bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Vi kan konstatera att miljö- och jordbruksutskottet avstyrkt motioner om strandskyddet med hänvisning till att bör avvakta beredning av det tidigare tillkännagivandet och de förslag som lämnat om lättnader i regelverket och som regeringen också redogör för i propositionen. Vi delar miljö- och jordbruksutskottets bedömning som framgår av yttrandet till näringsutskottet att mot bakgrund av den pågående beredningsprocessen bör lämna motionen utan åtgärd. I fråga om skyndsamhet vill vi framhålla att även uttalat vikten av att regeringen bereder tillkännagivanden noggrant. Vi vill därför avslutningsvis påminna om det som företrädarna för våra partier i miljö- och jordbruksutskottet tidigare uttryckt och understryka att landsbygdens utveckling i högre grad också är beroende av de värden och möjligheter som strandskyddet för med sig, exempelvis genom orörd natur och allmänhetens tillgång till stränder. Ändringar i strandskyddet bör således göras balanserat och med eftertanke för att inte skada landsbygdens attraktivitet vare sig för bofasta eller för turister. Vi välkomnar därför den fördjupade analysen som pågår inom . Därmed avstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Ändrad tillämpning av riksintressen, punkt 16 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. täcks av yta av riksintressen. Det är en orimligt stor del. Riksintressesystemet har fått kritik från bl.a. i granskningsrapporten av riksintressen (RiR 2013:21), där det konstateras att statens hantering av riksintressen försvårar för kommunerna att planera för bostäder. Det har vidare länge stått klart att systemet är föråldrat och otympligt. Mot denna bakgrund välkomnar vi visserligen regeringens bedömning att det finns behov av en återkommande aktualitetsprövning av områden som är av riksintresse. Men vi anser, i likhet med och i enlighet med vad som föreslås i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD), att det även behövs en samlad begränsning och precisering av dessa områden. Dessutom behöver tillämpningen av riksintressesystemet ändras. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övrigt om samhällsplanering och bostadsbyggande, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 14–17 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 7–9. Vi vill göra det lättare för unga människor att skaffa bostad. ser ett behov av långsiktig planering för tillgång till bostäder, regelförenklingar inom byggprocessen och samspel med infrastrukturen. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4097 (SD) vill vi öka rörligheten på bostadsmarknaden och anser därför att det bör införas en särskild avdragsgill sparform för bostadssparande för unga och att regleringen för uthyrning av bostäder förenklas. Vi förordar vidare att det ska införas särskilda landsbygdslån för byggande på glesare landsbygd. Utskottet har i ett tidigare ställningstagande förordat att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över strandskyddslagstiftningen. Vi anser dessutom att gränsen för strandskydd i glesare landsbygd bör vara högst och att detta i högre grad än bör regleras på nivå. Vi kan konstatera att strandskydd på många håll blivit ett hinder för nybyggnationer. Vidare menar vi att strandskyddet inte heller får medföra alltför stora inskränkningar i jord- och skogsbrukets verksamheter. Vi ser också problem med nuvarande lagstiftning kring vatten och avlopp och tillämpningen av densamma. Vi anser därför att även denna lagstiftning behöver reformeras. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om samhällsplanering och bostadsbyggande, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 7–9 och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 14–17. Bristen på bostäder hindrar människor från att förverkliga sina drömmar. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4116 (C) anser jag att tillgången till en egen bostad kan vara starkt kopplad till möjligheterna till jobb och studier och friheten att bestämma över sig själv. Jag kan konstatera att av landets 290 kommuner är det 240 som uppger att det råder brist på bostäder. Många kommuner vill bygga men kan inte, bl.a. som en följd av hämmande regleringar. Jag anser att det behövs betydligt färre sådana regleringar, framför allt på landsbygden, för att få fart på bostadsbyggandet. Principen för detaljplanelagt område borde enligt min uppfattning vara att det som inte uttryckligen är förbjudet ska vara tillåtet. I har man t.ex. framgångsrikt genomfört regelförändringar som gör det enklare att ändra i gällande detaljplaner och gör det möjligt att bygga i områden som inte omfattas av detaljplaner. För att underlätta byggande på landsbygden anser jag också att de statliga kreditgarantierna bör utnyttjas bättre. Det behövs förbättrade villkor för att låna kapital för att bygga där människor vill bo. Min uppfattning är att regelverket också ska gynna kreditgivning till dem som har kreditvärdighet och vill bygga sin bostad på landsbygden, trots att en sådan bostad inledningsvis kan tappa i värde. Utskottet har i ett tidigare ställningstagande förordat att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att förändra bestämmelser, om strandskyddet. Min uppfattning är att strandskyddet behöver reformeras kraftigt och att kommunerna själva ska få bestämma över strandskyddet, med undantag för vissa speciellt utpekade skyddsområden. Staten kan också tillgängliggöra mer mark för byggande genom att se över riksintressena. Det är vidare viktigt att inte i onödan försvåra nyttjandet av de bostäder som redan finns. Det gäller t.ex. bestämmelserna om enskilda avlopp, där jag anser att bör införa en liknande modell som i för att säkerställa att både statens och enskildas pengar gör största möjliga miljönytta. Fastigheter som ligger längre än från vatten och som inte ligger i ett grundvattenområde bör kunna uppgradera sitt avloppsvattensystem i samband med annan renovering. Möjligheten till rimlighetsbedömningar som tar hänsyn till faktisk miljöpåverkan och kostnaden för åtgärden bör också införas och förtydligas. Vidare anser jag att kommunerna ska kunna bevilja undantag för fastigheter i taget, t.ex. om mängden avloppsvatten är liten eller kostnaderna blir alltför höga. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Mångfald och valfrihet, punkt 18 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. En mångfald av olika aktörer inom välfärdssektorn skapar möjligheter när kommunens byskola eller regionens vårdcentral hotas av nedläggning eller har lagts ned. som civilsamhället har ofta förmåga och vilja att ta över och driva vidare välfärdsverksamhet, och inte sällan med en bredare service . Därför menar vi att det är oerhört viktigt att slå vakt om möjligheten att driva skolor, vård och omsorg i olika driftsformer. För oss är det viktigt att fokus ligger på att leverera offentlig service med likvärdig kvalitet i hela landet och att all verksamhet – oaktat om den är , regional, statlig eller privat – ska drivas med tydligare kriterier för en god kvalitet och att verksamheten kontinuerligt följs upp. Det vi nu har anfört om att värna och utveckla valfrihet och mångfald av aktörer inom välfärdssektorn för att stärka den offentliga servicen på landsbygden förordar vi att ska tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Ombud för statliga bolag, punkt 19 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 16. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2017/18:3409 (M) att de dagligvarubutiker som drivs i glest befolkade delar av landet fyller en viktig funktion. är det svårt att få en dagligvarubutik på landsbygden att klara sig ekonomiskt. Möjligheten att erbjuda flera typer av service är därför viktig för handlarna, både för att kunna locka fler kunder och för att verksamheten ska bli mindre sårbar. Det kan exempelvis handla om att vara ombud för post, paketförmedling, apotek, spel och systembolag. Vi vill göra det enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag och anser därför att statliga bolag såsom , , AB och bör få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som i onödan gör det svårt för lanthandlare och andra verksamheter i glest befolkade delar av landet att bli ombud. På så sätt menar vi att serviceutbudet på landsbygden kan öka. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3409 (M) i den berörda delen. Motionerna 2017/18:2941 (V) och 2017/18:3855 (C) avstyrks i de aktuella delarna. Ombud för statliga bolag, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 9. Lanthandlare och andra näringsidkare på landsbygden har en viktig roll att fylla. Ofta är de navet kring vilket jobb skapas och socialt umgänge kretsar. Den tidigare alliansregeringen såg till att förbättra förutsättningarna för kommersiell service. behöver mer göras. Jag vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3855 (C) att regeringen ser över hur stöden till service kan effektiviseras. Jag föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att tillsätta en utredning för att se över hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga bolag såsom , och AB . I en sådan utredning är det av vikt att de lokala förutsättningarna beaktas. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3855 (C) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Ombud för statliga bolag, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 16. och regeringen har redan tidigare träffat en överenskommelse om åtgärder för att säkerställa kommersiell service, bl.a. i fråga om tillgången till lanthandel och drivmedel för landsbygdernas befolkning. Budgetpropositionen , som regeringen tog fram med stöd av , innebär dessutom ett utökat stöd till kommersiell service i glesbygd. anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:2941 (V) att det finns ytterligare åtgärder som kan vidtas för att underlätta för lanthandlare och andra aktörer i syfte att förbättra servicen på landsbygden. Jag menar att regeringen bör ge i uppdrag åt de statliga bolagen , , och AB att återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden. Vidare bör de fyra statliga bolagen med ombudstjänster samordna sig i en paketlösning så att lanthandlare enklare kan ta del av bolagens utbud. Detta föreslår jag att ska tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:2941 (V) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. , punkt 20 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Vi vill inledningsvis framhålla den betydelse som kultur i alla dess former, kulturmiljö och kulturarv samt det engagemang som finns inom det civila samhället har för att bidra till att skapa attraktiva livsmiljöer som kan bidra till landsbygdernas livskraft och utveckling. Att det finns möjlighet att ta del av kultur, oberoende av var man bor i landet, och att de statliga kulturinstitutionernas verksamhet kommer alla till del är av stor vikt. Vi menar därför att regeringen bör låta utreda hur dessa institutioners verksamhet bättre ska kunna nå ut över landet. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övrigt om kommersiell service, välfärdstjänster och kultur, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21 samt 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:1208 av och (båda C), 2017/18:1299 av (M), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2118 av (MP), 2017/18:2934 av (M) yrkande 1, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:3482 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 8 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 12, 18 och 19. Regionalpolitik är ett nationellt intresse. Vår utgångspunkt är att kommuner utanför storstadsregionerna ska kunna leva av egen kraft, men att staten ändå bör använda den verktygslåda som faktiskt finns till hands. Principen för företagsverksamhet menar vi bör vara att den ska bära sig själv kommersiellt. Grunden för detta menar vi är en företags- och landsbygdsvänlig politik. I fråga om vissa basala funktioner som dagligvaror, drivmedel, postservice och apotek anser vi dock i linje med det som anförs i motion 2017/18:4097 (SD) att möjligheten att utöka stödet till samhällsviktig verksamhet på landsbygden bör ses över. Vidare bör en säkerställd kontanthantering och betalservice finnas i hela landet. I mer utpräglad landsbygd behöver även tillgången till sjukvård förbättras, vilket även innefattar förlossnings- och akutvård. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kommersiell service, välfärdstjänster och kultur, punkt 21 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19 samt 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:1208 av och (båda C), 2017/18:1299 av (M), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2118 av (MP), 2017/18:2934 av (M) yrkande 1, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:3482 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 8, 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21 samt 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 12. Jag vill inledningsvis framhålla betydelsen av tillgång till god offentlig och kommersiell service för att människor ska kunna leva och verka i hela . Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter och något som måste värnas i såväl landsbygderna som i städerna. En viktig del i detta är att alla ska kunna känna en trygghet i att vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet. Alla människor oavsett ålder, kön eller bostadsort har rätt till en nära och tillgänglig vård. Jag kan i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4116 (C) konstatera att vårdköerna har ökat dramatiskt sedan den nuvarande regeringen tillträdde, och de regionala skillnaderna är stora. På flera platser i landet råder det brist på personal. SKL:s senaste siffror visar på stora regionala skillnader. I får specialistvård inom vårdgarantin, medan det i och Region enbart är . Det anser jag är en helt oacceptabel skillnad. Huruvida man får rätt vård ska inte avgöras av var man bor i landet. En stor del av förklaringen till att vårdköerna blivit längre menar jag är att regeringen avskaffade den s.k. kömiljarden som alliansregeringen införde. I den motion som väckt med anledning av vårproposition (mot. 2017/18:4156) presenteras en satsning om på att öka tillgängligheten i vården. förslag om en tillgänglighetsmiljard innebär att människor oavsett var i landet de bor snabbare ska få träffa en läkare och få rätt vård, från första kontakten med vården tills dess att behandlingen påbörjats och slutförts. För att människor snabbt ska få rätt vård anser jag att primärvården behöver byggas ut, och då behövs det fler läkare som vill arbeta där. Det måste också, menar jag, bli möjligt att driva mindre vårdenheter för att primärvården ska finnas tillgänglig även i de mer glest befolkade delarna av landet. Jag menar att problemen i primärvården går att lösa. Det visar utvecklingen i där man gått från att bara halva befolkningen haft en fast läkarkontakt till att nästan alla har det . En av de viktigaste förändringarna som gav en stark primärvård är att läkare har fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. En sådan förändring skulle enligt min mening också öka förutsättningarna för att bedriva vård även i mer glest befolkade delar av landet. Jag anser därför att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att verka i linje med det som jag har anfört här. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. I denna motion föreslås även ett tillkännagivande om kontanthantering, men eftersom en närmare motivering av förslaget saknas i motionen avstår jag från att tillstyrka det. Jag vill i sammanhanget dock framhålla att jag ser oroväckande tecken på att tillgången till kontanthantering minskar på många orter. Det är särskilt illavarslande för småföretagare som inte har möjlighet att hantera sin dagskassa på ett säkert och effektivt sätt. har därför i andra sammanhang anfört att det är viktigt att se över vilka effekter minskad kontanthantering har på mindre samhällen och för företagslivet på landsbygden (bet. 2016/17:NU16) och att ansvaret för en fungerande kontanthantering på landsbygden bör förtydligas (bet. 2017/18:FiU22). Detta motionsyrkande och övriga motionsyrkanden avstyrks därmed. Övrigt om kommersiell service, välfärdstjänster och kultur, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2017/18:1208 av och (båda C), 2017/18:1299 av (M), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2118 av (MP), 2017/18:2934 av (M) yrkande 1, 2017/18:3482 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 8, 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 21 samt 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 12, 18 och 19. För att hela ska leva krävs att grundläggande offentlig och kommersiell service finns tillgänglig i gles- och landsbygdskommuner och i förortsområden. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till och skapa en god tillgång till kommersiell service, och här menar jag att stödet till kommersiell service på landsbygderna är av stor vikt. Vidare anser jag att staten och kommunerna behöver samverka med det lokala näringslivet och det civila samhället för att skapa förutsättningar för en grundläggande kommersiell service utifrån den lokala bygdens förutsättningar. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. På små orter med säsongsvis högt besökstryck behövs även betalningslösningar som innefattar tillgång till kontanter, t.ex. att det finns uttagsautomater och möjlighet till kortbetalning. Det är också viktigt att utveckla betalningsmöjligheter via sms eller internet för att åka med kollektivtrafiken. Jag föreslår därför i linje med vad som förordas i motionerna 2016/17:3399 (KD), 2017/18:3424 (KD) och 2017/18:3741 (KD) att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig, finansiell och kommersiell service i hela landet. Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Statens närvaro i landsbygderna, punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24 samt 2017/18:442 av (L) yrkande 1, 2017/18:501 av (L), 2017/18:1060 av och (båda S), 2017/18:1363 av m.fl. (S), 2017/18:1533 av (M), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:2641 av m.fl. (S), 2017/18:2717 av och (båda S), 2017/18:3235 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3483 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 42, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 6, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 9, 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 15–17. Det är högst rimligt att landsbygden har en andel av de statliga jobben som faktiskt återspeglar dess befolkningsunderlag. Vi anser att ungefär en tredjedel av statliga arbeten, vid myndigheter och motsvarande, ska lokaliseras till landsbygden i enlighet med vad som anförs i motion 2017/18:4097 (SD). Det handlar inte i första hand om att kortsiktigt tvångsförflytta befintliga fungerande verksamheter utan är snarare något att ta hänsyn till vid nyetableringar och omorganisationer. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen utanför storstäderna. Omlokaliseringar ger även positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg. Detta i sig ökar i förlängningen attraktionskraften att bo på dessa orter. Alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service när det gäller poliser så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott, oavsett var man bor. För att upprätthålla lag och ordning behöver staten även garantera tillfredsställande polisiär närvaro på landsbygden. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Statens närvaro i landsbygderna, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 42, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 15–17, 2017/18:3483 av Per Åsling och (båda C) och 2017/18:442 av (L) yrkande 1, 2017/18:501 av (L), 2017/18:1060 av och (båda S), 2017/18:1363 av m.fl. (S), 2017/18:1533 av (M), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:2641 av m.fl. (S), 2017/18:2717 av och (båda S), 2017/18:3235 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 6, 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 23 och 24 samt 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 3. Statens verksamheter har i hög takt centraliserats till storstäder och länscentrum.