bet · H501TU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Bestämmelserna om drönare kommer att innehålla grundläggande principer som ska garantera säkerhet, personlig integritet och skydd av personuppgifter. Det kommer på motsvarande sätt som för luftfartyg i stort även att finnas regler om buller och utsläpp som genereras av drönare. Enligt de nya reglerna kommer drönartrafik med högre risk att kräva certifiering medan drönare som utgör den lägsta risken bara kommer att behöva vara förenliga med EU:s normala mekanismer för marknadsövervakning. Vad gäller andra områden än gränsvärdet för registrering kommer att utarbeta mer detaljerade bestämmelser om drönare utifrån principerna i förordningen och dessa detaljerade bestämmelser kommer att antas genom en genomförandeakt från kommissionen. har parallellt med förhandlingarna om Easaförordningen initierat ett arbete med detaljregler för drönare som kommer att ligga till grund för en genomförandeakt. Det formella godkännandet av och rådet väntas bli klart . Mot bakgrund av det översynsarbete som Transportstyrelsen har genomfört liksom det pågående arbetet på europeisk nivå med översynen av Easaförordningen finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3401 (M) och 2017/18:3766 (KD) yrkande 17. De regionala flygplatsernas betydelse, punkt 1 – motiveringen (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). I likhet med utskottsmajoriteten anser vi att de stora avstånden i innebär att ett fungerande flyg för att lätt kunna ta sig till och övriga världen har en stor betydelse för såväl befolkning som näringsliv i hela landet. Likaså anser vi att de regionala flygplatserna spelar en viktig roll i detta sammanhang och bidrar till att binda samman och till att utveckla sysselsättningen och näringslivet, och till att människor kan bo och leva i olika delar av . Därmed anser även vi att de regionala flygplatserna utgör en viktig del i det gemensamma transportsystemet. I samband med höstens budgetberedning riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). Utskottsmajoriteten menade i sin motivering att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas. Tillkännagivandet bereds inom . Vi har full tilltro till att regeringen kommer att hantera tillkännagivande på ett lämpligt sätt. Mot denna bakgrund avstyrker vi här behandlade motionsförslag. Vi vill dock i sammanhanget påminna om att regeringen lyfter fram de regionala flygplatserna och deras situation i den nationella flygstrategi som regeringen presenterade . De regionala flygplatserna ingår som en del i de angivna fokusområdena och tillmäts hög prioritet. Vi anser även att det sätt på vilket regeringen belyser de regionala flygplatsernas situation och deras fortlevnad tydligt visar att regeringen vill värna deras fortlevnad. Vi vill även peka på regeringens goda ambitioner och att flygstrategin framhåller vikten av ett starkt engagemang från branschens aktörer liksom att säkerställandet av genomförandet behöver följas upp och utvärderas tillsammans med aktörerna inom branschen. Vi anser därmed inte att regeringen har någon annan inriktning än att de regionala flygplatserna bör värnas. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del. Vi vill inledningsvis framhålla att de stora avstånden i medför ett stort beroende av ett fungerande flyg. De statliga såväl som de regionala och privata flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till tillväxt och turism i hela landet. I finns ett utjämningssystem för att skydda de regionala flygplatserna från att drabbas hårt ekonomiskt av kostnader hänförda till säkerhetskrav. Det betalas även ett statligt driftsbidrag till dessa flygplatser. Vi vill peka på att de regionala flygplatserna ofta kan ha svårt att uppnå lönsamhet i verksamheten. Det är därför nödvändigt med ett ekonomiskt stöd för att säkra tillgängligheten i hela landet. Eftersom de regionala flygplatserna ofta bedriver trafik till Swedavias flygplatser anser vi att Swedavia bör kompensera de regionala flygplatserna i form av driftsstöd. Vi anser att flyget med en sådan modell skulle kunna finansiera sig självt utan att påverka statsbudgeten som flygets framtid i hela säkras. Vi anser att regeringen bör se över huruvida en sådan modell är lämplig att införa och hur detta i så fall ska gå till. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22. Vi vill inledningsvis framhålla behovet av att verka för en god, hållbar och konkurrenskraftig luftfart i hela landet som möjliggör att en god mobilitet säkerställs. är till ytan ett stort land. Med en befolkning på drygt 10 miljoner invånare där de flesta bor kring de större städerna uppstår det mycket glesbygd i såväl norra som . För den del av befolkningen som bor i glesbygd är flyginfrastrukturen en nödvändighet då vägar och järnvägar inte räcker till. Vi vill i detta sammanhang framhålla de svenska regionala flygplatsernas viktiga roll och att de utöver transporter av passagerare och gods även har stor betydelse för ambulansflyg, räddningstjänsten m.m. vill vi peka på att de granskningar som genomför av de regionala flygplatser som får statsstöd bidrar till osäkerhet om hur framtiden ska bli för dessa. För att skydda de regionala flygplatserna från återkommande förslag som på olika sätt hotar de regionala flygplatsernas existens vill vi att regeringen utreder möjligheten att utjämna de finansiella villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. Enligt vår mening skulle en möjlig organisation kunna vara att staten finansierar och säkerställer drift av brandkår, räddningstjänst, tull, polis, säkerhetskontroll, snöröjning och möjligen flygtrafikledning inom alla områden som är avgörande för att bedriva flygverksamhet, detta medan den övriga driften finansieras av en lokal eller regional aktör. Vi menar att en sådan konstruktion troligtvis skulle accepteras av då det finns liknande arrangemang i andra länder. Vidare anser vi att Swedavias uppdrag skulle kunna ändras i syfte att de ska ta ett större nationellt ansvar för fler flygplatser som Swedavias vinstdelningsmodell ses över i syfte att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. Vi anser därför sammanfattningsvis att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del. Jag vill inledningsvis framhålla behovet av att verka för en god, hållbar och konkurrenskraftig luftfart i hela landet som möjliggör att en god mobilitet säkerställs. I detta sammanhang är det viktigt att beakta att stora avstånd innebär att det behövs ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt ta sig till andra destinationer inom landet och vidare ut i världen. Jag vill även peka på de granskningar av de regionala flygplatser som får statsstöd som genomför och den rådande osäkerheten om hur framtiden ska bli för dessa. Jag anser att Swedavias uppdrag bör ändras i syfte att de ska ta ett större nationellt ansvar för fler flygplatser. Vidare anser jag att Swedavias vinstdelningsmodell bör ses över i syfte att stärka de regionala flygplatsernas funktionalitet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22. Jag vill framhålla att de regionala flygplatserna bidrar till mindre städers konkurrenskraft och därför har stor regional betydelse. gynnas andra flygplatser eftersom de får intäkter från resande till och från de regionala flygplatserna. De mindre, regionala flygplatserna finansieras ofta av kommunerna tillsammans med staten. Jag anser att det behövs en översyn i fråga om de regionala flygplatsernas överlevnad. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del, 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22. De regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationerna med och andra orter runt om i och ute i världen ska fungera. är det enda land i som delar upp ägandeformerna för flygplatserna. De mindre, icke-statliga flygplatserna knyter samman och ägs främst av kommuner med stöd av landsting och regioner. De är mycket viktiga för kommuner och regioner men har inte möjlighet till samma höga omsättning och därmed svårare att gå med vinst. Vid i stort sett alla regionala flygplatser sker flygverksamhet som är ett direkt stöd till samhället, t.ex. ambulansflygningar, brandflyg och basering eller flygningar med kustbevakning, tull eller polis. Behovet av offentlig finansiering av infrastrukturinvesteringar kommer på grund av höga fasta kostnader att variera efter flygplatsens storlek och normalt att vara större för mindre trafikerade flygplatser. Jag anser därför att en möjlig organisation skulle kunna vara att staten finansierar och säkerställer drift av alla de områden som är avgörande för att bedriva flygverksamhet som bl.a. brandkår, räddningstjänst, tull, polis, säkerhetskontroll och snöröjning. Inom EU benämns detta som icke-ekonomisk verksamhet. Övrig drift skulle kunna skötas av en lokal/regional aktör. Jag menar att en sådan konstruktion troligtvis skulle accepteras av då liknande arrangemang redan finns i flera andra länder. Mot bakgrund av de återkommande förslag som på olika sätt hotar de regionala flygplatsernas existens vill jag peka på att det behövs insatser från statlig nivå för att jämställa villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. Jag anser därför att finansieringsformen för de icke-statliga, regionala flygplatserna behöver ses över för att skapa långsiktigt hållbara lösningar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och , punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:1340 av (M) och 2017/18:299 av (M) och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 50. Jag vill framhålla att är ett viktigt centralt nav för såväl nationell flygtrafik som utrikes flygtrafik. Jag kan konstatera att en utveckling av preclearance till , dvs. amerikansk gränskontroll, har diskuterats men att förutsättningarna nu kan ändras. Jag vill understryka vikten av att utveckla då flygplatsens funktion säkerställer jobb och tillväxt i hela landet. Jag vill även peka på att en ytterligare landningsbana på , något som även nämns i den nationella flygstrategin, är viktigt för att utveckla luftfart. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och , punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 50, 2017/18:299 av (M) och 2017/18:1340 av (M) och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del. Jag vill inledningsvis peka på att och dess befolkning växer med rekordfart och därför behöver en citynära flygplats som . Som ekonomiskt nav i behöver snabba transporter både inrikes och utrikes. Jag vill i sammanhanget understryka att har stor betydelse för de regionala flygplatsernas och landsbygdens tillgänglighet och överlevnad. Hotet om en nedläggning av kvarstår då regeringens utredare har föreslagit att flygverksamheten flyttas till medan mark i stället ska användas för att bygga bostäder på. Jag menar att och kompletterar varandra då ligger en bit utanför city och dessutom saknar kapacitet att ta hand om flygtrafik. Att håller på att rustas för högre kapacitet räcker enligt min mening inte till för att klara morgondagens flygtrafik. Jag kan konstatera att har ett stort nationellt intresse och därför inte kan anses vara en lokal fråga. Jag anser att och behöver mer tillväxtskapande åtgärder och mer satsningar på infrastrukturutbyggnad. Därför vore ett beslut om att stänga enligt min mening helt fel väg att gå. I stället behöver behovet av att utveckla framhållas. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och , punkt 3 – motiveringen (V) av (V). När det gäller frågan om att utveckla vill jag i likhet med utskottsmajoriteten peka på att regeringen redan i den nationella flygstrategin som beslutades aviserade ett inrättande av ett Arlandaråd. inrättades med syftet att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett trafikslagsövergripande helhetsperspektiv. ska vara ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndigheter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresseorganisationer, forskning och akademi m.fl. Till uppgifter hör bl.a. att lämna bidrag till regeringen i framtagandet av en strategisk plan för , en s.k. färdplan. Syftet med färdplanen är att utveckla flygplatsen utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . Liksom utskottsmajoriteten noterar jag här att en uttalad inriktning är att ska vara ledande storflygplats. Till de områden som har att diskutera hör bl.a. – miljö, klimat och energi – konkurrenskraft, företagande och näringsliv – regional och lokal utveckling, tillväxt och sysselsättning – tillgänglighet nationellt och internationellt – finansiering, kostnader och samhällsekonomi. Jag noterar liksom utskottsmajoriteten att sammankallas löpande och att en utvärdering kommer att genomföras då färdplanen för senast ska vara klar. vill jag i detta sammanhang peka på att flygets ökande utsläpp innebär en stor utmaning och att utvecklingen av måste ske inom ramen för miljömål och det nu tillsatta klimatramverket. För att vi ska nå en transportsektor som är hållbar ur miljö- och klimatsynpunkt måste flygresandet därför minska i takt med att alternativen byggs ut. När det gäller instämmer jag i utskottsmajoritetens ställningstagande. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker jag motionerna 2017/18:299 (M), 2017/18:1340 (M), 2017/18:3462 (L) yrkande 14 i denna del och 2017/18:3766 (KD) yrkande 50. Marktransporter till flygplatser, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 15. Jag anser att de klimatsmarta marktransporterna måste öka till och från flygplatserna. är ett exempel med goda marktransporter till och från flygplatsen. Jag kan konstatera att det behövs ytterligare åtgärder för att få fler resenärer att välja klimatvänliga marktransporter. Jag vill här även peka på att vid resor till och från sker majoriteten av marktransporterna med bil. Min förhoppning är att detta kommer att ändras när Ostlänken utvecklas och nya resvägar blir möjliga. Mot denna bakgrund anser jag att målsättningen för samtliga flygplatser bör vara att öka de klimatvänliga marktransporterna. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gemensamt europeiskt luftrum, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Vi vill inledningsvis peka på att vi anser att det arbete som pågår med det gemensamma europeiska luftrummet inom EU (Single European Sky, SES) har en avgörande betydelse för att luftrummet ska kunna nyttjas på ett mer effektivt sätt. När det gäller att ska prioritera arbetet med SES och ha en pådrivande roll i frågan kan vi konstatera att regeringen och myndigheterna arbetar på flera olika sätt för att driva och skynda på övriga EU-länder i frågan om ett gemensamt europeiskt luftrum och att regeringen tillmäter frågan hög prioritet. arbete med att driva på i frågan sker bl.a. genom deltagande i Programme (Sesar), som är ett EU-projekt som ska utveckla tekniska och operativa förutsättningar för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att förbättra kapaciteten och säkerheten i systemet. Projektet omfattar totalt en investering om ca . Vi vill i sammanhanget också peka på att tillsammans med inför fri flygväg, s.k. free route airspace, i det dansk-svenska funktionella luftrumsblocket och att detta görs för att effektivisera flygtrafikledningen. Denna effektivisering innebär att flygtrafikledningen erbjuder piloterna att flyga en direkt väg genom luftrummet och inte följa upprättade flygvägar. Vi vill även peka på att det också finns ett samarbete med angränsande luftrumsblock, varför tjänsten erbjuds inom och mellan , , , , och . (som är den svenska flygtrafikledningsaktören för undervägstjänster) samarbetar i ett utvecklingsprojekt kallat med sina motsvarigheter för att utvidga det nämnda området med tillämpning av free route airspace till att med start också omfatta luftrummen över och . När det gäller det förslag till revidering av SES-förordningarna som kommissionen presenterade kan vi konstatera att det skulle innebära ett omfattande ingrepp i medlemsstaternas ansvar med en relativt omfattande överflyttning av ansvar till EU-nivå och krav på kontroll av myndighetsutövning i respektive medlemsstat. Rådets behandling av förslaget har dock lett till en utformning som är acceptabel för den (). Något som är väl känt är att de vidare förhandlingarna med därefter har blockerats av och som sinsemellan inte har någon uppgörelse om kommande lagstiftnings tillämpning på flygplatsen i . Denna situation, som som enskilt medlemsland inte råder över, har därefter varit oförändrad då frågan inte har tagits upp i rådet efter brexitomröstningen. Vi anser att det är positivt att kommissionen aviserade att den inom ramen för de pågående brexitförhandlingarna gärna ser att rådet återupptar förhandlingarna om SES-förordningarna. Likaså anser vi att det är positivt att den har en tydligt uttalad intention när det gäller att ta en aktiv del i de kommande förhandlingarna kring detta. Vi anser sammanfattningsvis att den i den rådande situationen redan arbetar på ett proaktivt sätt och använder de medel som står till buds för enskilda medlemsländer inom ramen för det europeiska samarbetet. Mot den bakgrunden anser vi att det är ytterst förvånande att utskottsmajoriteten väljer att rikta ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. bör enligt vår mening avslå samtliga här behandlade motionsförslag. Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:39 av (KD) delyrkande 1, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9 och 20 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 39, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 7.1 och 9.1 samt 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2017/18:485 av (S) yrkande 2, 2017/18:638 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 51. Vi kan inledningsvis konstatera att klimatutmaningen är global och att därför måste möta den på både ett nationellt och ett internationellt plan. För att långsiktigt minska utsläppen från flyget kan vi se att det behövs olika typer av kraftfulla åtgärder. Vi anser att en viktig insats innefattar en successivt ökad inblandning av förnybara bränslen i flygbränslet. Vi menar att detta bör ske genom samråd med branschaktörer och att detta skulle bidra till att säkerställa att flyget även fortsättningsvis utgör ett alternativ för den som vill eller behöver resa, som klimatutsläppen kan reduceras. För att detta ska kunna genomföras anser vi att miljödifferentierade start- och landningsavgifter och en framtida reduktionsplikt för flyget behöver utredas. Vi kan även konstatera att det internationella flyget inte är inkluderat i . står flyget tillsammans med sjöfarten för av de globala utsläppen, och andelen förväntas öka. För att komma framåt i att hantera flygets klimatutmaningar anser vi att det är viktigt att internationella överenskommelser kommer till stånd för att reglera utsläppen och minska dem. Vi vill därmed framhålla behovet av att verka för att ansluter sig till internationella överenskommelse om flygets utsläpp. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (C) av (C).