bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Utskottet välkomnar därför att regeringen beslutade om en ändring i trafikförordningen när det gäller hur mobiltelefoner och annan kommunikationsutrustning får användas av förare under färd på väg. är det inte längre tillåtet för en förare att använda en mobiltelefon eller annan kommunikationsutrustning genom att hålla den i handen under färd med motordrivet fordon. Förbudet mot att hålla utrustningen i handen gäller utan att det behöver göras en prövning av om användningen påverkat framförandet av fordonet negativt. Därmed är syftet i motionsförslagen uppfyllt, och mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena /18:1244 (M), 2017/18:1590 (SD) yrkande 3, 2017/18:1695 (MP) och 2017/18:1699 (MP). Vissa frågor om vinterdäck Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. den period som gäller för krav på vinterdäck. Utskottet anser att den period som gäller är väl avvägd. Utskottet framför också att det är väl medvetet om såväl de trafiksäkerhetsaspekter som måste beaktas när det gäller användning av vinterdäck som de miljömässiga utmaningar som följer av dubbdäcksanvändningen. Jämför reservation 9 (M, C, L) och 10 (SD) samt särskilt yttrande 2 (L). Vinterdäck kan vara dubbade eller dubbfria. De ska vara särskilt framtagna för vinterkörning. Ett fordon ska ha vinterdäck fr.o.m. t.o.m. om det är vinterväglag. Kraven gäller såväl tunga som lätta fordon och avser även utlandsregistrerade fordon. Kravet på användning av vinterdäck och undantag från kravet finns i 4 kap. 18 a § trafikförordningen (1998:1276). Vinterväglag råder när det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägen. Det är tillåtet att använda dubbdäck –. Enligt Transportstyrelsens föreskrifter om användning av däck m.m. (TSFS 2009:19) får dubbade däck därmed inte användas –på bilar och släpvagnar annat än när det råder vinterväglag eller sådant kan befaras och detta motiverar att dubbade däck används. I motion 2017/18:511 framför (M) att en hög trafiksäkerhet i hela landet är viktig och att undersökningar visar att dubbdäck är allra bäst att använda på vinterväglag från trafiksäkerhetssynpunkt. Motionären hänvisar vidare till undersökningar som visar att dubbdäcksanvändning bara är en av flera källor till partikelutsläpp och inte heller nödvändigtvis den största källan till de farliga partikelutsläppen. Motionären menar att i enlighet med den svenska traditionen om att ha en hög trafiksäkerhet bör det övervägas huruvida ett nationellt förbud mot dubbdäck, men även förbud i enstaka kommuner, är lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Motionären efterfrågar därför en översyn av dubbdäcksförbuden. Vidare pekar (M) i motion 2017/18:512 på att en del kommuner har infört lokala dubbdäcksförbud och att flera kommuner planerar att införa lokala förbud samt att det pågår diskussioner om att eventuellt införa avgifter för dubbdäck. Motionären framför att en konsekvens av detta blir att fler bilister väljer att köra med dubbfria friktionsdäck året runt, vilket försämrar trafiksäkerheten även . Motionären menar att det finns behov av att göra en översyn av användandet av friktionsdäck och om de kan anses vara lämpliga från trafiksäkerhetssynpunkt. Motionären efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om användandet av friktionsdäck . I motion 2017/18:538 framför (SD) att det inte är tillåtet att köra med dubbdäck efter . Undantag får göras om det är vinterväglag eller . Före denna lagändring var det tillåtet med dubbdäck fram till oavsett väglag. Motionären pekar på att perioden från är en mycket ostadig och opålitlig period vad gäller väglag. Motionären efterfrågar därför en utredning av möjligheten att återgå till den lagstiftning som gällde före och tillåta dubbdäck oavsett väglag fram till . I motion 2017/18:1016 anför (M) att bilister har på sig att byta från sommardäck till vinterdäck, medan man endast har på sig. För att underlätta planeringen av däckbyten bör en översyn göras om huruvida tiden mellan det att kravet på användning av vinterdäck löper ut och sista tillåtna dag att använda dubbdäck bör utökas. Motionären efterfrågar därför en översyn av reglerna för användning av dubbdäck och den lagstadgade tidpunkten för byte från vinterdäck till sommardäck. I motion 2017/18:1508 konstaterar (M) att är ett stort och avlångt land med olika klimatzoner. Motionären menar att det ibland blir olyckligt med ett datum så tidigt för byte till sommardäck. Ett datum för vinterdäcksbyte som inte är anpassat efter normalförhållanden i går emot nollvisionen, och det blir även ett mycket stort tryck på däckverkstäder när många bilister ska byta däck . Om man över huvud taget ska ha ett datum för vinterdäcksbyte borde det vara bättre anpassat till det klimat som råder i hela . Ett lämpligt datum för huvuddelen av vore , men för fordon i norra skulle det t.o.m. kunna vara ännu . Motionären efterfrågar därför att det övervägs att byta till ett mer klimatanpassat datum för däckbyte. Vidare framför (M) i motion 2017/18:1536 att om en bilist kör med dubbfria däck i stället för dubbdäck ökar risken för bilisten att omkomma i en trafikolycka. För att beslutsfattare ska kunna fatta kloka beslut är det viktigt att det finns ett gediget beslutsunderlag för såväl politiker som ansvariga myndigheter. Det vore rimligt och önskvärt att polisen rapporterar om bilisten har kört på dubbdäck, dubbfria däck eller året-runt-däck. Motionären efterfrågar därför att rapportering av däck vid trafikolyckor övervägs. I motion 2017/18:2327 framför (M) att trafikanten bör ha stort ansvar i trafiken. Trafikanternas ansvar när det gäller att använda snökedjor bör öka för att på det sättet möjliggöra ökad framkomst oavsett väglag. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att låta trafikanter, kollektivtrafik och yrkestrafik ta större eget ansvar för väglaget. I motion 2017/18:3666 konstaterar (M) att väderförhållandena under vår- och hösttider kan skilja sig mycket åt mellan olika delar av landet. Motionären framför att nuvarande regelverk inte tar hänsyn till lokala väderförhållanden och geografiska skillnader. Detta rimmar illa med nollvisionen eftersom det riskerar människors hälsa och liv. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att justera rådande dubbdäckslagstiftning till att anpassas till de skilda väderförhållandena i landet. I kommittémotion 2017/18:3833 pekar m.fl. (M) på att eftersom är ett land med långa avstånd och olika väderförhållanden kan nationella riktlinjer bli svåra att förhålla sig till i olika delar av landet. Motionärerna menar att regelverket måste bli mer flexibelt. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av regelverket för vinterdäck och att detta anpassas efter väderförhållandena i olika delar av landet (yrkande 29). Utskottet vill inledningsvis understryka att om det är vinterväglag –finns det krav på att svenska och utländska fordon ska ha vinterdäck. Om det är eller befaras bli vinterväglag får man använda dubbdäck även annan tid. Vinterväglag anses råda när det finns snö, is, snömodd eller frost på någon del av vägen. Det är polisen som avgör om det råder vinterväglag på platsen. Utskottet anser att den period som gäller för krav på vinterdäck är väl avvägd. Utskottet konstaterar att det finns olika typer av vinterdäck: dubbade vinterdäck, dubbfria vinterdäck för nordiska förhållanden och dubbfria vinterdäck för mellaneuropeiska förhållanden. Utskottet har från VTI inhämtat att jämförande tester av vinterdäck på tre olika isunderlag visar att dubbade vinterdäck som grupp är bättre än dubbfria vinterdäck. Friktionsskillnaderna är störst på våt is och minst på skrovlig is. är dubbfria vinterdäck bättre för miljön, och utskottet kan även konstatera att dubbdäck orsakar mer buller och vägslitage som bidrar till sämre hälsa hos människor. Utskottet vill i sammanhanget understryka att grunden för en säker resa är bra vinterdäck, men det är också viktigt att anpassa hastighet och körsätt till väglaget. Utskottet noterar att det enligt VTI inte är enkelt att uppskatta olyckseffekten relaterad till vinterdäcksval, och resultaten från olika studier är inte alltid samstämmiga. Olycksstudier från och visar att fordon med dubbfria däck inte är överrepresenterade i olyckor på vinterväglag. En viktig orsak bedöms vara att däckvalet är relaterat till attityder och påverkar förarbeteendet men också att däckvalet inte är oberoende av vilken bil man har. gjordes en olycksstudie i som visade att personbilar med dubbdäck i mindre utsträckning var inblandade i olyckor än personbilar med dubbfria vinterdäck. Då var skillnaden enligt VTI efter att hänsyn hade tagits till att det fanns en skillnad mellan personer som väljer olika däck men också att de har bilar av varierande säkerhetsklass. Ett annat försök att beräkna olyckseffekten gjordes 2008 utifrån enbart skillnader i väggrepp. En minskning av dubbdäcksandelen från nuvarande till och samma fördelning på de två dubbfria alternativen skulle enligt VTI medföra en olycksökning som inte skulle gå att eliminera genom att höja vinterväghållningsstandarden en klass på de statliga vägarna. Beräkningarna visade också att om de mellaneuropeiska däcken (nu ) inte skulle tillåtas utan hälften skulle använda dubbdäck och hälften nordiska dubbfria däck skulle en olycksminskning på is eller snö fås jämfört med nuvarande användning av olika däck. Utskottet vill även uppmärksamma en studie som har gjorts av och Vectura med data –2010 och som visade att på vinterväglag har valet av vinterdäck stor betydelse för trafiksäkerheten. Dubbdäck minskade risken för en dödlig olycka , jämfört med dubbfria vinterdäck på äldre bilar utan antisladdsystem. vill utskottet understryka att dubbdäck sliter på vägbanornas ytskikt och gör att partiklar virvlar upp i luften. Utskottet har uppmärksammat bl.a. en utredning från som visar att det i varje kubikcentimeter stadsluft finns tusentals partiklar som är mindre än . Partiklarna kommer från flera källor, t.ex. förbränning, dubbdäcksslitage och havsvågor. Partiklar som är mindre än i diameter (PM10) kan, enligt , när de andas in nå ned i lungorna och orsaka lungsjukdomar. Partiklar uppstår vid flera olika källor. De större partiklarna, som även står för den största massan, kommer från slitage från t.ex. dubbdäck. De mindre partiklarna kommer framför allt från förbränning och industriprocesser. Att bestämma källan till partiklar kan enligt vara svårt då en partikel kan ha flera källor. De högsta halterna av PM10 återfinns i städerna, framför allt när slitagepartiklar från dubbdäcksanvändning virvlar upp från gatorna. Det är vanligtvis vid de tillfällena som miljökvalitetsnormen för PM10 överskrids. uppger att miljökvalitetsnormen för dygnsmedelvärden av PM10 har visat sig vara den svåraste att klara i . Utskottet uppmärksammar att vissa kommuner därför har infört åtgärdsprogram för att minska koncentrationen av partiklar. Åtgärderna är ofta kopplade till trafiken, som exempelvis dubbdäcksförbud eller gatustädning och dammbindning för att minska uppvirvlandet av partiklar. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om betänkande SOU 2015:27. Utredningen hade i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för samt bedöma ändamålsenligheten och lämpligheten i att införa en skatt på dubbdäcksanvändning i första hand i , men även i andra berörda tätorter. Utredningens bedömning var att det då inte fanns skäl att föreslå en sådan skatt. Utskottet uppmärksammar vidare att en undersökning som lät göra visar att fyra av tio svenskar kör med dubbfria vinterdäck, och trenden är att andelen ökar. menar att dubbfria vinterdäck bidrar till att luften i städerna blir renare, eftersom dubbdäck river upp små slitagepartiklar som sprids i luften. visar undersökningen att tre av fem som kör med dubbdäck inte kan tänka sig att byta till dubbfria vinterdäck eftersom dubbdäck anses vara säkrare, särskilt vid isigt väglag. Andelen som använder dubbfria vinterdäck är i , i och i . Ungefär hälften av dem som bor i storstadskommuner använder dubbfria vinterdäck, medan motsvarande andel för dem som bor i landsbygdskommuner är . Av en undersökning av och Däckbranschens informationsråd framgår att andelen bilar som kör med dubbdäck minskar medan andelen dubbfria vinterdäck ökar. Andelen som körde med dubbdäck 2016 uppskattades vara . Andelen dubbfria vinterdäck ökade från 2016, men det fanns stora regionala skillnader. Av dem som körde på dubbfria vinterdäck uppskattades ungefär sju av tio köra på dubbfria vinterdäck av nordisk typ (25,) och ungefär tre av tio på dubbfria vinterdäck av mellaneuropeisk typ (10,). Utskottet noterar att ökningen av andelen dubbfria vinterdäck var extra tydlig i och där man har informerat och infört ett förbud mot dubbdäck på vissa gator. Utskottet konstaterar att förbud mot dubbdäck gäller på vissa gator i några städer. I är det exempelvis förbjudet att köra med dubbdäck på . Utskottet understryker att enligt har den minskade dubbdäcksanvändningen medfört att utsläppen av PM10 har halverats där. är det förbjudet att köra med dubbdäck även på och en del av . uppger att gatorna har valts utifrån ett flertal kriterier. De viktigaste är att miljökvalitetsnormen för PM10 skulle överskridas utan s.k. dammbindning och att miljökvalitetsmålet gör det, samt att gatorna är välkända och så viktiga i trafiksystemet att ett förbud sannolikt bidrar till en beteendeförändring i dubbdäcksanvändandet. Tanken med valet är enligt också att maximera effekten av förbudet genom att gatorna är spridda över staden. På så sätt kan enligt PM10-halterna sjunka på fler gator än de som är berörda av förbudet. När det gäller frågan om användningen av s.k. friktionsdäck vill utskottet hänvisa till VTI som betonar att odubbade vinterdäck som är utvecklade för nordiska förhållanden är optimerade för att ge bra grepp på vinterväglag, vilket gör att väggreppet på barmark är sämre jämfört med vinterdäck som är utvecklade för centraleuropeiska förhållanden. Utskottet noterar att det är tillåtet att använda odubbade vinterdäck året runt och att VTI i en rapport har uppmärksammat att allt fler bilister har ersatt sina dubbade vinterdäck med dubbfria. Eftersom det inte är olagligt att köra med odubbade vinterdäck uppger VTI att ett stort antal förare väljer att låta vinterdäcken sitta på även . VTI genomförde därför en studie av skillnader i väggrepp mellan vinter- och sommardäck . I studien ingick även att uppskatta tänkbara trafiksäkerhetseffekter av att använda vinterdäck . En fältstudie genomfördes där väggrepp mättes på torr och våt asfalt med olika typer av däck. Utskottet konstaterar att resultaten visade att odubbade vinterdäck av nordisk typ i genomsnitt resulterade i 15–längre bromssträckor jämfört med sommardäcken. Skaderiskanalyser genomfördes för tre olika typer av trafikolyckor. Studien visade på ökningar av skaderisken vid användning av vinterdäck i stället för sommardäck för alla tre olyckstyperna. Vid låga kollisionshastigheter är den absoluta riskökningen liten, medan den relativa ökningen kan vara stor, ibland upp till en fördubbling av risken. Djupstudier av dödsolyckor indikerade en riskökning på vid användning av vinterdäck jämfört med sommardäck. Utskottet konstaterar att detta resultat enligt dock inte är statistiskt signifikant. Utskottet vill understryka att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Utskottet vill vidare framhålla att frågor om effekten som dubbdäck har för att upprätthålla en hög trafiksäkerhet är av stor betydelse. Utskottet konstaterar att dubbdäck orsakar mer emissioner av vägslitage medan odubbade vinterdäck kan orsaka mer uppvirvling av vägdamm. Utskottet noterar också i sammanhanget att det i sker överskridanden av miljökvalitetsnormen för PM10 i några tätorter. Det är dygnsmedelvärdet, mätt i gatunivå, som överskrids och inte årsmedelvärdet. Utskottet understryker därför att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Utskottet vill vidare understryka att det är viktigt att få så bra information som möjligt om olyckor som har inträffat. Utskottet kan konstatera att polisen därför har en rapporteringsskyldighet som regleras av kungörelse (1965:561) om statistiska uppgifter angående vägtrafikolyckor. Utskottet vill framhålla att vägtrafikolyckor med personskada är ett stort folkhälso- och samhällsproblem. Utskottet har inhämtat att Transportstyrelsen 2013 tog fram en handledning för polisens arbete med att rapportera vägtrafikolyckor. Syftet med de insamlade uppgifterna om vägtrafikolyckor med personskada är att skapa underlag som stöder trafiksäkerhetsarbetet på nationell, regional och lokal nivå och som gör det lättare att vidta trafiksäkerhetsåtgärder, ger en grund för information om trafiksäkerhetsläget samt kan sammanställas till officiell nationell och internationell statistik. Av handledningen framgår bl.a. att en beskrivning ska göras av hur olyckan har gått till, och som exempel nämns om det var halt väglag och dåligt mönsterdjup på däck. Utskottet noterar att polisen enligt uppgift från Transportstyrelsen i fritext kan ange om det exempelvis saknats dubbdäck på ett fordon eller om fordonets däck är uppenbart slitna, men det är inte obligatoriskt för polisen att uppge typ av däck vid en olycka. Utskottet vill sammanfattningsvis framföra att utskottet är väl medvetet om de trafiksäkerhetsaspekter som måste beaktas i fråga om användning av vinterdäck men även de miljömässiga utmaningar som följer av dubbdäcksanvändningen. Utskottet finner mot den bakgrunden inte skäl att ta något initiativ med anledning av de motionsförslag som har behandlats i detta avsnitt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:511 (M), 2017/18:512 (M), 2017/18:538 (SD), 2017/18:1016 (M), 2017/18:1508 (M), 2017/18:1536 (M), 2017/18:2327 (M), 2017/18:3666 (M) och 2017/18:3833 (M) yrkande 29. Vinterdäck på tunga fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vinterdäck på tunga fordon. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom och understryker att nollvisionen också omfattar tunga fordon och trafiksäkerheten vid vinterväglag. Utskottet framhåller vikten av att de tunga fordonen använder rätt däck för de förhållanden som råder. Jämför reservation 11 (M, C), 12 (SD), 13 (L) och 14 (KD). Genom en ändring i trafikförordningen (1998:1276) införde regeringen krav på vinterdäck på drivaxeln för alla tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II med en totalvikt över . Kravet gäller vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . I motion 2017/18:80 pekar (SD) på att alla fordon med en totalvikt över som framförs på svenska vägar oavsett nationalitet på fordonet borde ha godkända vinterdäck eller liknande utrustning. Motionären menar att kravet ska gälla både styrande hjul och drivande hjul om vinterväglag råder på platsen –, och att det är polisens bedömning av väglaget som ska gälla. Motionären efterfrågar därför en lagstiftning om att alla tunga fordon med en totalvikt över som framförs på svenska vägar ska ha vinterdäck (yrkande 1) och vinterdäck på styrande hjul (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:1590 konstaterar m.fl. (SD) att antalet vägtransporter har ökat kraftigt. Motionärerna vill införa krav om användande av vinterdäck på samtliga axlar för alla tunga fordon med en totalvikt över som framförs . Förutom den förhöjda trafiksäkerheten menar motionärerna att förslaget skulle innebära en förbättrad lönsamhet för svenska åkerier som är hårt ansatta av en orättvis utländsk konkurrens. Motionärerna efterfrågar därför att alla tunga fordon med en totalvikt över som framförs på svenska vägar ska ha vinterdäck på samtliga axlar (yrkande 1). I motion 2017/18:2692 framför och (båda S) att antalet dödsolyckor där en tung lastbil är inblandad ökar, inte minst . För att förhindra att lastbilar med icke godkända däck färdas på svenska vägar skulle en kontroll av fordonet kunna ske i tullen och om lastbilen inte har godkända däck skulle den inte få köra in i landet. Då skulle åkerierna som kör gods i landet vara mer noga med att utrusta sina lastbilar med däck som är anpassade till våra vintervägar, vilket skulle öka trafiksäkerheten i landet. Motionärerna efterfrågar därför kontroll av godkända däck på långtradare registrerade i andra länder som kör genom . I motion 2017/18:2848 uppmärksammar (C) att tunga lastbilar över ska ha vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder –. Lagen kom till 2012 och har hjälpt till viss del, men fortfarande återstår en hel del av problemet. Motionären menar att utländska åkerier med förare som är ovana vid snöiga vägbanor och med dåliga däck är ett av de grundläggande problemen. Att slopa kravet på att vinterväglag ska råda och i stället kräva vinterdäck skulle göra reglerna lättare att kontrollera och förebygga problem. Att dessutom ställa kravet på samtliga hjul ökar säkerheten och minskar olyckorna. Motionären efterfrågar därför ett införande av lagkrav på vinterdäck på samtliga hjul för tunga lastbilar. m.fl. (L) konstaterar i kommittémotion 2017/18:3462 att det finns ett vinterdäckskrav när vinterväglag råder även för tunga fordon. Kravet på vinterdäck gäller fordonets drivaxel men inte tillhörande hjul på släp. Motionärerna pekar på att om väggreppet är sämre på släpets hjul finns det en risk för att ekipaget viker sig vid inbromsning. Motionärerna menar att det är angeläget med lagkrav på godkända däck som är anpassade för vinterklimat på alla fordon med en totalvikt på över . Motionärerna efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen (yrkande 24 i denna del). I kommittémotion 2017/18:3766 pekar m.fl. (KD) på att det finns vinterdäckskrav även på tunga fordon. Motionärerna menar att det är en trafiksäkerhetsrisk att kravet på vinterdäck endast gäller på fordonets drivaxel och inte på tillhörande släps hjul, vilket kan få förödande konsekvenser vid vinterväglag. Motionärerna efterfrågar därför en utvärdering av effekterna av den nya bestämmelsen om vinterdäckskrav för tunga fordon (yrkande 15). För att minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning efterfrågar motionärerna även ett införande av vinterdäckskrav på tillkopplade släpfordon på över (yrkande 16). I kommittémotion 2017/18:3894 konstaterar m.fl. (M, C, L, KD) att det för infördes vinterdäckskrav för tunga fordon i syfte att öka trafiksäkerheten. Motionärerna anser att det är dags att se över möjligheterna att också införa vinterdäckskrav på tillhörande släpvagn för att minimera risken att tillkopplade släpfordon viker sig vid inbromsning på vinterväglag. Motionärerna efterfrågar därför ett införande av vinterdäckskrav på tillkopplade släpfordon på över (yrkande 13). Utskottet vill inledningsvis påminna om att det finns krav på vinterdäck på drivaxeln för alla tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II med en totalvikt över . Kravet gäller vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . Bakgrunden till att detta krav infördes var framför allt den framkomlighetsproblematik som uppstår med den tunga trafiken , och beslutet fattades efter en gemensam framställan från och Transportstyrelsen till 2011. Vidare vill utskottet påminna om att Transportstyrelsen fick ett regeringsuppdrag om att bl.a. utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv utreda om ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon och hur dessa krav i sådana fall bör utformas. Inom ramen för arbetet skulle även erfarenheter från andra europeiska länder hämtas in och redovisas. Transportstyrelsen avrapporterade uppdraget och föreslog i rapporten inte några ändringar i gällande regelverk avseende utökade krav på vinterdäck för tunga fordon.