bet · H501FiU23 · 2018-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2017. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Utskottet föreslår också att godkänner att ingår ett avtal med om ökat bidrag för kostnaderna för förvaltning och utdelning av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne. Avtalet bör innehålla former för att öka möjligheter att bevaka och följa upp kostnadsutvecklingen i stiftelsen och priskommittén. Utskottet föreslår vidare att avslår förslag i tre motioner från allmänna motionstiden /18. Framställning 2017/18:RB1 Årsredovisning för riksbank 2017. Framställning 2017/18:RB2 Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition med mera. Framställning 2017/18:RB3 Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset. Redogörelse /18:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2017. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet Ökad kostnadstäckning för ekonomipriset Tillverkningen av sedlar och mynt Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Framställning 2017/18:RB1 Framställning 2017/18:RB2 Framställning 2017/18:RB3 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Balansräkning och resultaträkning Tabell 1 resultat 2013–2017 Tabell 2 balansräkning 2017 och 2016 Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Utskottets förslag till riksdagsbeslut a) redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /18:RR2 till handlingarna. b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av . d) resultat- och balansräkning 2017 fastställer resultat- och balansräkningen för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2017/18:RB1. e) Disposition av vinst beslutar att vinst på ska fördelas så att levereras in till statens budget enligt vinstdelningsprincipen, förs till och förs till samt att pengarna ska levereras in till statens budget senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2017/18:RB2 punkterna 1 och 2. Ökad kostnadstäckning för ekonomipriset godkänner att ingår avtal med om ökat kostnadsbidrag för att täcka stiftelsens administrativa kostnader för utdelningen av riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne enligt den modell som föreslår i framställning 2017/18:RB3, och att avtalet ska ge möjligheter till insyn och kontroll av användning av det ökade kostnadsbidraget. Därmed bifaller framställning 2017/18:RB3 punkterna 1 och 2. 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 9. Tillverkningen av sedlar och mynt 2017/18:3854 av (MP) yrkande 1. 2017/18:2390 av (MP). 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (M). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska lämna förslag till disposition av vinst till och . Riksrevisioner ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin redovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur vinst för verksamhetsåret ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank 2017 (2017/18:RB1), Riksbanksfullmäktiges förslag till disposition 2017 med mera (2017/18:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över årsredovisning 2017 (2017/18:RR2). Inga motioner har lämnats med anledning av RB1, RB2 eller RR2. I betänkandet behandlas också riksbanksdirektionens och riksbanksfullmäktiges gemensamma framställning Ökad kostnadstäckning till Ekonomipriset (2017/18:RB3). I framställningen föreslås att godkänner att träffar ett avtal med om att stiftelsen ska få ytterligare bidrag från för att täcka stiftelsens kostnader för riksbanks pris för ekonomisk vetenskap till minne. Inga motioner har lämnats med anledning av RB3. I betänkandet behandlas också fem motionsförslag från allmänna motionstiden /18. Förslagen handlar om demokratisering av , tillverkningen av sedlar och mynt, en gemensam nordisk valuta och lokala och regionala valutor. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2017. fastställer resultat- och balansräkning . godkänner också riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget, och att pengarna ska levereras in senast efter beslut. Sammanfattning av årsredovisning 2017 • För att få upp den svenska inflationen mot inflationsmålet fortsatte att bedriva en historiskt sett mycket expansiv penningpolitik. Reporäntan hölls kvar på –0,som köpen av svenska nominella och reala statsobligationer utökades med (exklusive återinvesteringar). innehav av statsobligationer uppgick vid slutet av året till ca , vilket motsvarade av den totala stocken av statsobligationer. höll dessutom en stärkt beredskap för att intervenera på valutamarknaden om kronan skulle utvecklas alltför starkt. • bytte målvariabel för penningpolitiken, från KPI (konsumentprisindex) till KPIF (KPI med fast ränta). infördes ett variationsband på runt målet på . • Inflationen mätt enligt KPIF var i genomsnitt , vilket var mitt på inflationsmålet. Inflationen mätt enligt KPI uppgick till . • reviderade sin bedömning av den långsiktiga nivån på reporäntan till mellan 2,5–. Vid sin tidigare bedömning 2010 räknade banken med en reporänta på lång sikt på 3,5–4,. publicerade även en utvärdering av sina egna ränteprognoser. • bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl. Däremot ansåg banken att hushållens höga skuldsättning fortfarande utgjorde en stor risk som kunde hota den makroekonomiska och finansiella stabiliteten. Banken rekommenderade ett flertal åtgärder för att hantera skuldsättningen. För att minska risker och sårbarheter i banksystemet förordade högre kapital i bankerna och stärkta likviditetsreserver i både kronor och utländsk valuta. • Utbytet av sedlar och mynt avslutades . Värdet av utelöpande kontanter i samhället fortsatte att sjunka, från drygt 62 till ca . påbörjade en undersökning av möjligheterna att ge ut ett digitalt komplement till kontanter, s.k. e-kronor. • Verksamheten gav en vinst på , en nedgång jämfört med på , till följd av bl.a. en starkare krona. • Omslutningen av balansräkning ökade med ca till bl.a. till följd av köp av obligationer för att göra penningpolitiken mer expansiv. • Värdet av guld- och valutareserven sjönk med till till följd av en starkare krona. verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Det är en nedgång med jämfört med . Som framgår av tabell 1 förklaras nedgången framför allt av lägre realiserade valutakursvinster jämfört med . Till skillnad från stärktes kronan mot framför allt dollarn (ju starkare krona, desto lägre värde på valutareserven i kronor räknat). Den positiva valutakurseffekten på resultatet stannade på , jämfört med nästan 2016. Resultatet hölls dock till en del uppe av att gamla mynt som inte längre går att lösa in skrevs av till ett värde av (ingår i posten Övriga kostnader/intäkter i tabell 1). Tabell 1 resultat 2013–2017 ¹ Summan av realiserade kursförluster och kursvinster och orealiserade kursförluster. Som också framgår av tabell 1 ökade ränteintäkterna med endast . Både de svenska och utländska obligationsräntorna steg visserligen men de högre intäkterna motverkades bl.a. av den högre svenska kronkursen, framför allt på innehavet av amerikanska värdepapper. Posten övriga kostnader/intäkter i tabellen innehåller framför allt personal- och administrationskostnader och övriga mindre intäkter i verksamheten. Personal- och administrationskostnaderna uppgick till , vilket var något högre än . Under finanskrisåren ökade sin balansräkning kraftigt för att motverka finanskrisens effekter. Åren därefter minskade balansomslutningen något i takt med att en del av krisåtgärderna avvecklades. har återigen ökat balansomslutningen för att göra penningpolitiken mer expansiv. Som framgår av tabell 2 ökade omslutningen med , till totalt . Uppgången förklaras till största delen av bankens köp av svenska statsobligationer för att öka likviditeten i ekonomin. Tabell 2 balansräkning 2017 och 2016 banktillgodohavanden, lån och värdepapper Värdepapper (svenska kronor) Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskulder (till ) Skulder till centralbanker och internationella organisationer Övriga skulder och avsättningar Summa skulder och eget kapital tillgångar består till stor del av guld- och valutareserven som sammanlagt uppgick till . Jämfört med 2016 är det en nedgång med . Nedgången förklaras framför allt av att värdet på innehav av utländska obligationer har minskat bl.a. till följd av högre räntor och att kronan blivit starkare gentemot flertalet av valutorna i valutareserven. Syftet med valutareserven är bl.a. att snabbt ska kunna ge tillfälliga likviditetsstöd i utländsk valuta till svenska banker, att ska kunna fullgöra åtagandena gentemot IMF och att ska kunna intervenera på valutamarknaden. För att banken med kort varsel ska kunna ge likviditetsstöd är reserven placerad i tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel och i valutor som kan bli aktuella vid ett eventuellt stöd. Av den anledningen är reserven framför allt placerad i statsobligationer och i dollar och euro. uppgick tillgångarna i dollar och euro till av guld- och valutareserven. Värdet av guldet uppgick till (125,). Det är en uppgång med jämfört med . Guldpriset i dollar steg men stärktes kronan mot dollarn med , vilket begränsade avkastningen i kronor räknat till . Nära hälften av den svenska guldreserven förvaras i , nära världens största kommersiella guldmarknad, . För att guldet ska kunna handlas på den marknaden krävs att guldtackorna uppfyller den s.k. LDG-standarden (Good Delivery). Standarden ställer särskilda krav på t.ex. tackans form, vikt och guldhalt. För att öka omsättningsbarheten av det svenska guldet har bytt ut den del av reserven som inte uppfyllde LDG-standarden till nya tackor som uppfyller standarden. Bytet omfattade guld. Värdepapper i svenska kronor tillgångar i svenska statsobligationer med en återstående löptid uppgick till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Uppgången förklaras av att köpte svenska nominella och reala obligationer för för att ytterligare öka likviditeten i ekonomin och därmed göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Övriga tillgångar i balansräkningen på ca utgörs i huvudsak av upplupna ränteintäkter och förutbetalda kostnader. De upplupna intäkterna på den svenska obligationsportföljen uppgick till , vilka har återinvesterats och därmed är en del av innehav av svenska statsobligationer. Den största skuldposten i balansräkningen är de penningpolitiska skulderna. De svarade för av balansomslutningen och består av inlåning från banksystemet via s.k. finjusterade transaktioner och riksbankscertifikat. Inlåningen uppgick till ca , vilket är en ökning med jämfört med , och den motsvaras i stor utsträckning av köp av svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte. Ökningen förklaras också av att värdet på utelöpande sedlar och mynt minskade med . När behovet av kontanter minskar behöver bankerna inte hålla lika stort lager av kontanter som . I stället sätter de in pengarna i . Eftersom reporäntan är negativ gav inlåningen från banksystemet ränteintäkter till på . Den näst största posten på skuldsidan är de lån i utländsk valuta som lånat upp via för att förstärka valutareserven. Värdet av lånen uppgick till , vilket är en nedgång med jämfört med året innan. Nedgången förklaras uteslutande av att kronan stärkts i förhållande till dollarn. Värdet i utländsk valuta var dock oförändrat. Sedlar och mynt (sedelmängden) Som redovisades ovan minskade den utestående sedelmängden med , från 2016 till 2017. Storleken på sedelmängden nådde sin topp då värdet på utelöpande sedlar och mynt uppgick till . har värdet minskat med . Sedelmängdens andel av balansomslutningen har minskat från 2016, vilket till en del beror på nedgången i sedelmängden men framför allt på att balansomslutningen ökat med . Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond, en dispositionsfond samt en resultatutjämningsfond. Reservfonden ska enligt riksbankslagen uppgå till . Som framgår av tabell 3 uppgick reserverna till sammanlagt , vilket är en ökning med jämfört med . Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Förändringen av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet disponeringen av resultat . Vinsten uppgick till . Utifrån riktlinjerna för vinstdisposition och fullmäktiges förslag beslutade att skulle levereras in till statens budget, skulle föras till resultatutjämningsfonden medan skulle tillföras dispositionsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster, t.ex. skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde för ett värdepapper eller ett valutainnehav. Vid slutet av uppgick värdet på kontot till , vilket är en minskning med nästan jämfört med . Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Som framgår av tabell 4 delas förändringar på kontot upp i priseffekt (kursförändringar på värdepapper), valutaeffekt och guldvärdeeffekt. Minskningen berodde framför allt på en starkare krona och högre räntor. Det egna kapitalet inklusive värderegleringskontot och årets vinst uppgick till , en minskning med jämfört med . Även här berodde minskningen på en starkare krona och högre räntor. Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och olika avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (i redovisningen betecknas detta som ”inom linjen förda poster”). absolut största åtaganden utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot (). Åtagandena redovisas i tabell 5. Som framgår av tabellen uppgick de till nästan , en minskning med jämfört med . Åtagandet Särskilda dragningsrätter (SDR) förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också det faktum att tillsammans med ett tiotal andra länder är s.k. market maker i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2017 till motsvarande . Åtagandet betyder att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära att växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 12 och ). Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Särskilda dragningsrätter (SDR) Åtagandet Reservposition i tabellen förklaras av att enligt IMF-stadgarna också har skyldighet att vid uppmaning från IMF växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till . Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang New Arrangements to Borrow (NAB) och General to Borrow () innebär att är skyldig att låna ut högst 2 256 miljoner SDR till IMF, vilket motsvarar ca . utlåning via NAB uppgick till . Det återstående åtagandet uppgår därmed till , vilket framgår av tabellen. Bilaterala kreditavtal avser det avtal om en kredit till IMF på ca 7,4 miljarder SDR som efter godkännande tecknade med IMF . För att IMF ska få utnyttja kreditavtalet krävs att IMF:s kvarvarande medel för utlåning understiger 100 miljarder SDR och att de långivare som tillsammans håller av de utlovade låneresurserna godkänner att avtalen aktiveras. Avtalet gäller som längst till . avser det avtal om en kredit till IMF på motsvarande som efter godkännande tecknade med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Risk för betydande förluster framöver I årsredovisningen redovisar en analys av bankens resultatutveckling. har banken i penningpolitiskt syfte och stabilitetssyfte kraftigt utökat sin balansräkning (se nedan under . Det har ökat risken i verksamheten, dvs. utrymmet har ökat för både större vinster och större förluster. resultat beror till stor del på kronans och de internationella och svenska räntornas utveckling. Räntorna är låga, och kronan är relativt svag. räknar i analysen med att räntorna kommer att stiga framöver som kronan kommer att stärkas. Det innebär visserligen att bankens ränteinkomster kommer att öka efterhand i takt med att värdepapper förfaller och ersätts med nya, men framför allt innebär högre räntor att värdet på bankens innehav av utländska och svenska obligationer kommer att minska. En starkare krona betyder att värdet av tillgångarna i valutareserven minskar i svenska kronor räknat. har köpt stora mängder svenska statsobligationer i penningpolitiskt syfte. Köpen finansieras genom att har ökat sin inlåning från bankerna (via riksbankscertifikat). Kostnaden för inlåningen bestäms av reporäntan. Reporäntan är negativ, vilket innebär att bankerna fått betala för inlåningen. Detta har i sin tur bidragit positivt till resultat. Om och när reporäntan stiger ökar kostnaden för att finansiera obligationsinnehavet, vilket försämrar resultat. slutsats av analysen är att bankens resultat kommer att vara väsentligt lägre än . Om kronan stärks kraftigt och/eller räntorna stiger kraftigt kan komma att redovisa betydande förluster. Det kommer att minska bankens möjligheter att lämna utdelning till staten. I analysen skriver banken att de buffertar i form av orealiserade vinster som byggts upp kan användas om räntorna stiger. I årsredovisning görs dock bedömningen att storleken på bankens egna kapital är tillräckligt stor för att genomföra redan beslutade penningpolitiska åtgärder och eventuella framtida åtgärder utan att finansiella oberoende äventyras. gjordes inte några förändringar i direktionen, utan den bestod av (riksbankschef), (förste vice riksbankschef), samt vice riksbankscheferna . beslutade riksbanksfullmäktige att förlänga mandat som riksbankschef fr.o.m. . Fullmäktige beslutade också att förlänga mandat fr.o.m. . Sammanfattning av Riksbanksfullmäktiges förslag till vinstdisposition och fullmäktiges verksamhet Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att levereras in till statens budget. Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Till dispositionsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet Till resultatutjämningsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet – orealiserad priseffektförlust på värdepapper – Årets justerade resultat minskat med genomsnittligt resultat Inleverans till statens budget Källa: /17:RB2. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursvinster på , någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld (se not 29 i RB1). Det ger ett resultat på (minus ). Vidare läggs till underlaget en orealiserad prisförlust på värdepapper på (se not 24 i RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (minus ). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . Enligt fullmäktiges förslag ska av det resultatet, motsvarande (avrundat till jämt hundratal ) levereras in till statens budget. Sammanfattning av riksbanksfullmäktiges verksamhet i punktform • Fullmäktige sammanträdde vid nio tillfällen . • beslutade fullmäktige att förlänga mandat som riksbankschef fr.o.m. . Fullmäktige beslutade också att förlänga mandat som förste vice riksbankschef fr.o.m. . Fullmäktige har också beslutat om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tagit ställning till deras sidouppdrag. • lämnade fullmäktige ett eget remissyttrande över utkast till lagrådsremiss om finansiella oberoende och balansräkning. • Fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete genom att delta vid direktionens alla sammanträden och en del andra informella möten. • Direktionen har normalt deltagit i fullmäktiges sammanträden och informerat om bl.a. den aktuella penningpolitiken, arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet och den ekonomiska och finansiella utvecklingen i och globalt. Fullmäktige har också informerats om budget och verksamhetsplaner, uppföljning av finansiella och operativa risker samt resultatet i kapitalförvaltningen. • Fullmäktige fick löpande information om sedel- och myntbytet samt inlösen av ogiltiga sedlar. • Fullmäktige har granskat verksamhet genom sin revisionsfunktion. Revisionsuppdraget genomförs av t.o.m. . Revisionsplanen /18 omfattar regelefterlevnad (inklusive direktionsledamöternas utövande av tjänst), granskning av styrningen av informationssäkerhet och styrningsmodell. Inga förändringar gjordes i riksbanksfullmäktige , utan fullmäktige bestod av (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , samt . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , , samt . Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stöder en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen. uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån genomförda revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . I enlighet med kraven i riksbankslagen har lämnat ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt har det i revisionen inte kommit fram något som tyder på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt riksbankslagen. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av 2017. Utskottet har inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida.