bet · H501TU18 · 2018-06-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2017/18:189 om väg- och järnvägsinvesteringar i till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår yrkanden i motioner som rör bl.a. planeringsprocessen, samhällsekonomiska analyser och vissa frågor om upphandling av infrastruktur. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning till i huvudsak pågående utvecklings- och beredningsarbete. I betänkande finns 8 reservationer (M, SD, C, L, KD). Regeringens skrivelse 2017/18:189 om väg- och järnvägsinvesteringar i . Ett tjugotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning granskning om EU-perspektivet i väg- och järnvägsinvesteringar Vissa frågor om upphandling av infrastruktur Några frågor om fysisk planering 1.Planeringsprocessen, punkt 2 (M, KD) 2.Planeringsprocessen, punkt 2 (C) 3.Planeringsprocessen, punkt 2 (L) 4.Samhällsekonomiska analyser, punkt 3 (M, C, L, KD) 5.Samhällsekonomiska analyser, punkt 3 (SD) 6.Vissa frågor om upphandling av infrastruktur, punkt 4 (M, C) 7.Några frågor om fysisk planering, punkt 5 (C) 8.Brukaravgifter, punkt 6 (C) 1.Särskilt yttrande (M, C, L, KD) 2.Särskilt yttrande (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut granskning om EU-perspektivet i väg- och järnvägsinvesteringar lägger skrivelse 2017/18:189 till handlingarna. 2017/18:2634 av och (båda S), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 1 (M, KD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) 2017/18:1583 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:1787 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3199 av (M), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 22, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 4. Reservation 4 (M, C, L, KD) Reservation 5 (SD) Vissa frågor om upphandling av infrastruktur 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 6 (M, C) Några frågor om fysisk planering 2017/18:255 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 7 (C) 2017/18:332 av (SD), 2017/18:1549 av (SD) och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 8 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (C), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2017/18:189 om väg- och järnvägsinvesteringar i . Vidare behandlas 23 motionsyrkanden om vissa infrastrukturfrågor från den allmänna motionstiden . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Vid utskottssammanträdet informerade riksrevisor m.fl. från närmare om revisionens granskningsrapport och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? (RiR 2017:27). I sammanhanget kan nämnas att utskottet tidigare behandlat frågor som rör sjöfartens och luftfartens infrastruktur samt järnvägspolitiska frågor. Regeringen beslutade om en nationell plan för transportinfrastrukturen 2018–2029. Mot bakgrund av att regeringens skrivelse med anledning av fastställelsebeslutet beslutades först , i stället för som tidigare aviserats, saknas möjlighet för utskottet att behandla skrivelsen under innevarande . Utskottet kommer därför att behandla skrivelsen under nästa tillsammans med bl.a. motioner från den allmänna motionstiden som rör utgångspunkter för prioriteringen av infrastrukturåtgärder, yrkanden om särskilda infrastrukturåtgärder samt vissa finansieringsfrågor. I skrivelse 2017/18:189 redovisar regeringen en bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i granskningsrapporten och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? (RiR 2017:27). Regeringen anger att den tar till sig och välkomnar rekommendationer till både regeringen och . Regeringen instämmer i bedömning att regeringen och ska beakta de mål och intentioner som har slagit fast samt de mål som EU formulerat i TEN-T-förordningen och att de projekt som behöver genomföras för att uppnå EU:s mål i TEN-T-förordningen ska prövas på samma sätt som nationellt initierade investeringsprojekt. I skrivelsen lyfter regeringen fram att målen i TEN-T-förordningen till viss del är svårdefinierade och att det därför inte är enkelt att avgöra om kommer att uppfylla samtliga mål . När det gäller regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser konstaterar regeringen att den gör en delvis annan bedömning än , och att den anser att omhändertar såväl nationella som internationella perspektiv vid framtagandet av ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan. Regeringen anger vidare att den anser att genom sin instruktion och sitt regleringsbrev och i tidigare beslut om fastställelse av nationell plan har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras. Regeringen konstaterar också att samtliga mål i TEN-T-förordningen inte är tydligt definierade och att regeringens åtgärder för att uppfylla åtagande i enlighet med TEN-T-förordningen kommer att preciseras i beslut till nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 samt i en kommande godsstrategi. Regeringen anger att den i enlighet med rekommendation kommer att förtydliga hur ska förhålla sig till målen i nästa infrastrukturproposition till . granskning om EU-perspektivet i väg- och järnvägsinvesteringar Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2017/18:189 om väg- och järnvägsinvesteringar i till handlingarna. Utskottet välkomnar regeringens ställningstagande om att iakttagelser och rekommendationer kommer att tas upp i myndighetsdialogen med för att säkerställa att myndigheten vid behov vidtar lämpliga åtgärder. I skrivelse 2017/18:189 redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som gör i rapporten och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? (RiR 2017:27). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Med detta anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. har granskat hur regeringen och beaktat EU-perspektivet i planeringen av nationella väg- och järnvägsinvesteringar. Syftet med granskningen har varit att undersöka hur och regeringen koordinerar de nationella målen med EU:s mål för TEN-T-förordningen och om EU-målen beaktas på ett systematiskt sätt i planeringen av de nationella infrastruktursatsningarna. överlämnade rapporten till regeringen . bedömer att varken regeringen eller har prioriterat EU-perspektivet i planeringen av den nationella transport-infrastrukturen. pekar på att efter att TEN-T-förordningen antogs 2013 borde ha påbörjat en samlad planering för hur EU-målen ska beaktas och genom åtgärdsvalsstudier inlett prövningen av de projekt som behöver genomföras om EU-målen ska uppfyllas. påpekar vidare att regeringen inte på ett tydligt sätt har gett att EU-målen ska uppfyllas till 2030 och inte heller har begärt att ska ta fram en samlad analys av hur nuvarande standard inom det svenska stomnätet förhåller sig till de specifika EU-målen och hur målen ska nås. I rapporten anges att när det gäller järnvägar finns det två EU-mål som ännu inte är uppfyllda; att kunna köra godståg med minst 740 meters längd på hela stomnätet och att den så kallade linjehastigheten för godståg ska vara på stomnätet. Enligt har i sin tur inte heller tagit fram någon sådan samlad analys eller en konkret plan för hur EU-målen ska beaktas och EU-perspektivet har fått en underordnad roll i verkets interna verksamhetsplanering. pekar på att nästan alla projekt som tas med i den nationella planeringsprocessen är avgränsade geografiskt och har initierats inom en av regioner, vilket fungerar dåligt om ambitionen är att uppfylla EU-målen. rekommenderar att upprätta en konkret och tidsatt plan för att pröva de återstående projekten som behöver genomföras för att EU-målen ska uppfyllas. rekommenderar regeringen att ge tydliga direktiv om att arbeta systematiskt så att även de projekt som behöver genomföras för att EU-målen ska uppnås blir prövade på lika villkor med andra projekt. Vidare rekommenderas regeringen att tydligare precisera hur de mål som EU har formulerat ska ingå i målen för transportpolitiken i nästa infrastrukturproposition som lämnas till . Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser Regeringen anger att den tar till sig och välkomnar rekommendationer till både regeringen och . Regeringen konstaterar att den i skrivelsen endast behandlar de iakttagelser och rekommendationer som riktar sig till regeringen men att den i sin myndighetsdialog med kommer att ta upp de iakttagelser och rekommendationer som riktar sig till för att på detta sätt säkerställa att myndigheten vid behov vidtar lämpliga åtgärder. Regeringen instämmer i bedömning att regeringen och ska beakta de mål och intentioner som har slagit fast samt de mål som EU formulerat i TEN-T-förordningen. Regeringen delar även bedömning att projekt som behöver genomföras för att uppnå EU:s mål i TEN-T-förordningen ska prövas på samma sätt som nationellt initierade investeringsprojekt. Regeringen lyfter fram att målen i TEN-T-förordningen till viss del är svårdefinierade och att det därför inte är enkelt att avgöra om kommer att uppfylla samtliga mål till 2030. Regeringen pekar på att den deltar aktivt i genomförandet av TEN-T-förordningen och anser att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. Regeringen framhåller vidare att den även deltar aktivt i EU:s utlysningar som kan delfinansiera projekt inom . Regeringen pekar på att den i det senaste direktivet till om att ta fram förslag till nationell trafikslagsövergripande plan bl.a. anger att utgångspunkten för analyser och förslag till åtgärder ska vara de transportpolitiska målen samt regeringens proposition Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21). I propositionen beskrivs att lämpliga åtgärder ska genomföras för att utveckla stomnätet med hänvisning till de tekniska krav som ställs i TEN-T-förordningen. Regeringen bedömer att har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras och prövas i infrastrukturplaneringen. När det gäller rekommendation om att regeringen tydligare ska precisera hur de mål som EU har formulerat ska ingå i målen för transportpolitiken i nästa infrastrukturproposition anser regeringen att det är viktigt att understryka att samtliga infrastrukturkrav ännu inte är fullständigt definierade på EU-nivå. Regeringen pekar även på att den arbetar aktivt i genomförandet av TEN-T-förordningen och kommer att fortsätta med det för att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastruktur. När det gäller regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser konstaterar regeringen att den gör en delvis annan bedömning än , och att den anser att omhändertar såväl nationella som internationella perspektiv vid framtagandet av ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan. Regeringen anger vidare att den anser att genom sin instruktion, regleringsbrev och i tidigare beslut om fastställelse av nationell plan har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras. Regeringen konstaterar också att samtliga mål i TEN-T-förordningen inte är tydligt definierade och att regeringens åtgärder för att uppfylla åtagande i enlighet med TEN-T-förordningen kommer att preciseras i beslutet till nationell trafikslagsövergripande plan för perioden –2029 samt i en kommande godsstrategi. Regeringen anger att den i enlighet med rekommendation kommer att förtydliga hur ska förhålla sig till målen i nästa infrastrukturproposition till . Utskottet vill inledningsvis välkomna den granskning som gjort i rapporten och järnvägsinvesteringar i – saknas ett EU-perspektiv? (RiR 2017:27). Det finns på EU-nivå gemensamt framtagna mål för infrastrukturplaneringen. Syftet är att ha skapat effektiva och högkvalitativa transportkorridorer, eller stomnät, inom hela EU. Detta har varit med om att förhandla fram, och åtagit sig att utföra. Regeringen och har det övergripande ansvaret för att integrera planeringen av EU-målen med de nationella målen för väg- och järnvägsinfrastrukturen. Mot denna bakgrund anser utskottet att de iakttagelser och rekommendationer som lämnat i sin granskningsrapport är värdefulla och att denna kunskap måste beaktas i det fortsatta planeringsarbetet inom transportområdet. I granskning görs bedömningen att regeringen och inte prioriterar den s.k. TEN-T-förordningens mål för järnvägen om att stomnätet ska vara fullständigt elektrifierat, klara godstrafik med minst 22,5 tons axellast samt att järnvägen ska uppnå en nominell spårvidd för nya järnvägslinjer. När det gäller vägar bedömer att det finns delar av stomnätet som inte uppfyller TEN-T-förordningens mål om motorväg eller motortrafikled, samt att det råder oklarhet om huruvida målen när det gäller kvalitet och intervall mellan rastplatser är uppfyllda. menar att detta innebär att riskerar att inte uppnå de mål som ska vara uppfyllda till 2030. Utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse framhåller att regeringen och ska beakta de mål och intentioner som har slagit fast samt de mål som EU formulerat i TEN-T-förordningen. Utskottet välkomnar detta liksom vad regeringen redovisar om att den deltar aktivt i genomförandet av TEN-T-förordningen och anser att det är viktigt att beakta EU:s mål i planeringen av transportinfrastrukturen. Utskottet noterar att regeringen anger att den gör en delvis annan bedömning än , och anser att omhändertar såväl nationella som internationella perspektiv vid framtagandet av ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan. Utskottet noterar vidare att regeringen som svar på kritik pekar på att utifrån sin instruktion och sitt regleringsbrev och tidigare direktiv inför fastställelse av nationell plan har tillräckliga direktiv för hur projekt ska prioriteras. Mot bakgrund av de iakttagelser och rekommendationer som har lämnat i sin granskningsrapport välkomnar utskottet att regeringen redovisar att dessa kommer att tas upp i myndighetsdialogen med för att säkerställa att myndigheten vid behov vidtar lämpliga åtgärder. Då utskottet inte har något ytterligare att tillägga i ärendet föreslår utskottet att skrivelse 2017/18:189 läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om planeringsprocessen. Utskottet framhåller att fyrstegsprincipens betydelse i planeringsprocessen är väl beaktad. Utskottet lyfter även fram vikten av att följa upp och utvärdera ny lagstiftning för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (C) och 3 (L). Med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastrukturproposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande till . Den statliga infrastrukturplaneringen har resulterat i åtgärdsplaner för en period . I propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) presenterade regeringen sitt förslag till inriktning för den kommande planeringsperioden som avser 2018–2029. och (båda S) framhåller i motion 2017/18:2634 att fördelningen av investeringsmedel mellan länstransportplanerna samt grunderna för prioritering av såväl investeringsmedel som underhållsmedel i infrastrukturplaneringen bör ses över. m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 5 att all transportplanering bör utgå från fyrstegsprincipen. Motionärerna klargör att fyrstegsprincipen är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip som går ut på att man ska analysera befintliga problem och behov och pekar på att fyrstegsprincipen blir extra viktig när resurserna för investeringar är begränsade. Motionärerna understryker vidare att undantag och avsteg från denna princip tydligt ska motiveras och redovisas. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) framhålls att för att lösa infrastrukturutmaningar på landsbygden kan ett sätt vara att underlätta och utveckla modeller för samordning av olika typer av persontransporter på landsbygden. Det kan bl.a. handla om, menar motionärerna, att förenkla och undanröja hinder för ideell och kostnadsdelande samordning på landsbygden. m.fl. (M, C, L, KD) anser i motion 2017/18:3894 yrkande 3 att lagstiftningen om effektivare planering av vägar och järnvägar bör utvärderas i syfte att öka investeringars effektivitet och produktivitet. I motionen konstateras att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med olika syften. Motionärerna menar att detta försvårar för en realistisk planering som kan spänna över flera områden såsom hänsyn till miljö och kostnadseffektivitet och att det på många punkter är tydligt att planeringen av vägar och järnvägar behöver bli effektivare. Utskottet vill inledningsvis understryka att det är angeläget att tillämpa ett trafikslagsövergripande synsätt vid överväganden om vilka åtgärder som behöver vidtas för att utveckla transportsystemet och att åtgärdsförslagen analyseras utifrån fyrstegsprincipen. Utskottet vill framhålla att fyrstegsprincipen är en miljömässig och ekonomisk hushållningsprincip och att planera transportsystemet enligt principen förväntas bidra till kostnadseffektiva lösningar och till att alla trafikslag och transportmedel liksom alla typer av åtgärder som leder till att målen nås ska beaktas. En effektiv lösning på ett specifikt problem i transportsystemet kan innefatta åtgärder från flera av fyrstegsprincipens steg. Utskottet noterar med tillfredsställelse att i sitt inriktningsunderlag till den senaste åtgärdsplaneringen anger att fyrstegsprincipen fortsatt bör vara grunden för att möta de framtida utmaningarna. Utskottet välkomnar också att regeringen i den senaste infrastrukturpropositionen framhåller att fyrstegsprincipen är utgångspunkt för de satsningar och prioriteringar som görs. I sitt svar på en skriftlig fråga har infrastrukturminister bl.a. betonat att en viktig utgångspunkt för utveckling av transportinfrastrukturen är fyrstegs-principen, vilken innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt fastlagda principer för att möjliggöra kostnadseffektiva lösningar. Fyrstegsprincipens betydelse i planeringsprocessen är enligt utskottets mening väl beaktad. I betänkande 2011/12:TU13 behandlade utskottet regeringens proposition 2011/12:118 Planeringssystem för transportinfrastruktur. I propositionen föreslogs ändringar för att effektivisera den strategiska och ekonomiska infrastrukturplaneringen. En utgångspunkt för det nya planeringssystemet var behovet att uppfylla såväl övergripande, strategiska och långsiktiga som konkreta och kortsiktiga syften. Utskottet välkomnade propositionen som byggde på förslag som en parlamentarisk kommitté presenterade i betänkandet Effektivare planering av järnvägar och vägar (SOU 2010:57). Utskottet vill dock framhålla vikten av att följa upp och utvärdera ny lagstiftning för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Utskottet anser därför att det är positivt att Trafikanalys har i uppdrag att granska förslag till objekt som bör byggstartas de närmast följande tre åren och objekt som bör förberedas för byggstart de därpå följande tre åren. Granskningen omfattar såväl process som objekt och syftar till att stärka regeringens beslutsunderlag. Regeringen har vidare gett Trafikanalys i uppdrag att kvalitetsgranska förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 och förslagen till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . Utskottet välkomnar Trafikanalys granskningar och förutsätter att regeringen vidtar adekvata åtgärder för det fall det behövs. I infrastrukturpropositionen framhöll regeringen att en god ordning mellan länsplaner och den nationella planen i många fall är avgörande för att den samlade nyttan av åtgärderna ska bli så stor som möjligt. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottet vill även påminna om att regeringen i åtgärdsplanen –2025 angav att och de regionalt tillväxtansvariga myndigheterna tillsammans bör formulera förslag på åtgärder för att förbättra samordningen mellan de berörda aktörerna inom områdena tillväxt och samhällsplanering. I sammanhanget vill utskottet även peka på att dels ansvarar för sin egen planering i samverkan med externa aktörer, dels deltar som sakägare och som rådgivande i andra aktörers planering. Myndigheten framhåller att samspelet mellan planering av transportsystemet och bebyggelseplanering är en förutsättning för att hållbara städer och regioner ska kunna åstadkommas. medverkan i samhällsplaneringen är fokuserad på att integrera och därmed effektivisera planeringen av bebyggelse, infrastruktur och transporter. ska tillhandahålla underlag för planering enligt och men också delta i den kommunala planeringsprocessen i enlighet med . har vidare regeringens uppdrag att ta fram och tillhandahålla trafikprognoser för alla trafikslag inom såväl persontrafik- som godstransportsektorn. Syftet med dessa s.k. basprognoser är bl.a. att de utgör grunden för de nationella och regionala transportplanerna. På regional och lokal nivå används trafikprognoser för exempelvis kapacitetsanalyser och dimensionering av infrastrukturprojekt. Mot bakgrund av vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1583 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2634 (S), 2017/18:3462 yrkande 5 (L), 2017/18:3855 (C) yrkande 7 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samhällsekonomiska analyser med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Utskottet framhåller att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD) och 5 (SD). I arbete med att utarbeta förslag till prioriteringar i den långsiktiga strategiska infrastrukturplaneringen spelar samhällsekonomiska analyser en central roll. En samhällsekonomisk analys består av en samhällsekonomisk kalkyl, där de nyttor och kostnader som har beräknats och värderats i kronor räknas samman till en s.k. nettonuvärdeskvot som visar åtgärdens skattade lönsamhet, kompletterat med mer kvalitativa bedömningar av effekter som är svåra eller omöjliga att beräkna och/eller värdera. Den samhällsekonomiska analysen ingår som en komponent i den metod och mall för samlad effektbedömning som använder. I den samlade effektbedömningen ingår även bedömningar av åtgärdens fördelningseffekter och hur åtgärden påverkar möjligheterna att uppnå de transportpolitiska målen. Som bas för de samhällsekonomiska analyserna tar fram trafikprognoser som visar hur den framtida utvecklingen av trafiken samt framtida efterfrågan på resor och godstransporter kan bedömas se ut.