bet · H501KU20 · 2018-06-12 00:00:00 — gällde en granskning justitie- och migrationsministerns samråd med om ett meddelande från kommissionen (bet. 2016/17:KU20 s. 30 f.). Utskottet anförde då följande: Denna granskning belyser frågor om regeringens informations- och samrådsskyldighet gentemot , särskilt , i EU-frågor. Regeringen är skyldig att underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen är således skyldig att samråda med inför rådsmöten där beslut ska fattas. Det kan förekomma informella möten och diskussioner i samband med formella rådsmöten, t.ex. lunchdiskussioner med endast ministrarna närvarande. Inför dessa delar föreligger enligt riksdagsordningen ingen skyldighet för regeringen att samråda med . I sammanhanget ska dock erinras om att har anfört att det faktum att ståndpunkter i aktuella EU-frågor förs fram vid sidan av formella möten inte innebär att bestämmelser som syftar till att ska få ett aktivt och reellt inflytande saknar tillämpning. Utskottet har också framhållit att ståndpunkter som inom EU förs fram av regeringen och som i och för sig inte omfattas av samrådsskyldighet ändå bör vara förenliga med vad som har förankrats i . Utöver informella möten och diskussioner i samband med formella rådsmöten brukar det land som är ordförande i rådet som ordförande anordna ett antal s.k. informella ministermöten, där inga formella bindande beslut fattas. Det finns inget krav i riksdagsordningen på samråd inför informella ministermöten, och normalt är det inte heller någon information eller något samråd i inför informella ministermöten. Vad utskottet ovan anfört om att ståndpunkter som inom EU förs fram av regeringen och som i och för sig inte omfattas av samrådsskyldighet ändå bör vara förenliga med vad som har förankrats i gäller också beträffande dessa möten. Den informella lunchdiskussionen som justitie- och migrationsministern deltog i omfattas inte av samrådsskyldigheten. Granskningen i det aktuella ärendet visar enligt utskottets mening att de ståndpunkter som statsrådet förde fram var inom ramen för vad som hade förankrats i . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om parlamentariska (dnr 1935-2015/16) som tillsattes och som har till uppgift att utreda arbete med EU-frågor. Utskottet förutsätter att man i det utredningsarbetet beaktar redovisningen och iakttagelserna i denna granskning. Granskningen föranleder inte något uttalande i övrigt av utskottet. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på vissa frågor. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga A1.5.2). Av svarspromemorian framgår följande. På utskottets fråga om i något skede inför eller under rådsmötet i allmänna rådet fick något skriftligt underlag som gällde den övriga frågan om dialog med , uppges i promemorian från att det inte fanns något underlag från rådet som gällde den övriga frågan om dialog med . Mot bakgrund av de uttalanden som gjorde i lördagsintervjun önskade utskottet en redogörelse för vad uttalade vid rådsmötet , om avgav en inställning för räkning om huruvida dialogen med borde fortsätta samt hur dessa uttalanden m.m. förhåller sig till riksdagsordningens bestämmelser om regeringens samråd med och till eventuella tidigare i förankrade ståndpunkter. I promemorian framfördes följande: Vid rådsmötet var frågan om dialogen med en övrig fråga där kommissionen önskade informera rådet om den pågående dialogen. Då inget beslut skulle fattas fanns inte något behov av samråd med inför rådsmötet. Statsrådet gav vid rådsmötet uttryck för den hållning som redogjordes för i . Statsrådet uttalade stöd för kommissionens arbete och välkomnade en fortsatt dialog. informerades om regeringens uppfattning i frågan. I och utrikesutskottet uppfattades regeringens hållning ha ett brett stöd bland ledamöterna. Mot bakgrund av de uttalanden som gjorde i lördagsintervjun önskade utskottet en redogörelse för på vilket sätt tagit initiativ i ministerrådet och ”pushat på” för att diskutera samt hur detta förhåller sig till den information hon gav om frågans hantering på rådsmötet . I promemorian framfördes följande. Statsrådet har inför rådsmötet lyft frågan om utvecklingen i med kollegor i ministerrådet för att säkerställa stöd till kommissionen angående dessa frågor. Dessa kontakter innebar inte att den information hon gav kan betraktas som missvisande. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. Där föreskrivs i 7 kap. 14 § första stycket att regeringen ska underrätta om frågor som ska beslutas i Europeiska unionens råd. Regeringen ska också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Enligt tredje stycket i samma paragraf ska regeringen rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . Den aktuella dagordningspunkten på allmänna rådets dagordning var en övrig fråga som gällde information från kommissionen om den pågående dialogen mellan kommissionen och . Denna dialog fördes enligt ramverket för att stärka rättsstaten, vilket antogs av kommissionen . Om ett förfarande enligt artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen senare initierades skulle frågan komma att bli föremål för beslut i rådet eller , och samrådsskyldighet föreligga. Vid tiden för sammanträdet i och rådsmötet var det emellertid ännu inte avgjort om ett artikel 7-förfarande skulle komma att initieras. Det har därför inte formellt förelegat en samrådsskyldighet. Härutöver noterar utskottet att den typ av frågeställning som var aktuell, dvs. om det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt respektive allvarligt och ihållande åsidosätter rättsstatsprincipen, gäller om unionen ska ta ställning mot en av sina egna medlemsstater. Frågan är därför av stor betydelse både för som stat och för som medlemsstat i EU. Av granskningen framgår att har haft en tydlig uppfattning och agerat på ett proaktivt sätt vid det aktuella rådsmötet. Vidare synes det som sedermera kom att äga rum på rådsmötet omfatta även annat än information från kommissionen. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att varit oförhindrad att samråda med , vid sammanträdet eller på statsrådets begäran vid ett senare telefonmöte. 1.6 Förnyat godkännande för glyfosat inom EU I en anmälan till (dnr 405-2017/18), bilaga A1.6.1, begärs det att utskottet ska granska miljöminister agerande i en fråga om förnyat godkännande på EU-nivå för växtskyddsmedlet glyfosat. Enligt anmälaren har frågan om det ska vara fortsatt tillåtet att använda glyfosat varit föremål för förhandlingar i EU. Den svenska positionen har enligt anmälaren varit att beslut i den här typen av frågor ska baseras på vetenskapliga slutsatser. I anmälan anges att bl.a. EU:s expertmyndigheter har gjort den vetenskapliga bedömningen att glyfosat inte är cancerframkallande. Vidare anges att miljöminister , i ett pressmeddelande som publicerades på regeringens webbplats , meddelade att regeringen avsåg att respektera den rådande vetenskapliga bedömningen. Enligt anmälaren framgick också av pressmeddelandet att regeringen skulle ställa sig bakom en förlängning av godkännandet av glyfosat på EU-nivå. Anmälaren anför att trots det som uttryckts i pressmeddelandet, röstade emot ett förslag om förnyat godkännande för användning av glyfosat inom EU vid en indikativ omröstning . Anmälaren menar att regeringen och miljöministern genom att kommunicera en position i pressmeddelandet och sedan agera på ett motsatt sätt har vilselett eller i vart fall riskerat att vilseleda , allmänheten och berörda näringar. Anmälaren begär sammanfattningsvis att utskottet ska granska – om miljöministern genom sitt agerande dels har försvårat för att utöva sin kontrollmakt, dels har begränsat miljö- och jordbruksutskottets möjligheter att begära överläggning i frågan – om regeringens pressmeddelande och miljöministerns uttalanden varit korrekta och gett en rättvisande bild av den svenska positionen – om miljöministern inte varit skyldig att informera om positionsförändringen för att möjliggöra för det berörda utskottet att begära överläggning i frågan. Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som har upprättats inom Miljö- och , bilaga A1.6.2–3. Växtskyddsmedel är bekämpningsmedel och används för att skydda växter och odlingar mot ogräs och skadedjur av olika slag. Endast ett fåtal växtskyddsmedel är godkända för privat bruk i svenska trädgårdar. Mest används medel mot mossa och ogräs. Glyfosat är ett verksamt ämne i växtskyddsmedel som främst används för ogräsbekämpning på jordbruksmark före grödornas uppkomst, och efter skörden. Ämnet ingår i ett tjugotal godkända växtskyddsmedel i . De flesta är bara för yrkesmässig användning, men några får även användas av konsumenter. Den årliga försäljningen av glyfosat i är . Det innebär att glyfosat är det vanligaste verksamma ämnet i växtskyddsmedel i . För att glyfosat ska få användas i ett växtskyddsmedel måste det vara godkänt som verksamt ämne på EU-nivå enligt EU:s växtskyddsmedelsförordning, förordning 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Varje växtskyddsmedel som innehåller glyfosat måste dessutom vara godkänt i det land där det ska användas. Glyfosat ingår i godkända växtskyddsmedel i alla EU:s medlemsländer. Inom EU är det Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa, som granskar om ämnen uppfyller kraven för att klassificeras för farliga egenskaper inom EU, och i så fall i vilken faroklass och farokategori. Klassificeringen görs i enlighet med kriterier som finns i EU:s förordning om klassificering och märkning (CLP-förordningen[2]). lämnade , , ett yttrande med slutsatsen att det tillgängliga vetenskapliga underlaget inte uppfyller kriterierna för att klassificera ämnet glyfosat som cancerframkallande. rekommenderade att EU ska behålla samma klassificering av ämnet glyfosat som tidigare, d.v.s. som ett ämne som orsakar allvarliga ögonskador och är giftigt för vattenlevande organismer med långtidseffekter. Majoriteten i en expertgrupp med representanter från flera av EU:s medlemsländer och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, drog slutsatsen att det är osannolikt att glyfosat vid användning som verksamt ämne i växtskyddsmedel skulle framkalla cancer hos människor. I en rapport från ett gemensamt möte mellan och (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) drogs också slutsatsen att glyfosat via kosten inte är cancerframkallande för människor. har dock for Research on Cancer, IARC, publicerat en rapport med den samlade slutsatsen att glyfosat troligen är cancerframkallande. IARC är specialiserat på cancerforskning och lyder under , . Förnyat godkännande för glyfosat på EU-nivå Arbetet med prövning av godkännande för växtskyddsmedel sker genom ett harmoniserat förfarande inom EU. Frågan om ett förnyat godkännandet för glyfosat på EU-nivå behandlas inom EU:s kommittéförfarande och . Som redan har framgått konstaterade och i ett yttrande att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. lämnade ett förslag om ett förnyat godkännande för glyfosat för en period . Kommissionens förslag behandlades av EU:s medlemsstater vid möten , i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (, Animals, Food and Feed – [3]). hölls ett möte i där frågan om ett förnyat godkännande för glyfosat inom EU behandlades. Av punkt 5 i en sammanfattande rapport från det mötet framgår bl.a. följande. Vid mötet bad kommissionen medlemsstaterna att redovisa en indikativ ståndpunkt (indicative position) till ett förnyat godkännande för glyfosat utifrån tre olika förslag: förnyat godkännande för en period , förnyat godkännande för en period och förnyat godkännande för en period . På kommissionens begäran angav medlemsstaterna om de skulle stödja förslagen (would be in favour), om de skulle vara emot förslagen (would be against) eller om de skulle avstå (would be abstaining). Mot bakgrund av det som framkom vid mötet om medlemsstaternas inställning till de olika förslagen hölls inte någon formell omröstning. Kommissionen skulle i stället ta medlemsstaternas kommentarer under beaktande och överväga hur man skulle gå vidare. hölls ett nytt möte i där frågan om ett förnyat godkännande för glyfosat behandlades. Av en sammanfattande rapport från det mötet framgår bl.a. följande. Kommissionen hade ändrat sitt ursprungliga förslag och föreslog ett förnyat godkännande för glyfosat för en period . Kommissionen bad medlemsstaterna att redovisa en indikativ ståndpunkt (indicative position) till det reviderade förslaget. Det hölls en formell omröstning i frågan, men medlemsstaterna kunde inte enas om något yttrande. Ärendet hänsköts senare till omprövningskommittén, [4]. hölls ett möte i omprövningskommittén där frågan om ett förnyat godkännande för glyfosat behandlades. Av en sammanfattande rapport från det mötet framgår bl.a. att en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna röstade för ett förnyat godkännande för glyfosat för en period . Svar på skriftliga frågor besvarade miljöminister en skriftlig fråga om förbud mot glyfosat (fr. 2017/18:42). Hon anförde följande: har frågat mig om jag avser att verka för att EU förbjuder glyfosat för både yrkesmässig och privat användning. Användningen av kemiska växtskyddsmedel kan innebära risker för människors hälsa och miljön, särskilt vid oaktsam användning. Det finns risk för förorening av grund- och ytvatten samt att pollinerande insekter som bin och humlor skadas. Därför är det viktigt att de används på rätt sätt. Yrkesmässig användning av växtskyddsmedel är noggrant reglerad. Exempelvis har lantbrukare särskild utbildning för att handskas med ämnena. Men när det gäller den privata användningen är situationen annorlunda. Oaktsam användning kan även utsätta barn för de farliga ämnen som finns i medlen. För att minska riskerna kommer regeringen nu agera för att minska användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar och hem. Regeringen påbörjar därför ett utredningsarbete med målsättningen att förbjuda privat användning av kemiska växtskyddsmedel. Det är också viktigt att den yrkesmässiga användningen av växtskyddsmedel sker med hänsyn till hälsa och miljö. Av detta skäl lutar sig mot expertmyndigheternas slutsatser. Den europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har noga granskat alla tillgängliga studier om glyfosat och kommit till slutsatsen att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. Echas slutsats kompletterar den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens (Efsa) tidigare arbete. respekterar slutsatsen och kommer att delta aktivt i diskussionerna mellan medlemsländerna. Ett förnyat godkännande på EU-nivå och ett svenskt användningsförbud för kemiska växtskyddsmedel för privat bruk skulle innebära att glyfosatprodukter endast skulle kunna användas yrkesmässigt i . anser dessutom att den yrkesmässiga användningen av glyfosat ska vara noga kontrollerad och arbetar för skarpa villkor, bland annat i syfte att skydda grundvattnet och vattenlevande organismer. besvarade miljöminister en skriftlig fråga om regeringens position i fråga om glyfosat (fr. 2017/18:147) och en skriftlig fråga om regeringens ståndpunkt i fråga om glyfosat (fr. 2017/18:174). I den senare frågan anfördes bl.a. att i ministerrådet gått emot vad man tidigare hade sagt, . Miljöministern anförde följande: har frågat mig vilken den position är när det gäller en förlängning av godkännandet för glyfosat. har frågat mig varför regeringen ändrat position i frågan om ett förlängt godkännande för användningen av glyfosat utan att meddela om detta. EU:s medlemsländer har att ta ställning till ett förslag från om ett förnyat godkännande för glyfosat – ett av de mest använda växtskyddsmedlen i världen. Behandlingen av förslaget äger rum i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. Den europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har noga granskat alla tillgängliga studier om glyfosat och kommit till slutsatsen att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. Echas slutsats kompletterar den europeiska livsmedelssäkerhetsmyndighetens (Efsa) tidigare arbete. Regeringen anser att det är viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar och att följa reglerna. Regeringen anser det också viktigt att ett godkännande kan vinna bred acceptans bland medlemsstater och bland medborgarna. Det är viktigt att vi tar den oro som finns kring miljörisker kopplat till glyfosat på allvar. behöver lantbrukare få tid att ställa om till alternativa metoder. hade inför kommittémötet lagt fram ett förslag om att glyfosat fortsatt ska vara godkänt . Vid mötet gjordes ett antal bordsrundor, där medlemsländerna gemensamt diskuterade frågan. Det stod tidigt klart att kommissionens förslag inte hade tillräckligt stöd bland länderna och ingen omröstning hölls. Flera medlemsländer önskar se en kortare godkännandeperiod. Kommissionen har därför inför kommittémöte föreslagit att godkännande . Regeringen vill se en bred kompromiss kring glyfosat med målsättningen att miljö och hälsa sätts främst. besvarade miljöminister en skriftlig fråga om vetenskapliga bedömningar och glyfosat (fr. 2017/18:326). Hon anförde följande: har frågat mig om jag anser att beslut om exempelvis växtskyddsmedel helt ska baseras på en vetenskaplig bedömning eller inte, och om inte – vad den då i sådant fall ska baseras på. I mitt svar på frågorna 2017/18:147 respektive 2017/18:174 har jag redogjort för regeringens position i den pågående behandlingen av kommissionens förslag om ett förnyat godkännande för glyfosat. Av de svaren framgår det tydligt att det aldrig hölls en omröstning om ett förslag från kommissionen om ett förnyat godkännande . har således aldrig lagt en nejröst till förnyat godkännande. I övrigt hänvisar jag till nämnda svar i de delarna. Lagstiftningen för växtskyddsmedel är harmoniserad på EU-nivå genom förordning 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Förordningen är direkt tillämplig i . Syftet med förordningen som helhet är att säkerställa en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt och förbättra jordbruksproduktionen. För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön får ett verksamt ämne eller ett växtskyddsmedel bara godkännas om ämnet eller medlet inte har några skadliga hälsoeffekter på människor eller djur och om det inte påverkar miljön på ett oacceptabelt sätt. En godkännandeförordning för det aktuella verksamma ämnet ska, enligt artikel 13 i förordningen, antas ”på grundval av granskningsrapporten, andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan och försiktighetsprincipen”. I beaktandesatserna till sitt förslag om ett förnyat godkännande för glyfosat hänvisar kommissionen dels till resolutioner om glyfosat, dels ett medborgarinitiativ som särskilt hänvisat till glyfosat i en av sina tre målsättningar. Regeringens bedömning är att kommissionens beaktanden och förslag är i enlighet med förordningens bestämmelser. När det gäller de vetenskapliga bedömningarna som gjorts, anser regeringen, i likhet med vad jag har kommunicerat tidigare, att dessa ska respekteras. I kammaren (prot. 2015/16:127) svarade miljöminister på interpellation 2015/16:712 om bekämpningsmedlet glyfosat. Hon anförde bl.a. följande: Den stöder förslag om en temporär förlängning av innevarande godkännande. Det innebär bland annat att den europeiska kemikaliemyndighetens, Echa, bedömning av glyfosats cancerframkallande egenskaper och behovet av en harmoniserad klassificering slutförs innan ett förnyat godkännande behandlas. Vad gäller både detta och andra ämnen är det, och har varit, regeringens inställning att besluten ska ha vetenskaplig grund. Det är därför vi nu stöder den tillfälliga förlängningen med för detta ämne. Det ger möjlighet för Europeiska kemikaliemyndigheten att komma med en rapport. Vi har alltså klartecken från vissa delar av EU-systemet, men vi väntar på en mycket viktig rapport. är en rimlig tid för att rapporten ska hinna komma och vi ska få möjlighet att analysera den och därefter fatta ett gemensamt beslut. Regeringens inställning är att denna fråga framför allt ska lösas på EU-nivå, och därför har vi en nära samverkan med andra medlemsstater och en nära kommunikation med kommissionen i frågan. Att kommissionen nu föreslår en temporär förlängning kan ses som ett uttryck för att det finns osäkerheter kring glyfosat. Dessa osäkerheter måste vi ta på stort allvar. Det är som sagt därför vi tycker att det är bra att kommissionen har justerat sitt förslag utifrån de ursprungliga nio åren. Den har anpassat sig och närmat sig medlemsstaternas oro för frågan. Vi deltar även framöver aktivt i diskussionen, och vi kommer att vidhålla vår inställning att alla beslut ska fattas på god vetenskaplig grund. Jag vill avsluta med att upprepa att kemikaliefrågorna är högt prioriterade av regeringen. De är i ständig förändring, dels för att det kommer nya ämnen på marknaden, dels för att kunskapen kring ämnenas användning och påverkan på människor och djur uppdateras. Det är ett gediget arbete att följa denna kunskapsutveckling och anpassa de politiska besluten därefter. I kammaren (prot. 2017/18:38) svarade miljöminister på interpellation 2017/18:150 om glyfosat. Hon anförde bl.a. följande: har frågat mig vilken inriktning regeringen har haft och hur den vetenskapliga bedömningen har beaktats när förslaget om förnyat godkännande av glyfosat behandlats i . Svaret på fråga finns i de svar jag lämnade på fråga 2017/18:147 av (M) Regeringens position angående glyfosat och fråga 2017/18:174 av (C) Regeringens ståndpunkt angående glyfosat. Jag återger därför valda delar av detta svar. EU:s medlemsländer har att ta ställning till ett förslag från om ett förnyat godkännande för glyfosat. Behandlingen sker i den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa, har noga granskat alla tillgängliga studier om glyfosat och kommit till slutsatsen att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande. Echas slutsats kompletterar det tidigare arbetet i Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, Efsa. Regeringen anser att det är viktigt att respektera vetenskapliga bedömningar och att följa reglerna. Regeringen anser det också viktigt att ett godkännande kan vinna bred acceptans bland medlemsstater och bland medborgarna. Det är viktigt att vi tar den oro som finns kring miljörisker kopplade till glyfosat på allvar. behöver lantbrukare få tid att ställa om till alternativa metoder. hade inför kommittémötet lagt fram ett förslag om att glyfosat fortsatt ska vara godkänt . Vid mötet gjordes ett antal bordsrundor där medlemsländerna gemensamt diskuterade frågan. Det stod tidigt klart att kommissionens förslag inte hade tillräckligt stöd bland länderna, och ingen omröstning hölls. Vid kommittémötet hölls en omröstning om kommissionens reviderade förslag om fem års godkännande. röstade för förslaget. För att ytterligare verka för en kompromiss som många länder kan samlas runt lade fram ett förslag om att de utredningar som redan gjorts om glyfosat ska kompletteras med en utredning om glyfosats påverkan på ekosystemen. EU-länderna kunde vid mötet inte enas om ett beslut. Jag hoppas att fru talmannen godkänner att jag avviker något från den tidigare inlämnade texten till svaret, för därefter har det varit ytterligare ett möte. Där förslog [sic!] kommissionen åter godkännande, vilket vann kvalificerad majoritet. röstade för också på detta möte. Det normala och vanliga är att denna typ av ämnen godkänns i taget.