bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Man litar inte på den andre, utan man vill bara fatta egna beslut på sin egen kammare. Då måste vi ha modet att bygga ett fungerande regelverk såsom det som finns i . Det är fascinerande att lyssna till debatten så här långt. Jag skulle kunna tänka mig att jag var på ett valmöte i och lyssnade till Trump som drev kravet på att man skulle riva upp handelsavtalen: Vi ska inte ha handelsavtal med . ser vi att man går den vägen. Vi ser också signaler om vad det leder till när det gäller jobb och utveckling både i och i . Det finns fler av den typen av signaler. Här är det välkommet att vi tar steg i motsatt riktning och visar att vi tror på handel med ordnade regler och att handel är någonting som gynnar , svenska arbetare, svenska företag och oss alla för välfärdens skull. Jag tycker också att det finns skäl att lyfta partnerskapsavtalet. Det är strategiskt och viktigt. Mer av sådant behövs också nu i tider när det är många krafter som vill riva upp den ordning som vi har. Jag vet att det finns krafter också i den här kammaren som vill riva upp den ordning som vi har och som ogillar den liberala demokratin och vill se en illiberal utveckling. Också här är det viktigt med det strategiska partnerskapsavtalet. Det visar att vi bygger gemenskap med andra länder som står upp för våra gemensamma värderingar: respekt för mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstaten, fred och säkerhet. Hade detta varit ett handelsavtal mellan och skulle jag ha varit mer bekymrad i flera delar. Jag misstänker att argumentationen då inte skulle ha låtit riktigt på samma sätt i den här kammaren - måhända ombytta roller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Att vi nu arbetar för att nå en överenskommelse är någonting som vi från välkomnar. Som vi i utskottet skriver stöttar vi signalerna också här när det gäller att följa upp avtalet, miljö- och klimatfrågor och andra delar. Det är ett utvecklingsarbete som vi behöver ta vara på också inför det fortsatta avtalsarbetet. Det tar ju rätt att nå fram. Det här avtalet började man snickra på 2009, och skriver vi 2018. Det är klart att det tar tid. Erfarenheterna från det här avtalet är viktiga att ta med i EU:s fortsatta avtalsförhandlingar. Vi vet att det är många som knackar på, och vi välkomnar det för att det ska bli en bättre ordning globalt. Med detta yrkar jag avslag på förslaget om återförvisning och bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag yrkar alltså bifall till både CETA och det strategiska partnerskapsavtalet. Jag har aldrig varit på något valmöte i , men jag vill nog påstå att har fattat ganska mycket fel när det gäller den kritik som jag riktar mot det här handelsavtalet. Vi är inte emot ett handelsavtal med . Vi är för att man har ett sådant avtal, och vi är till och med för det strategiska partnerskapsavtalet som vi ska besluta om . Men vi är väldigt tydliga i vår kritik och om varför vi tycker att avtalet är fel. Det gör att det finns väldigt stora skillnader mellan vad säger om handelspolitik och vad jag säger om det. å andra sidan är väldigt positiv till avtalet och gissar att det kan öka handeln . vet vi att kommer att innebära stora konsekvenser på jordbruksområdet. Det handlar om samarbete om sanitära och fysiosanitära åtgärder, så kallade SPS-åtgärder. Det handlar också om kraftigt höjda tullkvoter på kanadensiskt kött, alltså tillåtelse att exportera mer kött till EU. I och med avtalet ådrar sig EU att minska tullarna på alla jordbruksprodukter. På vissa varor behålls dock tullen, men kvoten ökar betydligt. Både och Kemikalieinspektionen har uttryckt oro över hur detta kan påverka . Synen på djurskydd och antibiotikaanvändning är ju två faktorer som tydligt skiljer och EU. I likhet med fallet är lagstiftningen i i hög grad byggd på frivilliga initiativ för djurskydd. Man saknar en nationell djurskyddslagstiftning. Det är tillåtet att använda tillväxthormoner, och den användningen är väldigt utbredd. Antibiotikaanvändningen är hög även för friska djur. Man har också en annan syn på GMO-grödor. Det kan bli så att länder med bra djurskydd och starka regelverk ställs mot hormonbehandlat kött, vilket skulle kunna pressa den svenska lagstiftningen till sämre djurskydd. Jag undrar hur ser på dessa faror med för svenskt jordbruk. Vi ägnar oss åt en verksamhet där det finns många faror. Vi kan välja att se det som ett hinder för agerandet framöver. Vi från vår sida ser möjligheter att få med i en utveckling som liknar den i . Det är ju en del av diskussionerna och en del av det som är viktigt i det breda arbetet med att jobba tillsammans för att skapa förutsättningar för en mer hållbar utveckling, här hos oss men också i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det är en del av att sätta gemensamma normer som påverkar, och det är viktigt i en global miljö att vi kan bygga den här typen av regelverk. Det ger förutsättningar för oss och för . Det påverkar också andra handelsavtal. Det är bra att ser möjligheter som uppenbarligen verkar vara stora. Problemet när man tittar på de gemensamma normerna är att man på jordbruksområdet står väldigt långt ifrån varandra i synen på lagstiftningen och på djurskydd. Då blir ändå frågan: Vad är det vi ska kompromissa med när vi i haft beteskrav på att djuren ska gå ute? I har man hög antibiotikaanvändning även för friska djur. Man använder tillväxthormoner under djurens uppfödning. Frågan för mig blir: Vad är den gemensamma däremellan? Det är ju ändå uppenbart att vi står långt ifrån varandra. När EU nu ändå öppnar för att kanadensiska livsmedelsprodukter kan komma till EU i större utsträckning och när man har en diskussion om att föra vidare GMO-produkter tillsammans med kan det bli så att man hamnar långt ifrån varandra. Därigenom sätter man press på svensk lagstiftning i en riktning som vi inte vill. Jag undrar vilken möjlighet ser framför sig när det gäller att stärka svenskt djurskydd när kanadensarna har en helt annan utveckling. Jag ser stora möjligheter också för EU och för svenskt jordbruk när det gäller kontakterna med . En marknad öppnas, och det skapar möjligheter för fler att välja alternativa metoder. Detta är viktigt och är en av utgångspunkterna. Vi kan åstadkomma mer om vi gör något tillsammans och har diskussioner. Genom det strategiska partnerskapsavtalet och det gemensamma normpaket som finns i CETA har vi skapat en förutsättning för att kunna jobba gemensamt för att lösa frågor som denna. Jag är inte rädd för eller för att öppna EU. Jag vill se färre tullar, inte fler. Jag vill inte gå en väg framåt där man söker lösningar i högre murar, högre tullar och mindre gemensam handel. Vår hållning är snarare tvärtom. debatterar vi ett ekonomiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och . beslutade att ge kommissionen grönt ljus att inleda förhandlingar om ett avtal om ekonomisk integration mellan och EU. Förhandlingarna inleddes och pågick . Därefter fortsatte förhandlingar om investeringskapitlet i avtalet. Den slutliga avtalstexten offentliggjordes . , , har också den tänkt färdigt och avtalet har landat i den här kammaren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Europaparlamentariker skriver på att beslutet borde skjutas . delar inte den synen. Avtalet är noga analyserat, och i och med votering sänds, precis som utskottet också betonar i betänkandet, en viktig signal om den stora vikt EU:s medlemsstater och EU fäster vid öppenhet och frihandel. Detta är inte minst viktigt med tanke vi lever i. Det är då motståndet mot öppenhet och mot frihandel har blossat upp rejält. Enligt , , ökar protektionismen i världen och har så gjort . måste, som världen har utvecklats, våga stå upp för och vara en garant för fri och rättvis handel. Världen tycks tyvärr ha glömt läxan då tullarna i bidrog till kris i världsekonomin. Inte heller verkar erfarenheterna , då införde ståltullar, ha haft någon inverkan på Trump och andra protektionister. Då kostade varje enskilt jobb som man lyckades rädda inom stålindustrin . Vi ser liknande rörelser här i . Stora protester i bland annat och mot CETA, som vi debatterar , och det planerade med har satt fokus på ett ifrågasättande av frihandel även här. Kristdemokraten uttryckte det på följande sätt i sitt tal på CDU:s Parteitag i : "Ärligt talat, om ett frihandelsavtal med får hundratusentals människor att gå ut på gatorna i , medan de grymma bombningarna av nästan inte leder till någon offentlig protest alls, då är det något som inte stämmer med de politiska måttstockarna." Dessa ord borde leda till eftertanke även i denna kammare. välkomnar att vi är i färd med att fatta beslut om det mest omfattade frihandelsavtal som EU har förhandlat fram. Det har tagit tid, och komplexa avtal måste också få ta tid. Men att ett avtal med en likasinnad demokrati såsom stöter på ett så starkt motstånd väcker ändå en viss oro över vart vi är på väg. är ett exportberoende land som gynnas av ökad handel med omvärlden. Frihandel är och ska fortsättningsvis vara en grundstomme i EU:s relation med omvärlden. Detta kan tyckas självklart, men utvecklingen i världen pekar på motsatsen. Förhoppningen är att ratificeringen av CETA även ska påskynda . Utrikeshandel, herr talman, skapar fördjupade relationer länder emellan, vilket ökar förståelse och samhörighet och bidrar därmed också till att förebygga konflikter. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Alternativet att inte ratificera avtalet kommer inte att leda till ökad öppenhet. Det kommer heller inte leda till fler jobb utan hindrar snarare utveckling och riskerar att öka skillnader i regler och standarder mellan EU och dess omvärld. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar vi konkurrenskraft, och detta skulle skada utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och och världen behöver mer frihandel, inte mindre. I dessa tider när protektionismens vindar blåser hårdare är det därför extra roligt att stå här i kammaren och debattera ett modernt och progressivt handelsavtal mellan och , CETA. Det blir allt viktigare för våra företag att agera med hela världen som marknad. Marknadens förutsättningar har förändrats för både konsumenter och företag, och beroende av omvärlden ökar. stora öppenhet mot omvärlden kräver bra handelsvillkor. Studier visar att av världens tillväxt kommer att ske utanför gränser . Därför är detta avtal mer än välkommet, och det kommer att vara viktigt inte bara för utan för hela EU:s konkurrenskraft. Faktum är att detta är ett av de bästa avtal som vi i EU har förhandlat fram. Det handlar dessutom om våra relationer till ett mycket likasinnat land som redan har mycket goda förbindelser med, nämligen . Propositionen rör två avtal mellan EU och dess medlemsstater och . Det första är det övergripande avtalet om ekonomi och handel, . Det andra är det strategiska partnerskapsavtalet, som innehåller allmänna åtaganden och som utvecklar samarbetet och den politiska dialogen med inom en rad viktiga områden, till exempel internationell fred och säkerhet, främjande av mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och rättsligt samarbete. Förhandlingarna om CETA inleddes . Delar av avtalet tillämpas provisoriskt . har sju EU-medlemsstater - , , , , , och - notifierat om att de har ratificerat CETA. Om fattar beslut i kammaren eller kommer att vara det åttonde landet av EU:s 28 medlemsländer som ställer sig bakom CETA. CETA är ett modernt och progressivt handels- och investeringsavtal som kommer att fördjupa den ekonomiska relationen och handelsutbytet mellan och . Det är ett modernt avtal. Det tar hänsyn till trender i den internationella handeln, såsom den ökade betydelsen av globala värdekedjor och en växande tjänstehandel. Detta kan ske genom att avtalet är omfattande och inte bara avser tullättnader utan också tekniska handelshinder, tull- och handelsprocedurer, immaterialrätt, investeringar och investeringsskydd och frivilligt regleringssamarbete. Avtalet är progressivt, då det handlar om regler om handel och hållbar utveckling och arbete. För våra företag är välkommet och efterfrågat. Trots att är världens tionde största ekonomi är landet endast 24:e största handelspartner. Här finns potential. kommer att öka handeln. Vi märker av ett ökat intresse från både små och stora företag för att handla med och investera i . Över 100 kanadensiska dotterbolag sysselsätter 13 000 personer i . Det globala konkurrenstrycket ökar som det svenska näringslivet blir alltmer sammanflätat i globala värdekedjor och kunskapsnätverk. Det gäller både stora och små företag i städerna såväl som på landsbygden. Detta visar över 2 300 exporterande företag i som exporterar till . Ungefär 21 000 jobb skapas i genom vår export till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och och svenska företag har gott anseende i , och svenska företag visar stort intresse för som marknad. Avtalet innebär en stor potential för svenska företag, och intresset för är stort. Antalet företag som registrerats för att kunna dra nytta av de lägre tullarna har mer än tredubblats - från 75 till 260 - sedan avtalet provisoriskt trädde i kraft . Genom avtalet avskaffas alltså tullar på varor, och handelshinder minskar. Detta innebär en helt ny marknadsöppning som gynnar företag, särskilt små företag som inte har råd att anpassa sin produktion till olika marknader. Möjligheterna ökar för svenska företag att vara med i den kanadensiska offentliga upphandlingen. I min roll som handelsminister träffar jag regelbundet entreprenörer som ser möjligheter, vågar tänka stort och kan ta steget utanför våra gränser för att vara konkurrenskraftiga på internationella marknader. Här är det tydligt att kommer att ha omedelbara effekter för svenska exportföretag, stora som små, inom ett flertal branscher. Ett exempel är Woolpower. Det är ett familjeägt företag under tillväxt med ett hundratal anställda. Företagets export är en förutsättning för att de ska kunna ha kvar all produktion i . I och med avtalet slopas de 18-procentiga tullarna på deras underkläder och förstärkningskläder, och de blir mer konkurrenskraftiga. Ett annat exempel är företaget , som tillverkar bärselar för barn och som agerar på världsmarknaden genom att exportera av produktionen till över 50 länder. Detta företag sparar i tull nu när de kan exportera mer till . Men CETA är minst lika viktigt för våra importerande företag och våra konsumenter. Även här finns många exempel. CETA innebär för ett större svenskt lantbrukskooperativ besparingar på i importtull varje gång de importerar den plastfilm som används till halmbalar. Företaget i importerar glashus och sparar per leverans vid import av glashus. När det gäller hållbar utveckling, miljö och arbete kopplar avtalets bestämmelser ihop det med EU:s övergripande mål för hållbar utveckling och särskilda mål i fråga om arbetskraft, miljö och klimatförändringar. På det sociala området har parterna kommit överens om att avtalet inte ska leda till sänkta arbetsrättsliga standarder. Man ska i stället arbeta för höjda standarder och aktivt arbeta för att implementera . Alla krav som finns i gällande lagstiftning avseende arbets- och socialskydd fortsätter att gälla. Detta omfattar också regler om strejkrätt och möjligheten att förhandla kollektivavtal. CETA fastställer uttryckligen att lönedumpning förkastas. När det gäller miljöfrågor i CETA betonas vikten av multilaterala miljöavtal och av ömsesidigt stödjande mellan handel, miljöpolitik, regler och åtgärder. Miljölagstiftningen ska inte åsidosättas för att främja handel eller investeringar. Rätten att reglera och även höja skyddet på dessa områden är något som och EU har varit överens om. Detta finns också inskrivet i avtalet. CETA hindrar oss alltså inte från att bedriva en progressiv politik som sätter människor och miljö i första rummet. Regeringen analyserar om det finns behov av nationella bestämmelser för att genomföra CETA i . Framför allt kan nationella bestämmelser behöva beslutas inför att träder i kraft, vilket sker när , EU:s alla medlemsstater och EU har ratificerat avtalet. I den mån sådant behövs på låg nivå kommer regeringen att återkomma till om detta. Regeringen kommer att följa upp avtalets påverkan och effekter vad gäller parternas möjligheter att ställa högre miljökrav än och höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Vi kommer också att driva på för att civilsamhället involveras, både i framtida förhandlingar och vad gäller implementeringen med mera och avtals ikraftträdande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det är som sagt med glädje jag ser att regeringen lägger fram denna proposition i . Det har varit en lång väg och ett hårt arbete på vägen. Det har skapat ett mer kraftfullt EU på den globala arenan. CETA tillhör en ny modern generation handelsavtal som syftar till att förbättra marknadstillträdet och skapa regler som är tydliga, transparenta och förutsägbara som de främjar en hållbar utveckling där miljö och arbete står i centrum. Detta kommer att stimulera både ny teknik och nya affärsmodeller. Bättre kan det inte vara. Jag är helt övertygad om att kommer att visa resultat. Fler företag kommer att få goda affärsmöjligheter och tillgång till en ny marknad på bra och rättvisa villkor. Det kommer att bana väg för högre tillväxt och fler jobb. har en lång tradition av frihandel och öppenhet. Vi vet att det bygger landet starkt. Vi visar också att frihandel, trygghet och hållbar utveckling går hand i hand. Det är det vi kallar den svenska modellen, herr talman. (forts. § 19) Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Handelsminister lägger fram en proposition om . Jag tycker att det är bra att hon är här och försvarar den och svarar på frågor, då det finns många frågetecken kring propositionen. På s. 36 i propositionen skriver regeringen: "Avtalen bedöms inte medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser." Min fråga är hur det kan komma sig att regeringen kommer till denna slutsats när det finns en stor risk att som land blir stämt av ett storföretag. När tullarna sänks kommer också EU:s intäkter att minska. Min fundering är hur dessa intäkter ska kompenseras. Är det svenska skattebetalare som ska stå för dessa kostnader? Det domstolssystem som inrättas kostar också pengar. Hur ska det betalas? Varför finns det inga beräkningar av kostnader redovisade i propositionen? Är det inte uppenbart för handelsminister att kommer att ha negativa statsfinansiella effekter? kom dom om tvistlösningsmekanismen i handelsavtalen mellan och som ansåg stred mot . Domstolen har också tidigare underkänt EU:s handelsavtal med , då det innefattade illegalt ockuperat territorium i , och som innehöll delar som var av nationell kompetens. Hur vet handelsministern att inte strider mot ? Hur säker kan du vara på det? Vore det inte bättre om detta utreddes i stället för att avtalet klubbas igenom nu när detta är oklart? Domstolens beslut om tvistlösningsmekanism väntas komma , och flera länder har beslutat sig för att vänta. Borde inte göra samma sak? Det första jag vill säga om frågan om statsfinansiella effekter är att det står om detta i det fakta-pm som regeringen har skickat till men som möjligen inte har läst. Jag vill understryka att det är effekterna på ekonomin i stort som är det viktiga. Där kan vi veta utifrån de andra frihandelsavtalen hur mycket extra tillväxt och hur mycket extra jobb det är. Ett exempel är som har gett en ökning på i exporten till . Det är alltså obestridligt att de här handelsavtalen ger väldigt stora positiva samhällsekonomiska effekter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Regeringen meddelade som sagt tidigare i sitt fakta-pm till om CETA-propositionen att konsekvenser på utgiftssidan i budget kommer att beräknas eftersom det blir ett intäktsbortfall i tullavgifter på EU-budgeten. Baserat på den nuvarande svenska finansieringsdelen innebär detta en beräknad årlig ökning av den svenska EU-avgiften med ca . Det kunde läsa innantill. När det gäller frågan om eventuella framtida skadestånd om skulle bryta mot investeringsskyddsreglerna i avtalet har det inte tagits upp i propositionen. Anledningen till det är att regeringen självklart inte har för avsikt att bryta mot de grundläggande rättsprinciper som kommer till uttryck i avtalet. Därför finns det heller ingen grund för att redogöra för negativa statsfinansiella konsekvenser. Med detta sagt tycker jag inte att frågan om minskade tullintäkter eller risken för skadestånd fångar de ekonomiska aspekterna. Som jag sa precis i början: Det här kommer att få goda positiva effekter för ekonomi som helhet. Jag tackar statsrådet så mycket för svaret. Det är helt riktigt att jag har missat detta fakta-pm. Det kommer många fakta-pm till , och just detta har jag missat. Det är väl bra att man redovisar de som tullarna minskar med. Det som kvarstår är frågan om skadestånd vid eventuella processer. Det är en god ingång från regeringens sida att inte vilja bryta avtal. Det tycker jag i grunden är sunt. Problemet i det här fallet är att många storföretag ändå har ambitionen att stämma som land för att pressa vår lagstiftning i den riktning man vill. Man är beredd att ibland ta kostnader. finns det till och med tredje parter som är beredda att ta kostnader eftersom de ser att det finns intäkter att göra på den här typen av stämningar. Det finns vissa mekanismer i som kommer att försvåra den här typen av stämningar, men det är fortfarande så att vi genom det här avtalet på ett helt nytt sätt öppnar upp för stämningar från storföretag mot som land. Vi vet att är ett av de länder där flest stämningar sker, och det är därför oron är stor. I mitt anförande lyfte jag fram att gruvindustrin är ett område där vi troligen kommer att få se stämningar och att de svenska reglerna kring den svenska gruvnäringen behöver utvecklas och förbättras. Men med på plats kommer de förändringarna att bli mycket svåra att genomföra. Jag noterade också att statsrådet i sitt svar till mig inte svarade på frågan om beslut. Jag förstår att det här är relativt ny materia för oss alla i och med att det har gått domen kom, men det är ändå uppenbart att den kommer att ha inverkan på både och andra handelsavtal som redan har. Jag har för avsikt att återkomma till statsrådet med en skriftlig fråga om detta, men det vore ändå intressant att höra vad statsrådet har för åsikt om dom och dess inverkan. Är allting verkligen utrett? Kan vi verkligen gå till beslut? Vore det inte klokare att återförvisa detta till utrikesutskottet? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag tar den sista frågan först, annars hinner jag inte med. Regeringen har grundligt utrett frågan om vad domstolen har sagt och kommit fram till att det inte finns grund för den oro som uttrycks i begäran. Domen i det fallet, som kallas Achmea, ändrar inte den bedömningen. Det beror på situationen med investeringsskyddsavtal mellan EU-länderna och CETA och den nya domstolen, som kallas ICS.