bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Målet ska uppnås gemensamt av unionen på det mest kostnadseffektiva sättet, och alla sektorer inom ekonomin bör bidra till att uppnå dessa utsläppsminskningar. Det reformerande EU ETS-direktivet innebär att en s.k. marknadsstabiliseringsreserv (MSR) införs för att begränsa antalet utsläppsrätter på marknaden och därmed dämpa prisvolatiliteten i systemet (se närmare redovisning om EU ETS ovan). () har på uppdrag av regeringen analyserat under vilka förutsättningar och i vilken utsträckning nationella åtgärder påverkar det totala utsläppsutrymmet inom EU ETS när löpande annulleringar ur marknadsstabilitetsreserven genomförs. Uppdraget innefattar även en analys av vilka faktorer som avgör om nationella åtgärder leder till minskade utsläpp inom EU eller inte och vilka av dessa som är dominerande. Sammanfattningsvis konstaterar KI att den automatiska annulleringen av utsläppsrätter innebär att genom lokala och nationella åtgärder påverkar den totala mängden utsläpp som ingår i EU:s handel med utsläppsrätter. Det kräver emellertid att de nationella åtgärderna snabbt leder till svenska utsläppsminskningar, och därför kan t.ex. åtgärder som medför att aktörer snabbt byter till fossilfria bränslen vara aktuella. Systemet gör att svenska åtgärder kan påverka utsläppen så länge som antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger 833 miljoner. Är antalet lägre fungerar systemet precis som tidigare – en minskning av utsläppen från den svenska handlande sektorn innebär att andra länder släpper ut i stället eller att utsläppen görs vid ett annat tillfälle. Den nya ordningen kan däremot inte motivera långsiktiga justeringar av svensk klimatpolitik. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 148) påpekar regeringen att utsläpp från industrins förbränning och processer utgör omkring en tredjedel av de samlade utsläppen i , och att en stor del av de direkta utsläppen för industrin kommer från några särskilt energi- och koldioxidintensiva branscher. De flesta av dessa branscher har en stor andel processrelaterade växthusgasutsläpp som är svåra att minska. För att stödja tekniksprång som minskar de processrelaterade utsläppen i dessa branscher inför regeringen som består av stöd både till förstudier och till investeringar. Det övergripande syftet är att åstadkomma tekniksprång som är nödvändiga för att på åstadkomma väsentliga utsläppsminskningar, inte utsläppsminskningar på marginalen i närtid. beslutade om att anvisa till anslaget 1:20 Industriklivet inom utgiftsområde 20 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Enligt uppgift från Miljö- och får reduktionsplikten inte kombineras med skattebefrielse för samma volymer, dvs. en faktisk liter biodiesel får inte omfattas av både reduktionsplikten och skattenedsättning. Däremot kan man ha reduktionsplikt för de volymer som blandas med bensin och diesel och skattebefrielse för de volymer som säljs som rena biodrivmedel. På så sätt används olika styrmedel för olika produkter i stället för s.k. dubbla styrmedel. Prissättning av utsläpp av växthusger I artikel 191.2 i EUF-fördraget föreskrivs att unionens politik ska bygga på principen att förorenaren bör betala, och på denna grund föreskrivs i EU ETS en övergång mot full auktionering. Principen framgår även av 2 kap. 3 § miljö-balken: Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I samma syfte ska vid yrkesmässig verksamhet användas bästa möjliga teknik. Dessa försiktighetsmått ska vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Liksom regeringen anför i skrivelsen anser utskottet att klimat- och miljöfrågorna behöver integreras i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället för att ska kunna nå de utsläppsmål som har beslutats av . som utskottet med tillfredsställelse noterar att regeringen och dess myndigheter arbetar aktivt för att integrera klimat- och miljöhänsyn i viktiga politikområden, förutsätter utskottet att sådana ansträngningar fortsätter. Därtill vill utskottet framhålla att regeringen föreslagit ändringar i (2010:900) som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna för klimatets förändring. Regeringen har även presenterat en nationell strategi för klimatanpassning som syftar till att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen därav. Mot denna bakgrund bedömer utskottet att motionerna 2017/18:2820 (L) yrkandena 2 och 3 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill inledningsvis framhålla att flera verksamheter i omfattas av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Utskottet framhåller vidare att flera av de åtgärder som regeringen beskriver i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för , t.ex. flygskatten och Industriklivet, är riktade mot sektorer inom EU ETS. Utskottet anser att regeringens användning av sådana s.k. dubbla styrmedel kan ifrågasättas. Å ena sidan kan subventionering av utsläppsreducerande åtgärder inom sådana sektorer leda till utsläppsminskningar. Å andra sidan kommer de aktörer som subventioneras att kunna sälja utsläppsrätter, eller undvika att köpa lika många. Detta innebär i praktiken inte en utsläpps-minskning, utan en omförflyttning av medel från skattebetalarna till de aktuella sektorerna. Därmed är det osäkert om regeringens planerade klimat-åtgärder verkligen kommer att leda till de avsedda utsläppsminskningarna. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet att användandet av dubbla styrmedel kan vara problematiskt och att sådana styrmedel därför bör undvikas. Detta bör tillkännages för regeringen. Därmed bifaller utskottet motionerna 2017/18:4153 (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:4154 (SD) yrkande 4. I fråga om utformningen av kostnadseffektiva styrmedel välkomnar utskottet att regeringen arbetar enligt devisen att det ska vara lätt att göra rätt och att det ska vara billigare att vara miljövän och dyrare att släppa ut. Utskottet välkomnar att regeringen ständigt strävar efter att utveckla och förstärka styrmedel som ökar kostnaden för att förorena och underlättar klimatsmarta investeringar. Utskottet välkomnar också att regeringen verkar för att relevanta ska ge medlemsstaterna större handlings-utrymme när det gäller utformningen av effektiva styrmedel för att minska utsläppen i den icke handlande sektorn. Med hänvisning till det anförda bedömer utskottet att motion 2017/18:4153 (C, M, L, KD) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. Prissättning av utsläpp av växthusger Utskottet konstaterar att principen om att förorenaren bör betala redan fastställs i såväl europeisk som svensk rätt. Utskottet påminner också om att principen är vägledande i utformningen av styrmedel. Utskottet avstyrker motion 2017/18:3730 (C, M, KD, L) yrkande 7 eftersom den i all väsentligt kan anses tillgodosedd. När det gäller prissättning av utsläpp framhåller utskottet att en effektiv prissignal är av grundläggande betydelse för att omställningen till en cirkulär ekonomi ska kunna ske. Utskottet välkomnar att regeringen internationellt driver på för en global prissättning och inom EU för att energiskattedirektivet och andra relevanta rättsakter ska möjliggöra och inte hindra effektiva styrmedel. Därtill noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen ständigt verkar för att sänka det totala utsläppsutrymmet inom EU ETS. Motion 2017/18:3686 (C) yrkande 24 kan lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till det arbete som redan pågår. Näringspolitik, forskning och innovation Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2017/18:4148 (-) yrkande 6 om att tekniska landvinningar som minimerar klimatstörande utsläpp bör premieras och konstaterar att flera initiativ för att underlätta teknisk utveckling redovisas i skrivelsen. Utskottet är med det anförda inte berett att föreslå någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen, som därmed avstyrks i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om solceller och elcertifikatssystemet. Jämför reservation 29 (SD). Energisystemets utformning har enligt skrivelsen en central betydelse för möjligheten att genomföra en effektiv klimatpolitik. En omställning till nettonollutsläpp av växthusgaser i medför utmaningar och möjligheter för energisystemet. För att främja förnybar elproduktion är elcertifikatssystemet det huvudsakliga stödsystemet. Elcertifikatssystemet bedöms vara ett effektivt stödsystem för att främja förnybar elproduktion eftersom det leder till konkurrens mellan olika projekt och olika produktionstekniker samt eftersom elcertifikatspriset bestäms av utbud och efterfrågan. Regeringen fortsätter också att stimulera utbyggnaden av solceller och energilagring genom ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. infördes efter förslag från regeringen (prop. 2016/17:141) en ny skattenedsättning som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas sänks till , dvs. Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på el. I proposition 2017/18:197 Fler bygglovsbefriade åtgärder har regeringen föreslagit att det inte ska krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, i syfte att bl.a. underlätta och påskynda omvandlingen till förnybar el. Enligt kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 5 bör elcertifikatssystemet och stödet till solceller avvecklas. Elcertifikatssystemet och de olika formerna av stöd till solceller är exempel på åtgärder som gör mer skada än nytta enligt motionärerna. Motionärerna menar att stödet till solcellssektorn är besynnerligt mot bakgrund av att solcellspaneler orsakar större utsläpp av växthusgaser i ett livscykelperspektiv än vad genomsnittet är för annan elproduktion. behandling och kompletterande uppgifter I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget föreslår regeringen att ytterligare medel om tillförs för att förstärka investeringsstödet för solceller och för att ge länsstyrelserna möjlighet att omhänderta och snabbare besluta om ansökningar för detsamma. Detta innebär att investeringsstödet sammantaget kommer att uppgå till , vilket innebär en ökning med närmare 20 gånger jämfört med . I betänkande 2017/18:NU9 avstyrkte näringsutskottet ett motionsyrkande om att fasa ut elcertifikatssystemet. Ett motionsyrkande om att avveckla elcertifikatssystemet avstyrktes av utskottet i samband med behandlingen av regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Även avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att avveckla investeringsstödet till solceller (bet. 2017/18:NU3). När det gäller stöd till solel kan det även noteras att näringsutskottet behandlat regeringens skrivelse 2017/18:181 om det samlade stödet till solel och tre följdmotioner om stöd till solel (bet. 2017/18:NU18). Utskottet noterade att regeringen avser att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel och att arbete pågår för att förenkla förfarandena som rör stödet till solel. Utskottet anförde följande. När det gäller vilken typ av inriktning stödet till solel bör ha i fortsättningen vill utskottet framhålla att det huvudsakliga styrmedlet för att öka andelen förnybar el är elcertifikatssystemet. Det är för ändamålet både ett kostnadseffektivt och teknikneutralt styrmedel. Den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som ställde sig bakom är ett viktigt steg för att nå energiöverenskommelsens mål förnybar elproduktion 2040. Vidare kan utskottet konstatera att flera av de stöd som berör solel har införts med syfte att förenkla för mikroproduktion av förnybar el, vilket kan bidra till ökad tillförsel av förnybar el och aktivare småskaliga elkunder och elproducenter. I sammanhanget noterar utskottet att har redovisat en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet förnybar elproduktion och att myndigheten i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information som är relevant för aktörer som står i begrepp att installera solceller. Regelförenklande åtgärder när det gäller utbyggnad av solelproduktion föreslås även i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder som behandlas av . Som redovisats ovan har näringsutskottet vid upprepade tillfällen under innevarande mandatperiod tagit ställning till frågan om stöd till solceller m.m. Miljö- och jordbruksutskottet gör ingen annan bedömning och avstyrker motion 2017/18:4154 (SD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett konkurrenskraftigt jordbruk och växtgasutsläpp från skogs- och jordbruksmarkerna. Jämför reservation 30 (SD) och 31 (C). Enligt regeringens bedömning är det svenska jordbruket klimateffektivt i en global jämförelse, men arbetet med att ytterligare minska den negativa klimatpåverkan måste fortsätta. Att uppnå ambitiösa nationella klimatmål-sättningar och en cirkulär och biobaserad ekonomi är utmanande men innebär också möjligheter för det svenska jordbruket. Genom att ersätta fossila bränslen med biodrivmedel som produceras av råvaror från jordbruket kan utsläppen av växthusgaser minskas betydligt. Styrmedel som utformas måste ta hänsyn till risken för växthusgasläckage. Fortsatt fokus behövs på åtgärder som främjar en förbättrad kväveeffektivitet i jordbruket och där synergier finns med andra hållbarhetsmål. En ökning av kolinnehållet i jordbruksmarken är en tänkbar åtgärd för att öka både kolsänkan och bördigheten, vilket kan bidra såväl till negativa utsläpp på lång sikt som till målsättningen i livsmedels-strategin om att öka livsmedelsproduktionen i . Utsläppen av klimatpåverkande gaser från jordbrukssektorn är enligt regeringen en viktig utmaning för att klara klimatmålet. Jord- och skogsbruket är även viktigt för klimatet genom deras bidrag till bioenergi och fossilfria material. Sektorns växthusgasutsläpp kommer till stor del från biologiska processer och är därför ofta svåra att minska med bibehållen produktion. Regeringen påpekar vidare att utsläppen av metan från djurproduktion är betydande. Att minska utsläppen av växthusgaser får dock inte ske genom att flytta orsakerna till utsläppen utomlands. Det svenska jordbruket har låga utsläpp per kilo producerat kött jämfört med många andra länder. Styrmedel som utformas måste ta hänsyn till risken för växthusgasläckage. Omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart utnyttjande av naturresurser är enligt regeringen en stark drivkraft för strukturomvandling till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Innovationer skapar möjligheter för ökad export, tillväxt och sysselsättning. Restprodukter bör utnyttjas genom nya smarta lösningar som kan sluta kretsloppen och utgöra en resurs i en växande cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen anför vidare att flera andra insatser kommer att vara viktiga för att utveckla hållbara produktionssystem. Forskning och utvecklad kompetens kring nya produktionsmetoder, växtförädling, avel och nya proteinkällor är viktigt för en konkurrenskraftig och klimatvänlig livsmedelsproduktion. I takt med att kunskapen ökar bör utbildning och rådgivning till företagen intensifieras. EU:s jordbrukspolitik behöver utvecklas för att öka effektiviteten i de åtgärder som är riktade mot klimatomställningen. Därtill är ny kunskap och forskning avgörande för att klara framtidens livsmedelsförsörjning på ett hållbart sätt. Regeringen anför att de två jämställda målen för skogen, ett miljömål och ett produktionsmål, ligger fast. Biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material producerat av fossila råvaror har enligt regeringens bedömning ett mycket stort värde för samhället i en klimatomställning. Regeringen anser dessutom att har mycket goda förutsättningar för att förena ett aktivt skogsbruk med höga miljökrav som en betydande kolsänka kan upprätthållas. Regeringen anser att berörda myndigheter bör få i uppdrag att genomföra en strategisk planering för arbetet med att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Ett ökat kolupptag, och minskade utsläpp, kan enligt regeringen bidra till negativa nettoutsläpp på lång sikt och vara en kompletterande åtgärd för att bidra till att etappmålen i det klimatpolitiska ramverket nås. Regeringen anser vidare att har mycket goda förutsättningar att förena ett aktivt skogsbruk med höga miljökrav som en betydande sänka kan upprätthållas. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar, och att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Regeringen bedömer att ett aktivt, hållbart skogsbruk bättre kan bidra till klimatomställningen än en tillfälligt ökad inlagring av kol i skogsmark som övriga miljökvalitetsmål, bl.a. levande skogar, ska nås. Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 41 bör regeringen ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en strategisk plan för att minska utsläppen av växthusgaser från skogs- och jordbruk och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Uppdraget bör redovisa hur utsläppen av växthusgaser från skogs- och jordbrukets organogena jordar kan minska och hur koldioxidinbindningen kan öka i åker- och betesmark. Enligt kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör målet inom jordbrukssektorn i klimatarbetet i första hand utgå från att öka svensk konkurrenskraft. Motionärerna anför att det svenska jordbruket är ledande vad gäller låga växthusgasutsläpp, varför ökad svensk livsmedelsförsörjning bidrar positivt till arbetet med att minska utsläppen på global nivå (yrkande 7). Ökad svensk matproduktion kommer till följd av konsumtionsmönster trots något ökade utsläpp av växthusgaser på nationell nivå totalt att bidra till att minska utsläppen på global nivå. Målet inom jordbrukssektorn bör således i första hand utgå från att öka den svenska livsmedelsförsörjningsgraden. Enligt beslut En livsmedelsstrategi för (bet. 2016/17:MJU23 s. 26) ska det övergripande målet för livsmedelsstrategin vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås för att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Tre strategiska mål bedöms som särskilt viktiga för att nå det övergripande målet och för utvecklingen för livsmedelskedjan, nämligen målen om regler och villkor, konsument och marknad samt kunskap och innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder ska bidra till att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. I budgetpropositionen konstaterar regeringen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) att verksamheten inom landsbygdsområdet till stor del består av åtgärder inom Landsbygdsprogram för 2014–2020. Programmets övergripande mål är att främja jordbrukets konkurrenskraft, säkerställa en håll-bar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt uppnå en territoriellt balanserad utveckling av ekonomier och samhällen på landsbygden. Vidare anförs att det för att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och potentialen kunna tas till vara krävs ökat fokus på både konkurrenskraft och hållbarhet. Inom ramen för livsmedelsstrategins handlingsplan har beslut fattats om ett antal åtgärder för att nå livsmedelsstrategins mål om en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Fokus på ökad produktivitet kan enligt regeringen bidra till både stärkt konkurrenskraft och minskad klimatpåverkan per producerad enhet livsmedel. För att ytterligare stärka jordbrukets klimatarbete har regeringen bl.a. gett i uppdrag att sammanställa och redovisa pågående åtgärder som bidrar till att minska jordbrukets klimatpåverkan samt ge förslag på insatsområden och styrmedel som kan utvecklas. När det gäller frågan om jordbrukets konkurrenskraft vill utskottet framhålla att det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås för att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vidare är landsbygdsprogrammets övergripande mål att främja jordbrukets konkurrenskraft, säkerställa en hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt uppnå en territoriellt balanserad utveckling av ekonomier och samhällen på landsbygden. Därutöver kan det konstateras att omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart utnyttjande av naturresurser är en stark drivkraft för strukturomvandling till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Innovationer skapar möjligheter för ökad export, tillväxt och sysselsättning. Restprodukter bör utnyttjas genom nya lösningar som kan sluta kretsloppen och utgöra en resurs i en växande cirkulär och biobaserad ekonomi. Ny kunskap och forskning är avgörande för att klara framtidens livsmedelsförsörjning på ett hållbart sätt. Forskning och utvecklad kompetens kring nya produktions-metoder, växtförädling, avel och nya proteinkällor är viktigt för en konkurrenskraftig och klimatvänlig livsmedelsproduktion. Utskottet finner att syftet med motion 2017/18:4154 (SD) yrkandena 6 och 7 i allt väsentligt är tillgodosett. Regeringen anser att och bör få i uppdrag att efter samråd med genomföra en strategisk planering för arbetet med att minska avgången av växthusgaser från jord- och skogsbrukets organogena jordar och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Enligt uppgift pågår detta arbete i . Utskottet föreslår att motion 2017/18:3772 (C) yrkande 41 nu lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av den aviserade utredningen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förnybara drivmedel, reduktionsplikt och biogas. lägger skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för till handlingarna. Jämför reservation 32 (SD), 33 (SD) och 34 (C). Hållbara förnybara bränslen kommer enligt regeringen att spela en viktig roll i transportsektorns klimatomställning. En ökad svensk efterfrågan tillsammans med EU:s krav på hållbara biodrivmedel och en ökad internationell efterfrågan från flyget innebär att konkurrensen om tillgången till biodrivmedel sannolikt kommer att öka. En successivt ökad användning av hållbara biodrivmedel kan ersätta en betydande del av dagens användning av fossil bensin och diesel i transportsektorn till 2030. Ytterligare styrmedel kommer att behöva användas för att fasa ut de fossila bränslena och för att stimulera elektrifiering och en konkurrenskraftig svensk produktion av andra hållbara förnybara drivmedel, såsom biobränslen och vätgas. Enligt regeringen ska bli världens första fossilfria välfärdsland, och ambitionen är att den svenska fordonsflottan ska bli fossilfri. Regeringen strävar mot en cirkulär och biobaserad ekonomi och har slagit fast att en viktig del i insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel.