bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. Vidare anger de övergripande målen i läroplanen att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. Enligt läroplanen förutsätts dessutom att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom en samverkan med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan att skolans personal, efter att rektorn har gjort en arbetsfördelning, bl.a. ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn ansvarar vidare för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Rektorn ansvarar även för att studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta. Målet som fastslås i läroplanen är att varje elev medvetet ska kunna ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper. har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Detta uppdrag förlängdes i och med antagandet av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 175, bet. 2015/16:UbU1 s. 77). Uppdraget ska enligt regeringen syfta till att höja kvaliteten i skolornas arbete med arbetslivskunskap och dessutom byggas ut med ytterligare fokus på att stärka jämställdhetsperspektivet. I regleringsbrev (s. 9) anges att fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . I den senaste delredovisningen (dnr 2013:00121) redovisar att man har genomfört en rad insatser inom det aktuella uppdraget. Myndigheten har bl.a. genomfört ett antal kurser, deltagit i workshoppar för att öka kunskapen om och skapa intresse för studie- och yrkesvägledningen i olika skolformer och berätta om olika utbildningsinsatser samt genomfört ett nordiskt erfarenhetsutbyte. Vidare redovisar att olika stödmaterial har utarbetats för lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. Ett av materialen syftar till att stödja och stimulera arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i undervisningen och utgår från kursplanernas centrala innehåll. anför vidare i delredovisningen av uppdraget att man genomfört ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktat till främst lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare i . utvidgades insatsen mer systematiskt mot gymnasieskolan, utbildning i svenska för invandrare och den kommunala vuxenutbildningen. Utbildningspaketet har tagits fram tillsammans med Arbetsförmedlingen i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång. har sammanlagt 2 299 lärare, studie- och yrkesvägledare samt skolledare deltagit i fördelat på 29 orter i landet. Av dessa påbörjade 856 deltagare utbildningen . Därutöver deltog 71 deltagare i en uppföljande tredje utbildningsdag (dag tre). Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv bifölls av (bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Lagändringarna innebär bl.a. att praktisk arbetslivsorientering (prao) blir obligatorisk för alla skolelever i under minst fr.o.m. årskurs 8. Det blir huvudmännens ansvar att ordna prao för eleverna fr.o.m. . Utredning om en utvecklad studie- och yrkesvägledning Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2017:116) med uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla studie- och yrkesvägledningen. En särskild utredare ska bl.a. • analysera hur undervisningen samt kompetensen hos pedagogisk personal kan utvecklas inom studie- och yrkesvägledning och området arbetslivskunskap • analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten • analysera hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas • analysera hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter nyanlända elevers behov • analysera hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare i skolväsendet kan öka, och vid behov lämna förslag på åtgärder och nödvändiga författningsförslag. Uppdraget i ovanstående delar ska redovisas . Utskottets uppföljning av studie- och yrkesvägledningen Utskottet har beslutat att följa upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (4 § prot. 2016/17:32). Utvärderingen förväntas bli klar . tillkännagivande om studie- och yrkesvägledningen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 s. 26 f.). I regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anger regeringen att tillkännagivande inte är slutbehandlat (s. 64). När det gäller yrkanden om att på olika sätt stärka eller utveckla studie- och yrkesvägledningen i skolan kan utskottet inledningsvis konstatera att enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt utskottets uppfattning kan man med väl underbyggda val minska risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. Vägledningen är också viktig för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är därför av stor vikt. Utskottet genomför därför en uppföljning av hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar (4 § prot. 2016/17:32). Uppföljningen väntas kunna slutföras . Även regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla studie- och yrkesvägledningen. Uppdraget i här aktuella delar ska redovisas (dir. 2017:116). Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Med hänvisning till pågående arbete, utskottets egeninitierade uppföljningsarbete samt den pågående utredningen av studie- och yrkesvägledningen ser utskottet inget behov för att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:703 (S), 2017/18:1998 (M) yrkande 2, 2017/18:3361 (M) yrkande 1, 2017/18:3759 (C) yrkande 12 och 2017/18:3789 (C) yrkande 20, och utskottet avstyrker därmed motionerna. När det gäller yrkanden om obligatorisk praktik för alla högstadieelever på olika gymnasieprogram konstaterar utskottet att ställt sig bakom ett förslag om att praktisk arbetslivsorientering (prao) ska bli obligatorisk för skolelever i under minst fr.o.m. årskurs 8 (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Utskottet ser mot den bakgrunden inte behov av någon obligatorisk praktik för alla högstadieelever på olika gymnasieprogram och avstyrker därmed motionerna 2017/18:2283 (SD) yrkande 1 och 2017/18:3361 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. trygghet och studiero, skollokaler och skolmiljön. Jämför reservation 22 (M), 23 (C), 24 (V), 25 (L), 26 (KD) och 27 (SD, KD). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs en översyn av de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa. Enligt motionärerna drar sig lärare för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. I kommittémotion 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs att skolhuvudmännen ska få ett utökat uppdrag att i sina handlingsplaner mot kränkning och trakasserier också granska den sociala och fysiska miljön på skolan, t.ex. genom återkommande elevenkäter. Utvärderingen ska sedan enligt motionärerna granskas av Skolinspektionen i samband med uppföljningen av handlingsplanerna. I motion 2017/18:3375 av (SD) föreslås en skärpning av skollagen som ger skolledningen rätt att stoppa elever från att ta med sig mobiltelefoner in på lektionen. Detta skulle enligt motionären förbättra arbetsmiljön avsevärt. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 25 efterfrågas en skärpning av skolans skyldighet att flytta elever som stör de andra elevernas trygghet eller arbetsro för att öka känslan av trygghet hos eleverna. I yrkande 26 begärs att skolor ska bli skyldiga att polisanmäla brott om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Enligt motionärerna polisanmäls på många håll i landet inte brott som begås på skolan, trots att en del av gärningarna är allvarliga. I motion 2017/18:256 av (C) begärs att skolmiljön ska förbättras. Enligt motionären är den fysiska arbetsmiljön viktig eftersom den påverkar barnens studieresultat. I motion 2017/18:260 av (C) framhålls att krafttag måste tas i de svenska skolorna för att säkra en god arbetsmiljö för både elever och lärare. Enligt motionären har arbetsmiljön i klassrummen blivit sämre. I kommittémotion 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs att skollagen ska förtydligas vad gäller fysisk tillgänglighet i skollokaler. Enligt motionärerna tillåts friskolor i praktiken att bedriva sin verksamhet i fysiskt otillgängliga lokaler. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 31 anser motionärerna att varje kommun ska genomföra en inventering av den fysiska skolmiljön. Motionärerna framhåller att det är skolhuvudmännen som har huvudansvaret för skolmiljön, för att förebygga och förhindra risker för olycksfall eller sjukdom och för att skapa en god miljö för lärande. I yrkande 32 efterfrågas förslag på lagstiftning som tydliggör att både elever och föräldrar har ett ansvar för att medverka till en god skolmiljö. ställer skollagen krav på rektorn och huvudmannen vad gäller ansvar för god arbetsmiljö och trygghet. Det behöver enligt motionärerna tydliggöras vilket ansvar elever och vårdnadshavare har för en god arbetsmiljö och trygghet. I yrkande 33 efterfrågas förslag på lagstiftning som tydliggör att den som avsiktligt saboterar skolans fysiska miljö ska delta i att återställa det som skadats. I motion 2017/18:1405 av (S) efterfrågas en översyn av förskole- och skolsituationen för barn som behöver skydd på grund av våld i nära relationer i syfte att tillgodose barnens behov och rättigheter. Barn som befinner sig på ett skyddat boende har enligt motionärerna samma rätt och behov av förskola och skola som andra barn, men på grund av omständigheterna kan de inte nyttja sin skol- eller förskoleplacering. I motion 2017/18:1686 av (MP) yrkande 1 framhålls behovet av mer information om innemiljön i skolor och dess påverkan på elevernas prestationer. I yrkande 2 uppmärksammas behovet av att förbättra informationen om det bidrag som finns för upprustning av dåliga skolmiljöer. I yrkande 3 begärs en översyn av nivån på det befintliga bidraget för upprustning av innemiljöer i skolor. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 8 framhåller motionärerna när det gäller trygghet och studiero bl.a. att värdegrundsfrågor ska diskuteras aktivt på varje skola. Skolan ska ansvara för att även vårdnadshavarna involveras. Såväl rektor som personal bör ha en handlingsplikt, inte bara anmälningsplikt, när de fått kännedom om att en elev blivit utsatt för kränkande behandling. I yrkande 22 efterfrågas förslag på åtgärder som på allvar förbättrar lärarnas arbetsmiljö. Enligt motionärerna är det viktigt att lyfta lärarnas arbetsvillkor för att kunna motverka bristen på lärare. Arbetsmiljön och arbetssituationen är ett av de vanligaste skälen till att lärare väljer att arbeta med något annat än skolan. I kommittémotion 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås att arbetsmiljölagen ska omfatta elever i fritidshem på ett liknande sätt som den omfattar elever i och i gymnasieskolan. Arbetsmiljöskyddet varierar för de yngre skolbarnen trots att verksamheten ofta bedrivs i samma lokaler. Bakgrund och gällande rätt I 5 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklassen. Den gäller också för den personal som arbetar i förskolor och på fritidshem. Däremot omfattas inte barnen i förskolor och på fritidshem av arbetsmiljölagen. Lagstiftningen gäller arbetsplatser; hit räknas lokaler men också skolor och förskolor. Det finns bestämmelser om inomhusmiljö, inomhustemperaturer på arbetsplatser, ventilation på arbetsplatser och radonhalter. Enligt 3 kap. 1 a § arbetsmiljölagen ska arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. De som genomgår utbildning, med undantag för barn i förskolor och elever i fritidshem, omfattas av begreppet arbetstagare (se även nedan i avsnittet översyn av tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen). I 5 kap. skollagen finns även bestämmelser om ordningsregler och disciplinära åtgärder och andra särskilda åtgärder. Enligt 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt det som anges i 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. översyn av tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen föreslog i sitt betänkande (SOU 2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som även innefattade förskolan och skolbarnomsorgen. beslutade den dåvarande regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag att bl.a. utreda frågan om huruvida tillämpningsområdet för arbetsmiljölagen skulle utvidgas till att också omfatta barn i förskolor och på fritidshem. Uppdraget redovisades 2006 i delbetänkandet Bättre arbetsmiljö-regler I – Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44). Utredningen avstod från att föreslå att även förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skulle falla inom ramen för arbetsmiljölagens tillämpning. Vid bedömningen tog man särskilt fasta på den grundläggande invändningen att arbetsmiljölagen bygger på det arbetsrättsliga systemet och är utformad med tanke på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Utredningen betonade i stället ett förstärkt ansvar för huvudmannen för barnens hälsa och säkerhet när de vistas i förskolor och på fritidshem och en tillsyn av verksamheten i detta avseende. klassas bristande tillgänglighet i alla skolformer som diskriminering enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567). Med bristande tillgänglighet avses enligt diskrimineringslagen att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att ”skäliga åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan sådan funktionsnedsättning”. Begreppet tillgänglighet innefattar stöd eller personlig service, information och kommunikation samt den fysiska miljön. I förarbetena till ändringen i diskrimineringslagen (prop. 2013/14:198) förtydligas det att förbudet mot diskriminering med anledning av bristande tillgänglighet omfattar verksamhet som avses i skollagen (2010:800), dvs. hela skolväsendet som anordnas av det allmänna och av enskilda, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Även elevhälsan omfattas. har tagit fram en juridisk vägledning om trygghet och studiero (senast reviderad ), i vilken förklarar det gällande regelverket för bl.a. de tillfälliga åtgärder som rektorer och lärare har befogenhet att besluta om för trygghet och studiero. Vägledningen förklarar att lärarna och den övriga personalen har ansvar för eleverna i skolan. Om det händer något ska de ingripa för att skapa trygghet och studiero för eleverna eller för att komma till rätta med en elev som stör. När det särskilt gäller rektorns och lärarens rätt att ta ifrån en elev ett föremål om det används så att det stör utbildningen eller riskerar att skada någon i skolan eller i fritidshemmet anför följande. När det gäller föremål som stör är det hur föremålet används som är grunden för omhändertagandet. Exempelvis kan en mobiltelefon vara störande även om den är avstängd. Föremålet som omhändertas ska enligt vägledningen lämnas tillbaka senast när eleven slutar för dagen. Undantaget är om eleven har tagit med sig föremålet eller om det är ett föremål som eleven inte bör få tillbaka på grund av dess beskaffenhet. I så fall kan man enligt vägledningen omhänderta föremålet i i avvaktan på att vårdnadshavarna kontaktats. har regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan. Myndigheten ska vidare med utgångspunkt i kartläggningen lämna förslag till åtgärder för att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. Uppdraget ska redovisas till () . genomförde –2016 en s.k. skoltillsyn, inom vilken av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor ska ha inspekterats av . Huvudinriktningen av inspektionen var att arbetsgivarna skulle få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattades olika riskområden i skolan, nämligen hög arbetsbelastning, hot och våld samt den fysiska arbetsmiljön som buller, ventilation och städning. De skolformer som berördes av inspektionerna var förskoleklassen, grund- och gymnasieskolan samt grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer har i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem. Statsbidraget får enligt förordningen lämnas för att rusta upp skollokaler i syfte att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan utemiljöer vid förskolor, skolor och fritidshem i syfte att ge barn och elever en förbättrad och trygg lärmiljö som främjar fysisk aktivitet. var avsatta för statsbidraget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 231, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). var motsvarande siffra (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1 s. 52, rskr. 2017/18:125). har bl.a. tagit fram en informationsbroschyr och en inspirationsaffisch om statsbidraget samt tillhandahåller information på sin webbplats. Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering lämnade sitt slutbetänkande Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) . I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att det behövs ett samlat ansvar för att motverka kränkningar i skolverksamhet. Utredningen föreslår därför att arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet flyttas från () till Skolinspektionen. Till följd av detta föreslås det att diskrimineringslagens (2008:567) regler som rör skollagsreglerad verksamhet flyttas till skollagen och samordnas med reglerna där om kränkande behandling. Det innebär att såväl förbuden mot diskriminering och repressalier som reglerna om aktiva åtgärder för att motverka diskriminering som gäller för skollagsreglerad verksamhet kommer att regleras i skollagen. Utredningen har remitterats och bereds inom . Utskottet vill understryka betydelsen av en god arbetsmiljö och tillgängliga skollokaler för barn, elever och vuxna, i enlighet med gällande reglering. Utskottet vill också särskilt lyfta fram det beslut har fattat om ett statsbidrag för renovering av skollokaler. Syftet med bidraget är att förbättra barns och elevers lärmiljö och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan. Även upprustning av utemiljöer vid bl.a. förskolor och skolor omfattas av bidraget. Utskottet vill också framhålla det omfattande skoltillsynsprojekt som avslutade , vars huvudinriktning var att arbetsgivarna skulle få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattade tillsynen olika riskområden i skolan, bl.a. hot och våld. Utskottet utgår från att skolans aktörer tar till sig de resultat, slutsatser och rekommendationer som genererats i tillsynen. Utskottet kan när det gäller frågan om huruvida arbetsmiljölagen ska omfatta elever i fritidshem konstatera att frågan tidigare utretts av en statlig utredning. Utredningen ansåg bl.a. med hänvisning till att arbetsmiljölagen bygger på det arbetsrättsliga systemet och är utformad med tanke på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare att det inte fanns skäl att göra några ändringar. Utskottet kan heller inte se något behov av ändring i arbetsmiljölagen i berört hänseende. När det gäller kränkningar och diskriminering vill utskottet avvakta pågående beredning av förslagen i slutbetänkandet (SOU 2016:87) från Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering. Utskottet vill särskilt framhålla att när det gäller trygghet och studiero i skolan har utskottet identifierat ett antal problem med det nuvarande regelverket, vilket utskottet närmare utvecklar i utskottsinitiativet om trygghet och studiero (se avsnittet Trygghet och studiero). I övrigt anser utskottet att det gällande regelverket är väl avvägt.