bet · H601FöU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utskottet lämnar förslag om anslag inom utgiftsområde 6 som uppgår till ca 60 miljarder och förslag om beställningsbemyndiganden. Utskottet föreslår att delvis bifaller anslagsförslagen i regeringens budgetproposition, delvis bifaller 15 av och yrkanden i denna del och att anvisar anslagen inom utgiftsområdet enligt utskottets förslag i bilaga 4 med de anslagsvillkor utskottet angett. Övriga motionsförslag i denna del avstyrks. Utskottet behandlar även regeringens skrivelse 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn i betänkandet samt tre följdmotioner. Utskottet har även följt upp regeringens resultatredovisning till och lägger stor vikt vid att resultatredovisningen i budgetpropositionen gör det möjligt för utskottet att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till de mål som beslutat. Utskottet avstyrker regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse och överlåtelse av materiel. Utskottet föreslår dels ett tillkännagivande om reviderade investeringsplaner för Försvarsmakten dels ett om att regeringen bör redovisa livscykelkostnaden för det medelräckviddiga luftvärnssystemet . Övriga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V och KD) och fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L och MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringens skrivelse 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn. Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Anslag inom utgiftsområde 6 Överlåtelse och upplåtelse av materiel Reviderad investeringsplan för Försvarsmakten Framtida inriktning för utgiftsområdet Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn 1.Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) 2.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (M) 3.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (SD) 4.Försvarsmaktens uppgifter vid civila kriser, punkt 6 (M, C) 5.Försvarsmaktens breda roll, punkt 7 (KD) 6.Avvaktande med köp av medelräckviddigt luftvärn, punkt 8 (V) 7.Upphävande av köp av Patriotsystemet och offert på annat medelräckviddigt luftvärn, punkt 10 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Skrivelse 2017/18:290 Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 1 (SD) Anslag inom utgiftsområde 6 1. anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt utskottets förslag i bilaga 4. 2. bemyndigar regeringen att besluta om en successiv övergång till en förändrad anslagsavräkningsmodell och redovisning av beställningsbemyndiganden för anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 5, bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 10 och motionerna 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkandena 2–5, 2018/19:2821 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2018/19:2946 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–9 samt 2018/19:1370 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:1381 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2018/19:2361 av m.fl. (SD), 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33, 2018/19:2619 av m.fl. (C), 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2018/19:2975 av m.fl. (L). bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 11. c) Krediter i 1. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 2 för att tillgodose Försvarsmaktens behov av rörelsekapital, 2. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 25 för att tillgodose behov av rörelsekapital, 3. utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden, 4. besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 för beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkterna 1, 4, 7 och 8. 1. vidmakthållande av försvarsmateriel –2024 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 2. anskaffning av försvarsmateriel –2024 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar, 3. krisberedskap –2021 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkterna 2, 3 och 9 samt avslår motionerna 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2018/19:911 av (M) och 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 21, 23, 25 och 26. Överlåtelse och upplåtelse av materiel avslår proposition 2018/19:1 utgiftsområde 6 punkt 6. Reviderad investeringsplan för Försvarsmakten ställer sig bakom det utskottet anför om reviderade investeringsplaner för Försvarsmakten och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2946 av m.fl. (M) yrkande 2. Framtida inriktning för utgiftsområdet 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Försvarsmaktens uppgifter vid civila kriser 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 4 (M, C) 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 5 (KD) Avvaktande med köp av medelräckviddigt luftvärn 2018/19:49 av m.fl. (V). Reservation 6 (V) Redovisning av livscykelkostnaden för medelräckviddigt luftvärn ställer sig bakom det utskottet anför om en redovisning av livscykelkostnaden för det medelräckviddiga luftvärnssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:42 av m.fl. (L). Upphävande av köp av Patriotsystemet och offert på annat medelräckviddigt luftvärn 2018/19:59 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (SD) Skrivelsen Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn lägger skrivelse 2017/18:290 till handlingarna. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD)*, (KD), (L)*, (SD)*, (MP)*, (M), ClasGöran (S)*, (M) och (S)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, regeringens skrivelse 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn jämte följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag och motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som föreslås i respektive anslagsmotion. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 11–12). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Vid utskottssammanträdet informerade generaldirektör om uppföljningen av Försvarsmaktens ekonomiska underlag och budget (Ändamålsenligheten i Försvarsmaktens investeringsplan, dnr 2018-00176). Som en del av beredningen av ärendet har utskottet fått information från försvarsminister och Försvarsmaktens generaldirektör vid sammanträdet . Utskottet inhämtade bl.a. information om hur vissa av förslagen till anslagsfördelning som utskottet hade under beredning skilde sig i förhållande till Försvarsmaktens budgetunderlag och vilka verksamhetsmässiga konsekvenser de bedömdes få samt hur det påverkar beställningsbemyndigandena för vissa anslag. Vid försvarsutskottets sammanträde lämnade ledamöterna från och viss kompletterande information till förslagen i sina motioner tillsammans med ett gemensamt förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 6. beslutade att bifalla och reservation med förslag till utgiftsramar och bestämde utgiftsramen för utgiftsområde 6 till 60 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har avslagit regeringens förslag och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 6 till 60 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår försvarsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser om de presenterade resultaten. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 6 i budgetpropositionen. Genomgången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområdet. Tillsammans med anslagen behandlar utskottet vissa av resultaten för statens verksamhet när det gäller försvaret och samhällets krisberedskap. Därefter behandlas regeringens skrivelse om anskaffning av medelräckviddigt luftvärn tillsammans med tre följdmotioner. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19. Förslagen i dessa motioner gäller bl.a. den framtida inriktningen för utgiftsområdet och Försvarsmaktens roll vid civila kriser. Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om direktiv till Försvarsmakten. Jämför reservation 1 (SD). I betänkande 2014/15:FöU11 behandlade utskottet regeringens proposition försvar 2016–2020. Med bifall till propositionen godkände regeringens förslag till mål för det militära respektive det civila försvaret och ett förslag om den huvudsakliga inriktningen för krigsförband i . Dessutom godkände att de krav på operativ förmåga som tidigare hade beslutat skulle upphöra att gälla (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). fattade inte beslut om några nya krav på operativ förmåga för perioden –2020. beslutade att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet genom att • hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen • förebygga och hantera konflikter och krig • skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp • skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. beslutade att målet för det civila försvaret ska vara att • säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna • bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen ska svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Inom ramen för Försvarsberedningens arbete lämnades förslag om mål för vår säkerhet och för totalförsvaret (Ds 2017:66). I departementsskrivelsen redovisas även förslag till uppgifter för det militära och det civila försvaret. Delmål redovisas däremot inte inom områdena. Försvarsberedningen framhåller dock att de bör innehålla såväl kvalitativa som kvantitativa dimensioner. Försvarsberedningens rapport ska redovisas , och beredningens förslag för totalförsvarets fortsatta inriktning –2025 (Fö2017/00020/MFI) är ett viktigt ingångsvärde för de mål kan komma att besluta om för perioden . I budgetbetänkandet anförde utskottet att man delade regeringens syn på att såväl regeringens som behov av att följa upp måluppfyllelsen av olika verksamheter är en viktig utgångspunkt för resultatstyrningen och att detta ska bidra till förverkligandet av de politiska målen. Utskottet ansåg vidare att man förväntar sig att regeringen tydligt redogör för hur man utvecklar resultatredovisningen i såväl kvalitativa som kvantitativa termer. Utskottet menade att det är viktigt att resultatredovisningen i budgetpropositionen gör det möjligt för utskottet att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till målen. När det gäller utvecklingen av de krigsförband som beslutat om lade utskottet mycket stor vikt vid att de blir personellt och materiellt uppfyllda och att den operativa förmågan höjs. Utskottet konstaterade att den förbättrade redovisningen inom materielområdet och inte minst de förbättrade investeringsplanerna för försvarsmateriel stärker möjligheter att bedöma utvecklingen i förhållande till de politiska målen . Utskottet framhöll vikten av att resultatredovisningen till förbättras inom ramen för givna begränsningar. Utskottet välkomnade det utvecklingsarbete som regeringen gjort när det gäller resultatredovisningarna i förhållande till kraven på verksamheten och de beslutade målen, men konstaterade att regeringen behövde tydliggöra hur man avsåg att gå vidare med den utveckling av resultatredovisningen som utskottet tidigare efterfrågat. I budgetpropositionen redovisade regeringen sin bedömning av resultatredovisningen och beskrev då att omvärldsutvecklingen påverkar måluppfyllnaden (prop. 2017/18:1). Utskottet har även därefter framhållit (yttr. 2017/18:FöU11y) att en central del av den operativa förmågan är krigsförbandens materiel. För att ska ha möjlighet att följa upp leveransläget måste den redovisning som ligger till grund för utskottets uppföljning vara tydlig och transparent. Enligt utskottet finns det en brist på tydlighet i de underlag som utskottet ska förhålla sig till. Utskottet framhöll bl.a. att det är av yttersta vikt att tydligheten och insynen i processen för materiel- och logistikförsörjningen förbättras. Utskottet utgick även från att Försvarsberedningen skulle behandla frågan i sitt fortsatta arbete. Vid tidigare uppföljning av försvarsbeslut (bet. 2003/04:FöU5, rskr. 2003/04:170) har utskottet tagit initiativ till uppföljning och utvärdering av beslut om bl.a. Försvarsmaktens förbandsutveckling. Mot bakgrund av slutsatserna av det arbetet tillkännagav vilket beslutsunderlag regeringen bör redovisa för om förbandsutveckling m.m. Erfarenheterna då pekade bl.a. på vikten av att besluten formuleras på ett sådant sätt att kontinuerligt kan följa upp dem. Utskottet framhöll då att regeringen måste lämna förslag till konkreta uppföljningsbara mål och tydligare ange vilka ändamål anslagen är tänkta att finansiera för att styrningen och uppföljningen från sida ska kunna bli mer effektiva (bet. 2003/04:FöU6). Vid utgången av den senast avslutade inriktningsperioden granskade regeringens och Försvarsmaktens genomförande av vissa av beslut om försvaret för perioden –2014 (RiR 2014:4, RiR 2014:7 och RiR 2014:8). menade att generellt hållna målsättningar påverkar förutsättningarna för bl.a. uppföljning. tog inte ställning till målen och kraven i sig men menade att förutsättningarna för styrning och för insyn skulle kunna stärkas om mål och krav förtydligades. rekommenderade därför att målen för det militära försvaret och kraven på operativ förmåga förtydligades genom exempelvis delkrav för att skapa tydligare förutsättningar för styrning och uppföljning. Ett förslag var att stärka den centrala och övergripande uppföljningen av försvarsbesluten genom att i kommande inriktningsproposition föreslå och peka ut ansvar för regelbunden och samlad uppföljning av inriktningsbeslut och för den fortsatta utvecklingen av Försvarsmakten. Därefter har i mer generella iakttagelser (bet. 2016/17:FiU9) även framhållit att delat ansvar medför risker för att ansvarsfördelningen blir oklar, vilket i sin tur har negativa konsekvenser för redovisning, styrning och uppföljning. såg problemen som särskilt påtagliga när ansvaret delas upp mellan en myndighet och regeringen eller eftersom varken regeringen eller omfattas av myndighetsförordningen eller förordningen om intern styrning och kontroll. När regeringens skrivelse 2013/14:255 rapporter om regeringens och Försvarsmaktens genomförande av beslut om försvaret behandlades konstaterade utskottet att granskningen bl.a. visat att målen som låg till grund för reformeringen genomgående varit breda och öppna för tolkning. Vidare framgick att regeringen och Försvarsmakten lagt stor vikt vid att hänvisa till olika omvärldslägen när de bedömer Försvarsmaktens förmåga. Här uppstår en oklarhet eftersom i gällande inriktningsbeslut i ställda operativa krav inte hänvisar till omvärldsbedömningar på detta sätt. konstaterade därför att det blir oklart hur förmågebedömningen förhåller sig till beslut. När utskottet behandlade skrivelsen anfördes i likhet med regeringen att de förslag som lämnades av utredningen för försvarsmateriel (SOU 2014:15) utgjorde en viktig del i det fortsatta förbättringsarbetet. förväntade sig utskottet att arbetet skulle intensifieras ytterligare och att förbättringsarbetet inte endast skulle begränsas till materielförsörjningen. Utskottet underströk att förbättringar med anledning av inriktningspropositionen 2015 skulle lägga en grund för utskottets möjligheter att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag framöver (bet. 2014/15:FöU3). I skrivelsen redovisade regeringen bedömningen att den i samband med den försvarspolitiska inriktningspropositionen hade möjlighet att överväga om målsättningar och krav för det militära förvaret skulle kunna förtydligas. Regeringen framhöll dessutom att Försvarsmakten dels ska föreslå hur krav för krigsförbandens krigsduglighet bör utformas, dels ska föreslå en metod för att mäta och följa upp förbandens utveckling i förhållande till kraven. Som ett led i utskottets arbete med att följa upp beslut för den senaste försvarspolitiska inriktningsperioden fick en utredare i uppdrag att analysera om Försvarsmaktens insatsorganisation hade utvecklats i enlighet med beslut när det gäller bemanningsläget som helhet. Utredaren skulle redovisa i vilken utsträckning den insatsorganisation som hade beslutat hade bemannats. I sin rapport (2014/15:RFR4) konstaterade utredaren bl.a. att insatsorganisationer vid utgången av 2014 omfattade ca 50 000 befattningar, varav ca 6 000 ännu inte var bemannade. Tillkännagivanden som regeringen återredovisar Regeringen har i budgetpropositionen valt att återrapportera till hur regeringen har tagit hand om ett antal av tillkännagivanden. Två av frågorna som tillkännagivandena avser bedömer regeringen vara slutbehandlade, och det gäller dels anskaffning av ett nytt medelräckviddigt luftvärnssystem, dels två tillkännagivanden för regeringen att ansvaret för att vidmakthålla materiel och tillhörande upphandling bör överföras till Försvarsmakten (bet. 2017/18:FöU1 punkt 5, rskr. 2017/18:101 och bet. 2017/18:FöU6 punkt 13, rskr. 2017/18:265). Med hänvisning till de åtgärderna och bedömningarna i budgetproposition anser regeringen att tillkännagivandena i fråga om vidmakthållande är slutbehandlade. När det gäller medelräckviddigt luftvärn begärde regeringen bemyndigande att anskaffa ett nytt medelräckviddigt luftvärnssystem i budgetpropositionen . tillstyrkte regeringens förslag, men tillkännagav att regeringen bör förankra anskaffningen i (bet. 2017/18:FöU1 punkt 7, rskr. 2017/18:101). I enlighet med tillkännagivande beslutade regeringen att lämna en skrivelse till (skr. 2017/18:290 Anskaffning av medelräckviddigt luftvärn). Ytterligare två frågor, som regeringen inte bedömer vara slutbehandlade, redovisas i budgetpropositionen. Dels gäller det att har tillkännagett för regeringen att den bör klargöra för Försvarsmakten att försvarsmusikens uppgift, utöver att medverka i statsceremonier, är att medverka nationellt och internationellt i förbandsspelningar och konserter för det civila samhället (bet. 2016/17:FöU6 punkt 16, rskr. 2016/17:176). har meddelat att den inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet kan anses slutbehandlat och gjorde därför ett nytt tillkännagivande till regeringen (bet. 2017/18:FöU1 punkt 3, rskr. 2017/18:101). Dels gäller det civil-militär samverkan och stödet till samhället där regeringen i budgetpropositionen beskriver beredningsläget. har tillkännagett för regeringen att det bör genomföras en översyn av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet, att de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället bör ses över, att en samlad översyn av civila och militära krigsplaceringar bör göras samt att de regionala staberna bör omorganiseras och ges ett utökat mandat för att stärka den civil-militära samverkan (bet. 2016/17:FöU6 punkt 6, rskr. 2016/17:176). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) angav regeringen att den delar bedömning, och vilka åtgärder som pågår inom de områden som ingår i tillkännagivandet redovisades. Nedan följer regeringens sammanfattning av pågående arbete. När det gäller en översyn av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet har regeringen i regleringsbreven gett i uppdrag till Försvarsmakten och länsstyrelserna att redovisa hur de regionala stabernas samarbete med länsstyrelserna utvecklas när det gäller totalförsvarsplaneringen.