bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Samma indikation på en effektivare energianvändning skulle uppkomma om fjärrvärmekunder kopplar bort sig från fjärrvärmenätet för att i stället skaffa sig en värmepump, eftersom den energi som tas från omgivningen med en värmepump inte tas med i energistatistiken. Sammantaget anser de att propositionen bör avslås i den aktuella delen (yrkande 2). Motionärerna förordar i stället ett mål för energieffektivisering med innebörden att energianvändningen 2030 ska vara effektivare jämfört med , uttryckt i termer av använd energi i relation till BNP (yrkande 4). I partimotion 2017/18:1141 av m.fl. slås det fast att EU:s energipolitiska mål är otillräckliga. Motionärerna anser att bör verka för att EU antar följande energimål (yrkande 11): – Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. – Alla verksamheter ska åläggas att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. bör även verka för att EU antar en målsättning om att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar (yrkande 13). I Liberalernas partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) framhålls det att EU:s energiunion bör utvecklas ytterligare, med fokus på klimatneutrala energislag som förnybart och kärnkraft. Vidare anser motionärerna att en viktig del är att minska beroendet av rysk fossilgas. Ett tillkännagivande om en stark europeisk klimat- och energipolitik efterfrågas (yrkande 17). I Liberalernas kommittémotion 2017/18:4149 av m.fl. konstateras det inledningsvis att , , , och har enats om den s.k. energiöverenskommelsen. Vidare slår motionärerna fast att den aktuella propositionen baseras på denna överenskommelse. Eftersom Liberalerna inte står bakom energiöverenskommelsen kan motionärerna därför inte heller stå bakom propositionen. Motionärerna konstaterar att tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med försumbara utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Målet om en fossilfri, klimatneutral energiproduktion är uppnått inom elproduktionen. Enligt motionärerna ligger klimatutmaningar inom andra sektorer. Vidare slår motionärerna fast att regeringen föreslår ett mål om ett helt förnybart elsystem till 2040 men att detta mål inte är ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och att det inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Detta mål har tolkats olika, vilket resulterar i en otydlighet som är olycklig. Motionärerna värnar klimatsmarta energisystem och kan därför inte stå bakom målet om förnybar elproduktion. Motionärerna betraktar förnybar energi som ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte som ett mål i sig självt. Målet ska i stället vara att värna och utveckla det näst intill fossilfria elsystem som har. Motionärerna anser att bör avslå förslaget om ett mål med innebörden att elsystemet 2040 ska vara helt förnybart. När det gäller regeringens förslag till mål för energieffektivisering konstaterar motionärerna att målet i praktiken innebär ett tak för energianvändningen och framhåller vidare att energieffektivisering inte ska vara ett självändamål. Om energiproduktionen är hållbar kan det vara rationellt att använda mer energi för att slippa ta till andra åtgärder som har en negativ miljöpåverkan. Hållbar energi ska ses som en möjliggörare och dess användning ska inte begränsas, snarare uppmuntras. Ett tak för energianvändningen ter sig mot den bakgrunden som ett mycket trubbigt styrmedel som riskerar att bli direkt kontraproduktivt ur ett klimatperspektiv. Eftersom Liberalerna alltså inte står bakom energiöverenskommelsen och inte heller det som regeringen föreslår i den aktuella propositionen bör energipolitikens riktlinjer baseras på de övergripande målen för energipolitiken och kompletteras med ett mål om fossilfri elproduktion. Även om motionärerna säger sig kunna acceptera regeringens förslag om ett övergripande mål med innebörden att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet yrkar de avslag på hela propositionen, inklusive förslaget om att upphäva tidigare beslutade riksdagsbindningar som rör energipolitiken. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för den svenska välfärden, sägs det i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD). Motionärerna framhåller att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. De framhåller att det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. Vidare redovisar de att värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050. Vidare påminner motionärerna om att även Agenda 2030 – de av FN antagna målen för global utveckling – där ett av de 17 målen är hållbar energi för alla. Målsättningen är att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. För att det ska vara möjligt att nå dessa mål krävs det att arbetet med klimat- och energifrågorna intensifieras såväl på den nationella som på den internationella nivån. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 2). Motionärerna framhåller att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. När det gäller förnybar elproduktion anser motionärerna att elcertifikatssystemet har varit framgångsrikt men menar att på ska subventioner riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Därför bör det redan nu göras en översyn av subventioner för alla energislag (yrkande 13). Generellt sett anser motionärerna att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har de största klimatutsläppen. För del handlar det i första hand om satsningar för mindre utsläpp i transportsektorn. Vidare framhåller motionärerna att energi- och klimatrådgivning kan medverka till samhällsekonomisk effektivitet. är alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning, men motionärerna anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. De vill därför ta bort detta krav på kommunerna och i stället förstärka uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag (yrkande 15). Motionärerna vill också att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. För att uppnå detta måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. EU:s standarder och målsättningar spelar här en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. Motionärerna ser mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. De begär ett tillkännagivande om betydelsen av att vidhålla energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och dess medborgare (yrkande 20). konstaterar motionärerna att en sådan garanti för en effektiv, modern och hållbar energiförsörjning inom EU inte enbart är beroende av EU:s förmåga och vilja på energiområdet. EU bör uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika ett beroende av energi från andra länder. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 23). Som framgår av det tidigare propositionsreferatet slöts en blocköverskridande energipolitisk ramöverenskommelse mellan , , , och . I överenskommelsen slogs det fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare enades man om att målet 2040 ska vara förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraft som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. har fantastiska förutsättningar för förnybar elproduktion, och det är rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Elcertifikatssystemet förlängs och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas, enligt partierna. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, och dessa fastslås i överenskommelsen. Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är i överenskommelsen förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnad på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. Detta överensstämmer med vad som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om Kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Genom överenskommelsen säkerställs även att vattenkraften ska leva upp till moderna miljökrav. Enligt regeringens uppfattning kräver framtidens energiförsörjning lösningar som ger en trygg, konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar tillgång på el. Elkunder ska också kunna förvänta sig att det finns tillgång till el . Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en parlamentarisk kommission – – med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. slutredovisade sitt uppdrag (SOU 2017:2 Kraftsamling för framtidens energi). Förslagen i betänkandet utgick från den refererade energiöverenskommelsen. Följande energipolitiska mål föreslogs: – Målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. – ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Vidare konstaterade att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. konstaterade vidare att det är en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. I betänkandet lämnar en rad förslag och bedömningar. De innebär bl.a. följande: – Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. – får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . – Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. – Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . – Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer (prop. 2008/09:163) kvarstår. – Placeringsreglementet i Kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. – ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. – Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, dvs. Skatten ska sänkas stegvis med start . – Det ska utredas hur förenklingar och anpassningar kan ske av befintliga regelverk och skattelagstiftning för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. – Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. – En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska styrmedel och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. – Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. – I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell som och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. Utöver dessa förslag och bedömningar lämnade en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet, bl.a. att det bör inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter för de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. Kommissionens betänkande var ute på remiss . gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömålsberedningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i en bred politisk dialog. slöts sedan en bred överenskommelse om den framtida klimatpolitiken mellan Socialdemokraterna, , samt i vissa delar även . Regeringen överlämnade därefter en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk till (prop. 2016/17:146). består av nya klimatmål, en klimatlag och ett klimatpolitiskt råd. Som ett nytt långsiktigt klimatmål ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Vid behandlingen av propositionen antog även nya etappmål till 2030 och 2040 (bet. 2016/17:MJU24). EU:s klimat- och energiramverk, energiunionen och vinterpaketet energipolitik påverkas av beslut som fattas på EU-nivå. enades EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030. Målen i överenskommelsen innebär att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivåer. Målen innebär också att energieffektiviseringen ska uppgå till och att andelen förnybar energi ska vara till 2030. Målet för minskningen av växthusgaser är bindande. presenterade kommissionen meddelandet En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015) 80 final). Strategin består av följande fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: – forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfte fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen, och i en bilaga listades 43 nya initiativ och lagförslag . betonade vid sitt möte att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. presenterade kommissionen ett paket med initiativ – energi för alla i (det s.k. vinterpaketet) – vars övergripande intentioner är att underlätta omställningen av energisektorn inom EU genom att prioritera energieffektivisering, genom att EU ska bli världsledande inom förnybar energi och genom rättvisa villkor för konsumenterna. Paketet innehöll förslag till revidering av energieffektiviseringsdirektivet (EED) och byggnaders energiprestanda, revidering av förnybartdirektivet – inklusive hållbarhetskriterier för biomassa – flera förslag om en ny elmarknadsdesign samt ett förslag om ett övergripande styrningssystem för energiunionen. antog rådet allmänna riktlinjer för revideringen av EED och förnybartdirektivet, och antog rapporter om de båda direktiven. Parlamentets och rådets syn sammanfaller inte helt bl.a. när det gäller målutformning och målnivåer, och trepartsförhandlingar har inletts . Det innevarande bulgariska ordförandeskapets ambition är att komma så långt som möjligt med arbetet, och de hoppas kunna avsluta förhandlingarna under sitt ordförandeskap. Nästa rådsmöte (TTE) äger rum . Vid mötet kommer ordförandeskapet att lämna en rapport om läget i de pågående trepartsförhandlingarna. tog utskottet ställning till ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gällde energipolitikens övergripande inriktning (bet. 2016/17:NU14). Flera av dessa var likalydande med eller snarlika de nu aktuella, och samtliga yrkanden avstyrktes. Utskottet konstaterade bl.a. att det långsiktiga perspektiv som präglar både klimatfrågan och målsättningen att uppnå ett långsiktigt hållbart energisystem har varit vägledande för det arbete som har bedrivits av den parlamentariskt sammansatta . Utskottet ansåg att det fanns skäl att avvakta den fortsatta beredningen av betänkande innan det var motiverat för att göra ett allmänt uttalande om att behöver en långsiktig och effektiv energipolitik. Vidare instämde utskottet i regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga. Genom satsningar på förnybar energi som ersätter fossila bränslen skapas förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Utskottet såg det inte som motiverat för att uttala sig i linje med vad som då – liksom nu – föreslogs i en motion (M) om att ska ha ett robust energisystem som vilar på de tre benen vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Utskottet ansåg inte heller att det fanns skäl för att ställa sig bakom förslaget i en motion (KD) om ett allmänt hållet uttalande om behovet av att intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna. Utöver detta konstaterade utskottet att den energipolitiska grundsyn som genomsyrar en annan motion (SD) till stor del står i kontrast till den hållning som utskottet förespråkar. Utskottet höll med om det som framfördes i en motion (KD) om subventioner till olika energislag. Utskottet redovisade uppfattningen att subventioner i första hand ska riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Ett riksdagsuttalande om att alla subventioner till olika energislag ska ses över med denna inriktning ansåg utskottet dock kunde undvaras. I fråga om EU:s roll på det energipolitiska området som togs upp i några motioner framhöll utskottet att på många sätt kan ses som ett föregångsland på det energipolitiska området. Mot den bakgrunden var det också utskottets övertygelse att regeringen agerar så kraftfullt som det bara är möjligt för att få genomslag för svenska prioriteringar i EU:s energipolitiska arbete inklusive det arbete som bedrivs inom ramen för energiunionen. Detta gagnar inte bara EU och dess medlemsstater utan ökar även förutsättningarna för att nå övergripande energi- och klimatpolitiska målsättningar. Försörjningstrygghet och energipolitikens säkerhetspolitiska dimensioner är faktorer som alltid måste vara en del av detta arbete, vilket också inkluderar EU:s förhållningssätt till agerande på det energipolitiska området. Utskottet ansåg att det mot denna bakgrund inte fanns skäl för att uttala sig i linje med vad som föreslogs i en motion (L) om att måste delta aktivt i arbetet med att genomföra energiunionen, bl.a. för att minska beroendet av rysk gas. Utskottet såg inte heller något behov av att tillstyrka en motion (KD) i de delar som gällde mer allmänt hållna uttalanden om genomförandet av energiunionen och de förslag som den omfattar eller om behovet av att minska beroendet av energi från tredjeländer. Utskottet avstyrkte även en motion (KD) i den del som gällde att avskaffa kravet på att kommunerna ska tillhandahålla energirådgivning och i stället föra över denna verksamhet till . Utskottet ansåg att den nuvarande ordningen fungerar väl och fann därför inga skäl att gå motionärerna till mötes i detta avseende. Utskottet tar inledningsvis ställning till de förslag om mål för energipolitiken som finns i propositionen. Därefter behandlar utskottet övriga motionsyrkanden om energipolitikens inriktning. Ett robust och tillförlitligt energisystem är en grundläggande förutsättning för ett modernt och väl fungerande samhälle, något som blir allt tydligare i en digitaliserad värld där fler och fler områden blir beroende av en säker tillgång på el. Dessutom ska energisystemet möjliggöra och bidra till en god sysselsättning. Den nu aktuella propositionen bygger på en stabil politisk enighet manifesterad i den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och som även präglade arbete. Även om inte alla riksdagspartier står bakom denna överenskommelse eller förslag konstaterar utskottet att det finns en mycket bred blocköverskridande enighet bestående av sex partier bakom förslagen i den nu aktuella propositionen till mål för energipolitiken och om att upphäva tidigare beslutade mål. Med de nya målen som grund ges långsiktiga förutsättningar för energipolitiken att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionen. Förslagen i motionerna 2017/18:4147 (SD) och 2017/18:4149 (L), som innebär att hela eller delar av propositionen ska avslås, avstyrks därmed. Övrigt om energipolitikens inriktning I det föregående avsnittet har utskottet ställt sig bakom regeringens förslag till övergripande mål för energipolitiken. I detta avsnitt behandlar utskottet förslag i motioner som berör vissa delar av energipolitikens inriktning. Utskottet konstaterar inledningsvis att den energipolitiska inriktning som föreslås i propositionen och som vilar på den breda energiöverenskommelsen är den som ska gälla fortsättningsvis. Något riksdagsuttalande om inriktningen i linje med vad som föreslås i motion 2017/18:3404 (M) är därför inte aktuellt. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Vidare konstaterar utskottet att den energipolitiska grundsyn som genomsyrar motionerna 2017/18:899 (SD), 2017/18:900 (SD) och 2017/18:931 (SD) till stor del står i kontrast till den ovan redovisade hållning som utskottet förespråkar. De tre motionerna bör därför avslås av i de aktuella delarna. I några av motionerna lyfts energifrågornas internationella dimension upp.