vid miljötillståndsprocesser Som en del av mineralstrategin fick Tillväxtanalys i uppdrag att utvärdera de satsningar som har gjorts för att förkorta ledtiderna vid de miljötillståndsprocesser som förekommer i anslutning till gruvetableringar. Arbetet delrapporterades i promemorian Tillstånd och miljöprövning för att öppna gruvor – en internationell utblick (pm 2016:05). En slutrapport presenterades sedermera (Miljötillståndsprövning av gruvor och täkter – Ledtider och effektiviseringspotential, rapport 2016:07). Rapporterna ingår nu som ett underlag i en bredare ansats när det gäller ledtider för tillståndsprövning inom ramen för regeringens nyindustrialiseringsstrategi (Smart industri). I den första handlingsplanen för Smart industri föreslogs bl.a. insatser för effektiva regelverk som underlättar omställning till mer resurseffektiva och miljövänliga processer, däribland åtgärder för att uppnå en effektivare miljötillståndsprövning och förbättrad statistik för prövningstider. I Handlingsplan 2 för Smart industri som regeringen presenterade konstateras det att ledtiderna för miljöprövning är långa, vilket leder till att investeringar riskerar att utebli eller hamna i länder med svagare miljölagstiftning i väntan på beslut. I Handlingsplan 2 för Smart industri redovisar regeringen även att den föreslog ändringar av bestämmelserna om miljöbedömningar i (prop. 2016/17:200, omnämnd nedan) och att man har gett i uppdrag att ta fram ett förslag till modell för statistik om miljötillståndsprövningar (se vidare nedan). Därutöver redovisar regeringen även avsikten att tillsätta en utredare med uppdrag att föreslå ytterligare konkreta förändringar av regelverk och processer som kan effektivisera prövningsprocessen och göra den mer ändamålsenlig (se nedan). Vidare redovisar regeringen i Handlingsplan 2 för Smart industri att den för arbetet med att minska ledtiderna i miljöprövningen har skapat en referensgrupp för kontinuerlig dialog med representanter för näringsliv och myndigheter. En utgångspunkt för arbetet är en snabbare prövning som också kan stärka miljönyttan. Samlad statistik för miljötillståndsprövningen