bet · H501MJU11 · 2018-02-21 00:00:00 — Helcom presenterade en rapport som utvärderade status –2015 och bl.a. visade att av fortfarande lider av övergödning. Även förhöjda nivåer av farliga ämnen pekades ut som ett nyckelproblem. Inom den regionala havsmiljökonventionen för Nordostatlanten, Ospar, antogs 2014 en regional åtgärdsplan i fråga om marint skräp, och inom Helcom antogs en motsvarande plan . Vidare ska även EU anta en åtgärdsplan som ett led i genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv. Det är viktigt att fortsätter att vara pådrivande i alla dessa sammanhang. Regionalt samarbete, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 3 och 2017/18:841 av m.fl. (S), 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkandena 12 och 13. Inom ramen för Helcom bör ett arbete bedrivas för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i . Länderna i det – , och de baltiska länderna – bedriver också ett seriöst arbete vad gäller miljö. Emellertid har dessa länder svåra ekonomiska prioriteringar att göra, och därför framstår regionalt samarbete som naturligt. Övergödningen av , punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 36. Utsläppen av näringsämnen i har minskat stadigt , men koncentrationen av ämnena är fortfarande hög, vilket till stor del beror på att andelen syrefria bottnar ökar där näringsämnet fosfor frigörs från sedimentet. vill se åtgärder som ökar uttaget av näringsämnen ur . Olika metoder finns för detta. Genom bl.a. musselodlingar har näringsämnen kunnat avlägsnas från vattnet. Näringsämnen binds i musslorna och avlägsnas när musslan plockas bort ur havet. Musslorna kan sedan användas till bl.a. biogasproduktion. Vi behöver främja denna typ av affärsmodeller för att förbättra tillstånd. Man behöver verka med krafttag för att minska internbelastningen i och för att andra länder ska göra insatser för att minska näringsläckaget från sina jordbruk och avlopp. Strukturkalkning , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 2. förordar en fortsatt restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor på land, och vi ställer oss t.ex. positiva till fortsatta försök med strukturkalkning inom jordbruket, vilket kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. Begränsning av utsläppen av mikroplaster m.m., punkt 8 (M, C, V, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (V), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 27.1, 2017/18:3350 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 61 och 2017/18:837 av m.fl. (S) och 2017/18:1480 av och (båda S). Regeringen bör ta krafttag för att minska förekomsten av mikroplast i våra vatten. Det behövs fler åtgärder på både kort och lång sikt för att komma till rätta med den problematik som mikroplast i våra vatten utgör. Vi vill se ett tydligt fokus på konsumentmedvetenhet, ändamålsenliga reformer och ett holistiskt synsätt där staten och kommunerna samverkar. Studier har visat att en stor källa till utsläpp av mikroplaster är de konstgräsplaner som används i idrottssammanhang. Konkreta åtgärder bör därför vidtas på nivå. Kommunerna bör göra en analys av problemets omfattning och upprätta en plan för hur dessa utsläpp ska kunna minskas, exempelvis genom att anpassa konstgräsplanernas placering i förhållande till vattendrag, genom förbättrad lokal filtrering och genom successiv övergång till alternativa material. Det är viktigt att det görs en komplett miljökonsekvensbeskrivning när beslut tas om konstgräsplaner, lekplatser och andra anläggningar där plast- och gummimaterial förekommer. Förnybara och hållbara alternativ bör användas i betydligt högre utsträckning. En bred palett av reformer kommer att krävas för att möta utmaningen med mikroplaster. Förbud mot mikroplaster i hygienartiklar , punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2017/18:3895 av (M). Plast bryts ned mycket långsamt i naturen. Därför ökar successivt halterna av mikroplaster i sjöar och hav. Mikroplaster kan vara ett dödligt hot mot fiskar, som får i sig de små plastpartiklarna. Eftersom de inte bryts ned i djuren, ansamlas mikroplasterna allt högre upp i näringskedjan. En konsekvens är att en del av plasten slutligen hamnar i människornas kroppar. har föreslagit ett totalförbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. Även om dessa produkter står för en mindre andel av mikroplasterna i havet skulle ett sådant förbud ha ett tydligt värde. ställer sig därför bakom kravet på ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter och hygienprodukter. Internationell reglering av mikroplaster , punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 60. Spridning av mikroplaster ut i våra vattendrag kommer från bl.a. däckslitage, tvätt av textilier som innehåller syntetfibrer eller hygienartiklar med mikroplastpartiklar. bör verka för skarpare internationella regelverk för att minska användningen av mikroplaster. vill att krav ställs på att alla företag inom EU fasar ut mikroplaster i hygienartiklar till 2020. bör vara pådrivande i detta arbete. Större grepp behöver även tas så att samarbetet för teknikutveckling stärks. Tillgång till dricksvatten, punkt 14 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 4. Alliansregeringen tillsatte för att identifiera potentiella utmaningar för att säkra den svenska dricksvattenförsörjningen. Utredningens slutbetänkande presenterades 2016. Där lyftes flera frågor kopplade till exempelvis krisberedskap, underhåll av infrastruktur för dricksvatten, arbetet med vattenskyddsområden samt statlig styrning, regionalisering och mellankommunal samverkan. Utredningen poängterade också att ett säkert försörjningssystem för dricksvatten är en förutsättning för att samhället ska kunna fungera. Regeringen bör med stöd av betänkande vidta åtgärder för att trygga den svenska dricksvattenförsörjningen på både kort och lång sikt. Samordning av ansvar för vattenfrågor, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 56. För att säkerställa rent vatten i kranen behövs krafttag för att skydda tillgången till rent vatten. Med klimatförändringar och effekter som översvämningar ökar risken för jordskred samt spridning av bakterier och förorenande ämnen. Vatten är ett kommunalt ansvar och ska så förbli, men staten behöver stötta kommunerna i deras arbete. Alla kommuner bör ha en plan för dricksvattenförsörjningen där risker och hot analyseras och hanteras. Tillgången till bra vatten följer inte kommungränser, och den kommunala planeringen bör också samordnas regionalt. Staten bör stödja både beredskap för akuta situationer och metoder för lokala och regionala vattenplaner. Det nationella ansvaret för vattenfrågor är splittrat på flera myndigheter och behöver samordnas. Regler för enskilda avlopp, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 7–9 samt 2017/18:2441 av och (båda C) och 2017/18:2953 av (M) yrkandena 1 och 2. Det behövs ett regelverk som gör det möjligt att fortsätta att ha enskilda avlopp på landsbygden, men ägaren ska kunna föreläggas att uppgradera avloppet så att det uppfyller miljökraven, även när det ligger i samlad bebyggelse. De tre lagar som reglerar vatten och avlopp – , anläggningslagen och vattentjänstlagen – bör revideras så att de harmonierar med varandra. Det handlar om själva lagarna, men kanske framför allt om hur rättspraxis utvecklats på området. Det är angeläget att enskilda avlopp i samlad bebyggelse ska kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven, utan att detta medför en skyldighet för kommunen att ordna kommunalt vatten och avlopp i bebyggelsen i fråga. Den enskilde behöver försäkras om att inte drabbas av ytterligare kostnader om han eller hon på eget initiativ installerar ett godkänt avlopp. Den som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav ska i normalfallet inte påtvingas ett kommunalt avlopp. Om detta ändå sker, bör den ersättning som den enskilde får för att lösa in sitt enskilda avlopp beräknas utifrån en avskrivningstid , i stället som . Jag anser att den enskilde som redan har ett fungerande avlopp inte ska behöva betala anslutningsavgift till kommunen förrän avloppet verkligen har kopplats upp mot nätet. Om man senare vill ansluta sig borde anslutningsavgiften justeras med KPI-utvecklingen. Kraven på kemisk rening av de enskilda avloppen är fyrkantiga. I har man mer flexibla regler om man bor avsides och långt ifrån ett vattendrag. Som andel av den totala fosfortillförseln till beräknas enskilda avlopp i stå för max av fosforbelastningen i . Enligt Havs- och vattenmyndighetens förslag till ny förordning för små avloppsanläggningar ska kravet på fosforrening sänkas från i vissa områden. För hus som ligger avsides på näringsfattiga marker borde kravet på fosforrening kunna slopas helt. Många icke godkända enskilda avlopp ägs av äldre personer eller andra med små ekonomiska resurser. Investeringen för att installera ett godkänt avlopp kan vara orimligt betungande eller omöjlig att genomföra för dessa fastighetsägare. Vi föreslår därför att statliga lånegarantier till dessa fastighetsägare ska subventioneras. Det har visat sig att många nyinstallerade enskilda avlopp inte håller vad som utlovats. Därför bör en funktionskontroll genomföras efter 12–24 månader för att säkerställa att reningsgraden är tillfredsställande. System vid hantering av avlopp , punkt 17 (M, SD, C) av (C), (M), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 38. Det bör införas ett system vid hanteringen av enskilda avlopp som på ett effektivt och hållbart sätt tar hänsyn till både fastighetsägaren och miljönyttan. Att byta till nya avlopp kräver stora investeringar på , en stor summa för en ägare till en liten sommarstuga på landet eller för en äldre person som bor ensam. Eftersom det är kommunerna som sköter tillsynen av enskilda avlopp kan det vara stora skillnader i bedömningar och agerande. Det innebär att ett hushåll på ena sidan sjön kan slippa att byta avlopp medan en stuga på andra sidan kommungränsen kan få betala vite. Det är på många sätt ohållbart, både för miljön och för den enskilda fastighetsägaren. Vi vill se över möjligheten att tillämpa ett system som tar hänsyn till både fastighetsägaren och miljön. Då blir det också en bättre avvägning mellan miljönytta och kostnad. Det skulle leda till ett mer rättvist system för hanteringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:182 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att uppmuntra bottentvätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att förhindra att toalettavfall dumpas i vattnet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:268 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda en ökad satsning på reduktionsfiske av vitfisk i svenska insjöar och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:280 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:837 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftfullt och skyndsamt verka för att minska utsläpp av mikroplast och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:841 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1162 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt och att se över konsekvenserna av vattenlagstiftningen inom kulturmiljösektorn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över länsstyrelsernas bidragsregler i samband med tillämpningen av den nuvarande vattenlagstiftningen och fördelningen av de ekonomiska bördorna för enskilda anläggningsägare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1480 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöfiskare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1976 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2109 av (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förslag till etappmål för en hållbar hantering av ytvatten i bebyggda miljöer och naturmark och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2441 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett system vid hanteringen av enskilda avlopp som på ett effektivt och hållbart sätt tar hänsyn till både fastighetsägaren och miljönyttan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av samarbete mellan kuststater och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system för överlåtbara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2608 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter och hygienprodukter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2819 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att havet är en stor resurs som måste nyttjas långsiktigt hållbart genom en ansvarsfull förvaltning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt samarbete för att rädda världens hav och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja miljöövervakningen av våra hav och vattendrag och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkreta åtgärder för att begränsa spridningen av plast från bl.a. konstgräsplaner och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att syftet med havsplanerna är att de ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling av våra hav och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L): 27.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska spridningen av plast i bl.a. våra hav inklusive plast från konstgräsplaner samt vikten av städning av hav och stränder och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser vattenvård. 2017/18:2953 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp måste vara skälig och stå i rimlig proportion till den miljövinst som uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara tillåtet att rening av vatten kan ske via alternativa tillvägagångssätt såsom fosforfällor och våtmarker på en grannfastighet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3013 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta gränsvärden och åtgärdsplaner för PFAS i mark, grundvatten och dricksvatten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3349 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara fortsatt pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor samt lägga särskilt fokus på arbetet med att minska mängden marint skräp och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkra tillgången till dricksvatten och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattenskyddsområden bör kunna utformas på olika sätt för att bättre ta hänsyn till lokala förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska driva på utvecklingen inom konventionerna Helcom och Ospar för att skydda den miljön i och Nordostatlanten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3350 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att införa krav om avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta krafttag för att minska förekomsten av mikroplast i våra vatten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3429 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avloppsreningsverk ska utrustas med avancerade reningsmetoder som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken är kapabla till i nuvarande processer, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de viten som åläggs för brister i enskilda avlopp ska tillfalla kommunen i stället för staten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskilda avlopp i samlad bebyggelse ska kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven, utan att detta medför en skyldighet för kommunen att ordna kommunalt va i bebyggelsen i fråga, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som har ett enskilt avlopp som uppfyller gällande miljö- och hälsokrav i normalfallet inte ska påtvingas ett kommunalt avlopp och att, om detta ändå sker, den ersättning som den enskilde får för att lösa in sitt enskilda avlopp bör beräknas utifrån en avskrivningstid i stället för som , och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kraven på kemisk rening i enskilda avlopp och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om subventionering av statliga lånegarantier till fastighetsägare med begränsad ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om funktionskontroll av enskilda avlopp 12–24 månader efter installation och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C): 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det internationella och regionala samarbetet för rena hav och vatten bör utvecklas och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra samordningen av det nationella ansvaret för vattenfrågor och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för åtgärder som ökar uttaget av näringsämnen ur och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för skarpare internationella regelverk för att minska användningen av mikroplaster och tillkännager detta för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förnybara och hållbara alternativ ska användas i större utsträckning på konstgräsplaner och lekplatser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt bör vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet regionalt och internationellt för att motverka och förebygga övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att förbättra förutsättningarna för regional samverkan i för att påskynda arbetet med att skapa en god havsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av genomförande av vattendirektivet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till sanering av vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier, och detta tillkännager för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrad vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester och tillkännager detta för regeringen.