bet · H501KU27 · 2018-01-26 00:00:00 — Därutöver överförs delar av det kommunala partistödet till nationell nivå. visar översynen att antalet politiska sekreterare och hel- och deltidsarvoderade förtroendevalda i kommuner och landsting har ökat . En anledning till detta är att den politiska majoriteten i kommunerna ofta försäkrar sig om ett stöd från mindre partier genom att bl.a. erbjuda avlönade politiska sekreterartjänster. Sammantaget anser utredningen att det finns skäl att tillsätta en bredare översyn av partistödet. Översynen bör i första hand ha till uppgift att klargöra i vilken mån de olika formerna av partistöd används på ett ändamålsenligt sätt och om det finns skäl att göra förändringar och förtydliganden om hur stöden ska fördelas, användas och redovisas. En förnyad översyn av partistödet och ledamotsstödet bör därför enligt utredningen genomföras (s. 196). Syftet med översynen bör vara att klargöra hur de olika stöden fördelas, i vilken mån de olika formerna av partistöd används på ett ändamålsenligt sätt och om det finns skäl att göra förändringar eller förtydliganden i gällande regelverk. I utredningsbetänkandet anförs vidare (s. 43) att det, i syfte att underlätta kontakten med väljarna, kan finnas skäl att se över ledamotsstödet och om delar av detta bör knytas till en finansiering av kansliresurser i ledamöternas valkretsar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Vid behandlingen av en likalydande motion konstaterade utskottet att lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i hade trätt i kraft , och att hade föreslagit en förnyad översyn av partistödet och ledamotsstödet. Utskottet ansåg att beredning av förslagen inte bör föregripas, varför motionen avstyrktes (bet. 2016/17:KU18 s. 23). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionen. Tjänstledighet för politiska uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om tjänstledighet för politiska uppdrag. (S) begär i motion 2017/18:2578 att möjligheten att vara tjänstledig för politiska uppdrag ökar. Motionären anför att det är en viktig del av vår demokrati att man som arbetstagare har rätt till tjänstledigt för att fullgöra politiska förtroendeuppdrag. För personer som bor i ett nordiskt land och arbetar i ett annat finns det emellertid ingen laglig rätt att kräva en sådan tjänstledighet. Detta gränshinder har uppmärksammats av Nordiska ministerrådets gränshinderråd, och ett beslut har tagits i som innebär att bilaterala avtal som möjliggör tjänstledighet för politiska uppdrag kan slutas. Regeringen bör enligt motionären följa upp denna fråga i det nordiska samarbetet. Riksdagsledamöter och ersättare får enligt 4 kap. 10 § regeringsformen fullgöra sina uppdrag utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. Bestämmelsen innebär enligt m.fl. (Grundlagarna, 2012, s. 266) att en skyldighet att fullgöra en tjänst eller ett uppdrag som inte låter sig förenas med ledamotsuppdraget rättsligen ska vika för ledamotsuppdraget. Detta gäller oavsett om skyldigheten är av offentligrättslig eller privaträttslig natur. Bestämmelsen grundar emellertid enligt samma författare inte någon rätt till ledighet från en anställning och innebär i och för sig ingen garanti mot att en arbetsgivare avskedar eller inte återanställer en anställd som avbrutit sin anställning för att utöva ett riksdagsuppdrag. Rätten till ledighet för att fullgöra förtroendeuppdrag på nivå eller landstingsnivå regleras i kommunallagen (2017:725). Enligt 4 kap. 11 § har förtroendevalda rätt till den ledighet från sina anställningar som behövs för att de ska kunna fullgöra sina uppdrag. av den kommunala demokratins funktionssätt redovisade i betänkandet demokrati (SOU 2012:30) bedömningen att det finns ett behov av att införa regler för tjänstledighet för politiska uppdrag när den förtroendevalda bor och arbetar i olika nordiska länder. Betänkandet resulterade i propositionen demokrati. Regeringen gjorde där bedömningen att det inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete med gränshinder borde utredas om det är möjligt att införa regler om en ömsesidig rätt till tjänstledighet för förtroendevalda som arbetar i ett annat nordiskt land (prop. 2013/14:5 s. 41 f.). Under ett informellt nordiskt kommunministermöte skrev deltagarna under en deklaration där länderna uttrycker sin vilja att arbeta vidare för att hitta en lösning på gränshindret. I har lagen om kommunernas styrelse och regionlagen ändrats. Lagändringen, som trädde i kraft , innebär att den danska regeringen har givits möjlighet att ingå bilaterala avtal om gränspendlares möjlighet till tjänstledighet. Det finns enligt utskottets mening inte skäl att ta något initiativ till ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motionen. Motionen avstyrks därför. Utskottens och riksdagsledamöternas resor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utskottens och riksdagsledamöternas resor. och (båda MP) begär i motion 2017/18:1658 att föreskrifterna för utskottens utrikesresor förtydligas så att resans innehåll prioriteras framför resmålet (yrkande 1), att utgångspunkten för utskottens resor ska vara att resan ska ha hög relevans för utskottets arbete (yrkande 2), att kravet på att upprätta en reseberättelse efter resans slut återinförs (yrkande 3), att utskotten bör eftersträva en allsidig information om studieämnet för utskottens resor, särskilt när frågor studeras där det tydligt finns olika uppfattningar (yrkande 4), att det ska vara en återhållsam tillgång till alkohol under resor (yrkande 5) och att valet av tåg som transportsätt vid utrikesresor bör underlättas för ledamöter (yrkande 6). Motionärerna anför bl.a. att varje utskottsresa måste övervägas och prövas så att det verkligen medför ett mervärde att göra en lång och dyr resa. För att bl.a. minska miljö- och klimatpåverkan bör föreskriften förtydligas på så sätt att resans innehåll prioriteras framför resmålet. Resornas upplägg bör vara sådant att ledamöterna får en bred kunskapsinhämtning i de frågor som studeras. Olika synvinklar på det som ska studeras bör därför tas upp för en allsidig bild. För att resorna ska kunna följas upp i efterhand bör vidare reseberättelser skrivas, vilket dessutom skulle öka öppenheten mot allmänheten. Det är vidare enligt motionärerna rimligt att ledamöter som åker på resor ska kunna delta i programmet fullt ut. Tillställningar med alkohol bör därför begränsas. Slutligen anförs att det bör bli lättare att välja tåg som transportmedel vid utrikesresor. går det inte ens att genom upphandlade resebyråtjänst boka tågbiljetter för utrikesresor. Bakgrund och gällande ordning Som tidigare nämnts var det samlade regelverket för riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, bl.a. lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen), föremål för en översyn (2013/14:URF1, bet. 2016/17:KU3, rskr. 2016/17:35). Av 4 kap. 5 § andra stycket ersättningslagen följer att eller den som förvaltningen bestämmer beslutar om en ledamots enskilda utrikes tjänsteresor till länder som inte ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), inte har ansökt om medlemskap i och inte är att betrakta som potentiella kandidatländer. Ledamöterna beslutar själv om övriga tjänsteresor (tredje stycket). Av riksdagsstyrelsens föreskrift (2012:1) om utskottens och utrikes resor följer att riksdagsstyrelsen för varje valperiod fastställer de ekonomiska ramarna för utskottens utrikesresor och att utskotten inom dessa ramar själva beslutar om sina resor (1 och 2 §§). Utskotten och ska lämna en kortfattad skriftlig redogörelse till efter en utrikesresa. Redogörelsen ska lämnas efter det att resan avslutades och innehålla uppgifter om resmål, syftet med resan, tidpunkten för resan och en kort sammanfattande beskrivning av programmet och erfarenheterna av resan (3 och 4 §§). En gång efter varje valperiod ska genomföra en uppföljning av utskottens och resor utifrån de inlämnade redogörelserna och kostnaderna för resorna. Information om uppföljningen ska lämnas till riksdagsstyrelsen (5 §). I 4 kap. 8 § ersättningslagen anges att färdmedel vid tjänsteresor ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids- och miljöaspekter. Av de allmänna råd som utfärdats i anslutning till Riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av ersättningslagen följer att en ledamot bör planera resor i tjänsten så att största möjliga hänsyn tas till miljön. Under åren 2008‑2011 klimatkompenserade för ledamöters och anställdas flygresor. beslutades att klimatkompensationen skulle upphöra. planerar att på nytt införa klimatkompensation för ledamöters och tjänstemäns flygresor utanför EU (prop. 2917/18:1 utg.omr. 1 s. 23). För anställda i finns bestämmelser om servering av alkohol vid representation (föreskrift [2011:6] om representation) och riktlinjer för konsumtion av alkohol (alkoholpolicy, , dnr 230-1189-2011/12). Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden med likalydande innehåll. Utskottet har därvid bl.a. hänvisat till den då pågående beredningen av lagstiftningsärendet om en ny ersättningslag och ansett att den beredningen inte borde föregripas (se senast bet. 2014/15:KU6 s. 11). Utskottet uttalade i fråga om att återinföra ett krav på reseberättelse att någon form av skriftlig dokumentation av ett utskotts utrikesresa fyller en värdefull funktion. Detta gäller enligt utskottet inte minst för att utskottet och andra ska kunna dra nytta av den ökade kunskap och de erfarenheter en resa medför. Utskottet såg emellertid inte att det var nödvändigt med ett tillkännagivande om ändrade föreskrifter, varför yrkandet avstyrktes (bet. 2013/14:KU15 s. 9). Utskottet vidhöll detta ställningstagande (bet. 2016/17:KU3). Utskottet konstaterar att de bestämmelser som bl.a. reglerar utskottens och riksdagsledamöternas resor har varit föremål för översyn och att en ny ersättningslag trädde i kraft . Utskottet anser inte att det finns skäl att göra sådana tillkännagivanden som motionärerna efterfrågar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ceremonier i . (L) begär i motion 2017/18:492 yrkande 4 att den allmänna rösträttens 100-årsdag uppmärksammas i . Det är enligt motionären en otroligt viktig dag för vårt land. (-) begär i motion 2017/18:561 att ledamöter ska svära en ed vid mandatperiodens början om att vara lojala mot landet och tjäna det svenska folket. Att vara riksdagsledamot är enligt motionären ett hedersuppdrag, och ledamöterna bör ta det på största allvar. En ceremoni skulle öka högtidligheten och allvaret i uppdraget. beslutade riksdagsstyrelsen, med anledning av ett tillkännagivande av (bet. 2012/13:KU16 s. 20 f., rskr. 2012/13:195) att ge riksdagsdirektören i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att förbereda ett jubileum med anledning av att demokratin infördes i . Riksdagsdirektören tillsatte därefter en arbetsgrupp med representanter från olika enheter inom med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för att förbereda och genomföra ett sådant jubileum. Arbetsgruppen lade fram en rapport som skulle tjäna som underlag för det fortsatta arbetet. tillsattes en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram förslag på hur ett demokratijubileum skulle kunna se ut. Kommittén lämnade ett förslag på omfattning och tidpunkt för att högtidlighålla demokratins införande i . beslutade riksdagsstyrelsen att högtidlighållande av demokratins genombrott i ska inledas och avslutas samt att demokratiseringsprocessen och roll i denna ska sättas i centrum för högtidlighållandet. Kommittén fick i uppdrag att ta fram ett program för aktiviteter och arrangemang , och ska kontinuerligt informera riksdagsstyrelsen om sitt arbete. bistår kommittén med sekretariatsstöd, utredningar och beslutsunderlag. Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om att högtidlighålla den allmänna rösträttens 100-årsjubileum med hänvisning till det pågående arbetet med att förbereda ett demokratijubileum, vilket enligt utskottet kunde förväntas omfatta merparten av de frågeställningar som togs upp i motionen (bet. 2015/16:16). Utskottet konstaterar att ett arbete pågår inom med att förbereda ett demokratijubileum som ska äga rum 2018–2022 och som ska uppmärksamma att det har gått demokratins genombrott i . Det finns enligt utskottet anledning att anta att frågan om den allmänna rösträttens införande uppmärksammas inom ramen för detta jubileum. Yrkande 4 i motion 2017/18:492 får därmed anses tillgodosett och avstyrks därför. Utskottet ställer sig inte bakom yrkandet om att alla riksdagsledamöter ska svära en ed vid mandatperiodens början. Även motion 2017/18:561 avstyrks därför. Vissa frågor som rör ledamöter i Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör ledamöter i . (L) begär i motion 2017/18:407 att svenska ledamöter av ges rätt att delta i debatter i kammare. Motionären anför att EU-frågorna fortfarande inte är tillräckligt förankrade i det dagliga riksdagsarbetet. förs debatter i som direkt berör svenska Europaparlamentariker men utan att dessa har möjlighet att yttra sig. Att låta dem delta i debatter i skulle enligt motionären minska avståndet mellan och . och (båda S) begär i motion 2017/18:1371 att ska agera för att ledamöter av ska kunna vara föräldralediga från sitt uppdrag, på samma sätt som ledamöter av riksdag. Detta skulle underlätta för framför allt kvinnor i barnafödande ålder att vara Europaparlamentariker. Varje riksdagsledamot och statsråd får, med vissa begränsningar som gäller ordningen vid sammanträdet, fritt yttra sig vid kammarsammanträden i alla frågor som är under behandling och om lagligheten av allt som sker vid sammanträdet (6 kap. 15 § riksdagsordningen). En riksdagsledamot har enligt ersättningslagen rätt till bl.a. föräldraledighet och ersättning under ledigheten. Ersättningen motsvarar enligt 3 kap. 8 § den ersättning som lämnas vid föräldraledighet till anställda vid . I artikel 3 i beslut av om antagande av ledamotsstadga (2005/684/EG), ledamotsstadgan, anges att ledamöterna ska rösta individuellt och personligen. I artikel 177 i arbetsordning föreskrivs att rösträtten är personlig. I ledamotsstadgan finns bestämmelser om bl.a. arvode, pension, övergångsersättning och stöd för att anlita medarbetare. Enligt artikel 148 i arbetsordning ska det antecknas om en ledamot är närvarande vid sammanträden, och det ska även anges om en ledamot är närvarobefriad. I artikel 31 i tillämpningsföreskrifterna till ledamotsstadga (tillämpningsföreskrifter för ledamotsstadga, presidiets beslut av 2008) finns bestämmelser om att en ledamots ekonomiska ersättning minskar om ledamoten varit frånvarande under omröstningar. Enligt ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter kan en ledamot vara frånvarande med läkarintyg före beräknad nedkomst och efter barnets födelse utan att det räknas som frånvaro. Enligt tillämpningsföreskrifterna artikel 31 punkt 4 ska en ledamot som är gravid nämligen befrias från skyldigheten att närvara vid parlamentets officiella sammanträden före barnets födsel. Ledamoten ska lämna in läkarintyg som anger beräknat datum för nedkomsten. Efter nedkomsten ska ledamoten befrias från skyldigheten att närvara vid officiella sammanträden . Ledamoten ska lämna in en kopia av barnets födelseattest. Generaldirektoratet för unionens interna politik har på uppdrag av utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (FEMM) utarbetat ett policydokument (PE 556.937) om medlemsstaternas och bestämmelser om föräldraledighet. I dokumentet konstateras att innebörden av bestämmelserna i ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter är att ledamöter får vara frånvarande före och efter barnafödande även om det inte finns någon officiell föräldraledighet eller möjlighet till ersättare i röstningssammanhang (artikel 148 i arbetsordning). Utskottet behandlade ett motionsyrkande om Europaparlamentarikers rätt till föräldraledighet med motsvarande innehåll som det nu aktuella. Utskottet konstaterade då att innebörden av ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter är att ledamöter får vara frånvarande före och efter barnafödande även om det inte finns någon officiell föräldraledighet eller möjlighet till ersättare vid omröstningar. Frågor om att ändra dessa bestämmelser kan enligt utskottet tas upp i . Motionsyrkandet avstyrktes (bet. 2016/17:KU18). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om föräldraledighet för ledamöter av . Utskottet ställer sig inte heller bakom yrkandet om att ledamöter av ska ha rätt att debattera i kammare. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som gäller verksamhet. (MP) begär i motion 2017/18:281 att det införs ett totalt rökförbud i (yrkande 1 och 2). Motionären anför att det finns praktiska, tekniska och signalpolitiska motiv till ett totalt rökförbud i , vilket också skulle innebära att de särskilda rökkurer som finns på olika ställen i skulle tas bort. Samma motionär begär i motion 2017/18:285 att byggnader förses med solenergiteknik (yrkande 1 och 2). Motionären anför att många parlamentsbyggnader i världen har försetts med solenergi. och dess ledamöter skulle föregå med gott exempel inför medborgarna genom att införa solenergi. och (båda L) begär i motion 2017/18:406 att det i inrättas en minnesplats för veteransoldater. Motionärerna anför att på samma sätt som avdelat utrymmen för att hedra framstående politiker och diplomater kunde veteransoldater, som deltagit i fredsbevarande operationer utomlands, hedras i . (L) begär i motion 2017/18:492 att ett centralt rum i ges namn efter (yrkande 1), att byster, tavlor eller liknande som föreställer de fem första kvinnliga riksdagsledamöterna tas fram och placeras på centrala platser i (yrkande 2), samt att byster, tavlor eller liknande som föreställer första kvinnliga statsråd, partiledare och talman tas fram och placeras på centrala platser i (yrkande 3). Motionären anför att det finns mycket kvar att göra för jämställdheten i . De kvinnliga pionjärer som bidragit till den svenska demokratin bör åskådliggöras. Per Lodenius (C) begär i motion 2017/18:960 att riksdagsledamöternas visitkort ska kunna kompletteras med punktskrift. Motionären anför att bör vara tillgänglig för alla, och ett sätt att uppnå detta är att det ska gå att få visitkort med punktskrift. (M) begär i motion 2017/18:3154 yrkande 3 att ska ange s.k. löneskatter på de anställdas lönebesked. Motionären anför att lönebeskeden bör vara utformade så att den anställdes totala skatt anges. Detta skulle bidra till en bättre kunskap om skattenivåerna i . och (båda SD) begär i motion 2017/18:3269 att presentutbud bör breddas, så att det bl.a. innehåller även bordsflaggor, minnesmynt och statyetter. har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden med förslag på bl.a. rökförbud i , solceller på byggnader, konstutsmyckningar i och visitkort med punktskrift. Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet (se bl.a. bet. 2012/13:KU17, bet. 2014/15:KU6 och bet. 2016/17:KU18). Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2017/18:2119 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:167 av (SD) yrkande 1, 2017/18:1183 av (M) yrkande 2, 2017/18:1567 av (SD), 2017/18:2067 av (SD), 2017/18:2080 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2307 av (M) och 2017/18:3542 av (SD). Jämfört med de flesta inom väljarkåren har riksdagsledamöterna mycket höga månadsersättningar. Detta riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda och det folk de representerar. Det finns dock starka argument för förhållandevis höga arvoden. Ett någorlunda högt arvode kan skapa förutsättningar för att så många som möjligt ska kunna tänka sig att ställa upp för ett riksdagsuppdrag och för att de som stiftar lagar inte ska påverkas av ekonomiska hänsyn i sitt beslutsfattande. Ett sätt att begränsa arvodets storlek vore att låta det motsvara ett prisbasbelopp . Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om att binda nivån på riksdagsledamöternas grundarvode till ett prisbasbelopp . Härutöver borde de extra ersättningar som betalas ut för olika uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet avskaffas. En rimligare ordning vore att arbetsuppgifterna fördelas inom partigrupperna så att den som har ett uppdrag som exempelvis utskottsordförande avlastas när det gäller andra delar av riksdagsuppdraget. På det sättet kunde arbetsbördan bli likvärdig för alla och extraarvodena avskaffas. Riksdagsstyrelsen bör utreda hur de extra ersättningarna för uppdrag direkt knutna till riksdagsarbetet kan avskaffas. prövning av subsidiaritetsprincipen, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2017/18:3062 av (SD) yrkandena 1–4. Den svenska är ett av få parlament som prövar hur samtliga utkast till lagstiftningsakter förhåller sig till subsidiaritetsprincipen. Ofta talas här om en ”subsidiaritetsprövning”, en term som dock inte finns med i eller de tillhörande protokollen. Här används i stället benämningen ”subsidiaritetsprincipen”. En mer korrekt term för den prövning som görs av skulle därför vara ”prövning av subsidiaritetsprincipen”. Eftersom det i artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna slås fast att utkast till lagstiftningsakter ska motiveras med avseende på både subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna borde yttra sig över ett lagstiftningsutkasts förhållande till båda dessa principer. Dessutom bör varje yttrande innehålla noteringar om vilka finansiella konsekvenser ett utkast får och vad det medför för administrativt ansvar för nationella regeringar och myndigheter. Riksdagsstyrelsen bör återkomma med förslag om prövning av lagstiftningsutkasts förhållande till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringen kan därefter behöva anpassa sina rutiner och underlag på ett sådant sätt att prövning kan avse både subsidiaritet och proportionalitet. Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: Riksdagsledamöternas arvoden saknar koppling till deras faktiska arbetsinsats. Exempelvis kan en s.k. politisk vilde som inte deltar i riksdagsarbetet få samma ersättning som hårt arbetande ledamöter. Det finns visserligen en viss differentiering i ersättningen genom de tilläggsarvoden och extra arvoden som betalas ut för vissa uppdrag, t.ex. som utskottsordförande. Denna differentiering tar dock ingen hänsyn till ledamöternas totala arbetsinsats. Ett sätt att komma till rätta med detta vore att ta fram en standardiserad arbetsbeskrivning för riksdagsuppdraget, som knyts till en ersättningstrappa med olika ersättningsnivåer. Skulle det visa sig att en ledamot inte lever upp till kraven enligt arbetsbeskrivningen ska man kunna jämka ersättningen i motsvarande mån. Som vi har framfört i ett annat sammanhang bör , i samråd med bl.a. , ta fram en sådan arbetsbeskrivning och sådana ersättningsnivåer. i plenisal, punkt 5 (SD) (SD) och (SD) anför: I plenisal hänger både en svensk flagga och en . Enligt vår uppfattning borde det inte finnas en i plenisalen, men då det är talmannen som beslutar om flaggning i plenisalen avstår vi från att reservera oss.