bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — 9) betonar regeringen att förebyggande insatser är en viktig del av arbetet för att stärka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vidare framhålls att en av utgångspunkterna för den nationella strategin är att hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer genomgående ska beaktas. Ett annat viktigt område är enligt regeringen att utveckla och stärka insatser för våldsutövare och socialnämndens ansvar för denna målgrupp. Detta ligger även i linje med målsättningarna i regeringens brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin Regeringen gav i uppdrag att inom samt hälso- och sjukvården stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (S2017/01221/JÄM). Till uppdraget hör även att stödja uppföljningen av hela strategin på nationell nivå. Uppdraget rör följande tre områden: – förbättra kunskapen om förekomsten av våld och våldsrelaterade insatser – förstärka kompetensstödet för vård- och omsorgspersonal – vidareutveckla metoder för vård- och omsorgspersonal. I uppdraget anges att myndigheten särskilt bör uppmärksamma barnrätts- och ungdomsperspektiv inklusive principen om barnets bästa samt att barn kan vara direkt och indirekt utsatta för mäns våld mot kvinnor. I enlighet med den nationella strategin omfattar uppdraget även hbtq-personer och våld i samkönade relationer. Uppdraget består av tio deluppdrag, varav de flesta ska redovisas . Ett av deluppdragen avser utveckling av metoder för samt hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare. Med målsättningen att utveckla verkningsfull behandling mot återfall i våldsbrott mot närstående ska identifiera metoder med lovande resultat eller sätta samman nya metoder för senare prövning och effektutvärdering. Deluppdraget ska slutredovisas . Ett annat deluppdrag avser utveckling av metoder i arbetet med våldsutsatta barn. ska stödja utvecklingen och spridningen av bedömnings- och behandlingsmetoder i samt hälso- och sjukvårdens arbete med flickor och pojkar som är utsatta eller riskerar att utsättas för våld av närstående. Det uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13) anges att länsstyrelserna på regional nivå utgör navet i genomförandet av den nationella strategin och att de mot den bakgrunden har fått ett förtydligat och mer samlat uppdrag i myndigheternas regleringsbrev . Uppdraget handlar bl.a. om att bidra med kunskap, metoder och genomförandestöd med särskild inriktning mot våldsförebyggande arbete, att ta fram regionala strategier och handlingsplaner samt att följa och rapportera utvecklingen i länen. i lämnade en samlad redovisning av länsstyrelsernas arbete med att stödja samordningen i länen av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål (S2017/01773/JÄM). bedömer att samarbetet och samverkan mellan länsstyrelserna har ökat och stärkts successivt , vilket har bidragit till att utjämna regionala skillnader och till att resurser används mer effektivt. Utvecklingsmedel samt nationellt och regionalt kompetensstöd Regeringen gav i uppdrag att ge nationellt kompetensstöd och fördela i utvecklingsmedel till kommuner, landsting och ideella föreningar som bedriver verksamhet på lokal nivå –2018 (S2016/00633/FST). Syftet är att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer, stödet till våldsutsatta kvinnor och barn, barn som har bevittnat våld och arbetet med våldsutövare. Länsstyrelserna fick i uppdrag att, i samverkan med , ge regionalt kompetensstöd till kommuner och ideella föreningar och stiftelser. Vidare fick Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) i uppdrag att, i samverkan med , ge nationellt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet när det gäller våld i nära relationer och stödet till våldsutsatta kvinnor samt att ge motsvarande stöd till landstingen på regional nivå. ska ha det övergripande ansvaret för att på nationell nivå samordna och följa upp uppdraget, som även inkluderar att följa samarbetet mellan länsstyrelser och landsting. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) att regeringens satsning på utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla arbetet på området mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer samt stödet till våldsutsatta kvinnor och barn har lagt en grund för att nå ut med kunskapsstöd till dem som arbetar med målgruppen på både regional och lokal nivå. nådde dessa medel samtliga landsting och dubbelt så många kommuner som . Myndigheten ska enligt sin instruktion arbeta med uppföljning, analys, samordning, kunskap och stöd i syfte att nå de jämställdhetspolitiska målen och bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Myndigheten ska bl.a. främja utvecklingen av förebyggande insatser mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, prostitution och människohandel för alla ändamål samt mot våld i samkönade relationer. Av länsstyrelsernas regleringsbrev framgår att i ska bistå i arbetet med att bygga upp en väl fungerande organisation för uppdraget att motverka prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. Upparbetad kunskap och erfarenhet från länsstyrelsernas tidigare uppdrag på området ska tas till vara, och arbetet ska bedrivas utan avbrott. Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska genomföra en förstudie av vilka insatser eller vilken typ av kunskapsstöd det finns behov av inom olika verksamhetsområden för hbtq-personer med fokus på individ- och familjeomsorgen. ska också lämna förslag på insatser och kunskapsstöd. Syftet är att höja kunskapen om hbtq-personers villkor och levnadsförhållanden och hur diskriminering kan ta sig uttryck inom område och därmed öka förtroendet för insatser genom att säkerställa ett likvärdigt och professionellt bemötande. Uppdraget ska slutredovisas . Nationellt centrum för kvinnofrid och kvinnofridslinjen Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) driver den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. Till Kvinnofridslinjen kan kvinnor som utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp ringa för att få stöd och hjälp. Även närstående och personal som möter våldsutsatta kvinnor i sitt yrke kan ringa. Kvinnofridslinjen är öppen dygnet runt och bemannas av kvinnliga socionomer och sjuksköterskor. Samtalet kostar ingenting och syns inte på telefonräkningen. Av universitets årsredovisning 2016 framgår att över 31 000 samtal besvarades . NCK är ett kunskaps- och resurscentrum vid , och verksamheten regleras av regeringen uppdrag till . I universitets regleringsbrev anges att ska bedriva forskning med anknytning till den kliniska verksamheten inom området mäns våld mot kvinnor och att behovet av ny forskning ska analyseras kontinuerligt. Vidare ska samverka med i i frågor som rör den kliniska verksamheten inom området, och i detta ingår att stödja driften av den nationella stödtelefonen. I regleringsbrevet anges även att NCK ska ta fram ett uppdaterat kunskapsunderlag om våld i samkönade relationer och annat våld mot hbtq-personer. Fokus i underlaget ska ligga på unga bisexuella kvinnor, transpersoner som utsätts för partnervåld och unga hbtq-personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Förstärkt stöd till tjej- och kvinnojourer samt brottsofferjourer för hbtq-personer Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13) att det är viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. Vidare redovisas att regeringen avsätter för att stärka tjej- och kvinnojourernas arbete. Det anges även att regeringen avser att fortsätta stödja de organisationer som arbetar för att utveckla brottsofferverksamhet riktad till homosexuella, bisexuella och transpersoner som utsatts för våld i en nära relation. I enlighet med förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer är syftet med stödet att bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella jourerna. Handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp Regeringen presenterade en ny handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp (skr. 2015/16:192). Syftet med handlingsplanen är att förebygga sådana kränkningar och effektivt skydda barnen, lagföra gärningsmännen samt ge de barn som har utsatts för dessa brott det stöd och skydd som de behöver. Handlingsplanen innehåller flera åtgärder inom dessa områden för perioden –2018. Enligt regeringen ska åtgärderna i genomförandet genomsyras av ett barnrättsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv samt även beakta ett hbtq-perspektiv. Målen för regeringens föreslagna åtgärder är följande: – att barn inte blir offer för människohandel – att barn inte utsätts för sexuella övergrepp och exploatering, vare sig i eller i samband med turism och resande – att alla barn som har varit offer för människohandel, exploatering eller sexuella övergrepp får det skydd och stöd de behöver – att främja barns kunskap om sina rättigheter att bli skyddade mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp och öka deras möjligheter att själva motverka sin utsatthet. Vidare gav regeringen i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn, utveckla förmågan att identifiera offer och gärningsmän vid dessa brott samt förbättra samverkan inom med berörda aktörer nationellt och inom det internationella samarbetet (Ju2016/06827/PO). Identifierade och genomförda åtgärder ska redovisas . Av regleringsbrevet för avseende anslag 5:2 framgår att Stiftelsen får medel för att ta fram en modell för stöd och behandling för barn som utsatts för sexuella övergrepp. Projektet ska slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4) anges att satsade särskilt på utbildning och information om barns och ungas utsatthet med fokus på våld i nära relationer. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13) redovisas att Barnafrid – Nationellt vid har regeringens uppdrag att samla och sprida kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Barnafrid främjar kunskapsutveckling och stimulerar och stöder samverkan, bl.a. genom att erbjuda tvärprofessionella kurser och utbildningar om barn och trauma och stöd och behandling vid barnmisshandel. Utbildningarna syftar till att stärka beredskapen inom olika professioner att ge stöd, skydd och behandling till våldsutsatta barn. Regeringen stöder Barnafrids verksamhet med . Regeringen beslutade att ge Barnafrid – Nationellt i uppdrag att utvärdera barnahusverksamheterna i (S2018/00212/FST). Utvärderingen ska identifiera såväl goda exempel som eventuella brister i syfte att främja ett kvalitativt och likvärdigt bemötande för brottsutsatta barn, oavsett bostadsort. Uppdraget ska utföras i samråd med , , , samt landsting och kommuner. Uppdraget ska redovisas . Av beslutet framgår att barnahus är samlingsnamnet på verksamheter där polis, åklagare, socialtjänst och hälso- och sjukvård samverkar i gemensamma lokaler i utredningsprocessen vid misstanke om vålds- eller sexualbrott mot barn. Syftet är att tillförsäkra barnen rättstrygghet, gott bemötande, stöd och skydd samt vid behov kris- och behandlingsinsatser. Vidare eftersträvas att de underlag som ligger till grund för såväl rättsprocessen som bedömningar av behovet av fortsatta insatser förbättras. Utvecklingen av barnahusverksamheten i har varit snabb, och finns över 30 verksamheter, jämfört med 6 verksamheter 2006. Ett stärkt barnrättsperspektiv i skyddat boende Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i skyddade boenden tillsammans med en av vårdnadshavarna (dir. 2016:99). I uppdraget ingick även att förtydliga samhällets och enskilda aktörers respektive ansvar för barnen i boendet. Utredningen överlämnade betänkandet Ett fönster av möjligheter – stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende (SOU 2017:112). Utredningen föreslår bl.a. följande: – Skyddat boende ska regleras i socialtjänstlagen. – ska noga följa vården av de barn och unga som vistas där och säkerställa barnets rätt till skolgång och hälso- och sjukvård. – Det ska finnas kvalitetskrav för skyddade boenden med krav på verksamheten om kompetens och bemanning, och boendena ska vara tillståndspliktiga. – Skyddade boenden som ska ta emot barn ska begära registerkontroll inför anställning. Betänkandet bereds inom . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga vilka verksamheter inom och hälso- och sjukvården som har behov av kompetensinsatser för att bättre identifiera behoven hos kvinnor och män i prostitution och deras behov av skydd och stöd. Inom ramen för uppdraget ska även kompetens när det gäller hbtq-personer som köper och säljer sexuella tjänster uppmärksammas. Vidare framgår att utbildningsmaterial som tagits fram för vägledning till berörda yrkesgrupper ska spridas, t.ex. genom webbplatsen . ska vid genomförandet av uppdraget samråda med , och uppdraget ska redovisas . Handlingsplan mot prostitution och människohandel Regeringen beslutade en handlingsplan mot prostitution och människohandel. Syftet med handlingsplanen är att förebygga och motverka prostitution och människohandel för alla ändamål samt att bidra till ett bättre skydd och stöd för personer som är utsatta för människohandel. Målet med handlingsplanen är att den ska bidra till ett mer effektivt, strategiskt och målinriktat arbete mot prostitution och människohandel. Handlingsplanen ska vidare bidra till genomförandet av de mål som regeringen har satt upp inom området. Här avses bl.a. det övergripande jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv samt delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Att förebygga och bekämpa människohandel, inklusive efterfrågan av köp av sexuella tjänster, är en prioriterad fråga för regeringen. Återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förekomsten och erfarenheter av återfallsförebyggande insatser riktade till män som inte är frihetsberövade och som har utsatt kvinnor, barn eller andra närstående för våld (dir. 2017:26). Utredaren ska analysera effekterna av sådana insatser och föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Utgångspunkten ska vara att återfallsförebyggande insatser ska ges . Syftet är att öka förutsättningarna att nå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra genom att insatser för våldsutövare utvecklas och stärks. Uppdraget ska redovisas . Av regleringsbrev framgår att myndigheten får använda för att med utgångspunkt i i förslag (rapport 2017:6 Nationell telefonlinje för våldsutövare, en utredning av utövare) stödja utvecklingen av en pilotverksamhet med en stödtelefon för icke frihetsberövade män som har utövat eller riskerar att utöva våld mot närstående. I genomförandet av uppdraget ska samråda med i . En delredovisning ska lämnas , och uppdraget ska slutredovisas . Motionsyrkanden om den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor behandlades av arbetsmarknadsutskottet i betänkande 2016/17:AU5 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid m.m. anförde bl.a. följande. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet den samlade nationella strategi för perioden –2026 som regeringen presenterar i skrivelsen. Utskottet anser att den inriktning och det åtgärdsprogram som regeringen beskriver för att nå målsättningarna i strategin är ambitiöst och väl ägnat att bidra till att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Enligt utskottet har regeringen en gedigen politik på området, och det finns inte skäl för något initiativ från sida. Med hänvisning till den strategi som regeringen presenterat och med det som i övrigt anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:150). Ett motionsyrkande om stöd till kvinnor via relationsvåldscentrum behandlades av justitieutskottet i betänkande 2015/16:JuU22 Våldsbrott och brottsoffer. Utskottet fann med anledning av den förstärkning som regeringen hade gett till kvinnojourernas verksamhet att det inte var nödvändigt med något initiativ från utskottets sida. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:190). Motionsyrkanden om våld i nära relationer behandlades av socialutskottet senast i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:177). Övergripande frågor om våld i nära relationer Av redovisningen ovan framgår att regeringen har gett i uppdrag att inom bl.a. stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utskottet konstaterar att uppdraget, i enlighet med den nationella strategin, även omfattar hbtq-personer och våld i samkönade relationer. Vidare noterar utskottet att har fått i uppdrag att ge nationellt kompetensstöd och fördela i utvecklingsmedel till kommuner, landsting och ideella föreningar –2018 för att kvalitetsutveckla arbete mot våld i nära relationer. Mot denna bakgrund och det arbete som i övrigt pågår på området anser utskottet att motionerna 2016/17:954 (S) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3146 (M) yrkande 8, 2017/18:3215 (M) yrkande 8 och 2017/18:3595 (V) yrkande 8 kan avstyrkas. Även motion 2017/18:1125 (S) avstyrks. I fråga om samverkan mellan myndigheterna noterar utskottet att i bedömer att samarbetet och samverkan mellan länsstyrelserna när det gäller bl.a. insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck har ökat och successivt stärkts . Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna 2017/18:43 (KD) och 2017/18:3736 (M) yrkande 10. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att det civila samhällets organisationer får stöd för att utföra sin verksamhet riktad till dem som utsätts för våld. Utskottet noterar även att regeringen i budgetpropositionen avsatt för att stärka tjej- och kvinnojourernas arbete. Vidare konstaterar utskottet att Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK), som är ett kunskaps- och resurscentrum vid , driver den nationella stödtelefonen Kvinnofridslinjen. NCK ska bedriva forskning med anknytning till den kliniska verksamheten inom området mäns våld mot kvinnor och kontinuerligt analysera behovet av ny forskning. Med det anförda finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:392 (M) yrkande 1, 2016/17:3078 (M) yrkande 20, 2017/18:478 (S) och 2017/18:2836 (M) yrkande 1. Utskottet är inte heller berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:3474 (L) yrkande 17 och 2017/18:3584 (L) yrkande 14. Även dessa motioner avstyrks. Stöd till barn och unga Utskottet konstaterar att socialnämnden ansvarar för att både ett barn som har utsatts för brott och ett barn som har bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående får det stöd och den hjälp som han eller hon behöver. Vidare framgår det av redovisningen ovan att flera initiativ tagits på området, vilket är mycket positivt. Utskottet noterar särskilt regeringens handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp, som bl.a. syftar till att ge de barn som utsatts för dessa brott det stöd och skydd som de behöver. Det kan även nämnas att Stiftelsen har fått medel för att ta fram en modell för stöd och behandling för barn som utsatts för sexuella övergrepp. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:865 (C) yrkande 13. Även motion 2017/18:1848 (L) yrkande 14 avstyrks. Vidare konstaterar utskottet att Utredningen om ett stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende har lämnat sitt betänkande. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser därmed att motion 2016/17:3474 (L) yrkande 16 bör avslås av i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Stöd till kvinnor som befinner sig i prostitution Utskottet konstaterar att har fått i uppdrag att kartlägga vilka verksamheter inom och hälso- och sjukvården som har behov av kompetensinsatser för att bättre identifiera behoven hos kvinnor och män i prostitution, t.ex. deras behov av skydd och stöd. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:3037 (C) yrkande 42 och 2017/18:3789 (C) yrkande 42. Stöd till potentiella våldsutövare Utskottet delar regeringens bedömning att ett viktigt område för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra är att utveckla och stärka insatserna för våldsutövare och socialnämndens ansvar för denna målgrupp. Av redovisningen ovan framgår bl.a. att har fått i uppdrag att stödja utvecklingen av en pilotverksamhet med en stödtelefon för män som utövat eller riskerar att utöva våld mot närstående. Vidare konstaterar utskottet att en särskild utredare ska föreslå hur det återfallsförebyggande arbetet i fråga om våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:3474 (L) yrkandena 18 och 19 och 2017/18:3584 (L) yrkande 15 kan lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bistånd till utsatta EU-medborgare, nationell samordning och samarbetet på EU-nivå. Jämför reservation 70 (M, SD), 71 (M), 72 (L) och 73 (KD). Bistånd till utsatta EU-medborgare I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att vuxna EU-medborgare som har vistats i och saknar en självständig uppehållsrätt som huvudregel inte ska ha rätt till bistånd av kommunen. I kommittémotion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 38 och motion 2016/17:2426 av och (båda SD) finns liknande förslag. I motion 2017/18:3555 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att förhindra, eller kraftigt begränsa, kommunens användning och upplåtelse av offentliga resurser för EU-migranter. Riktlinjer för nationell samordning av insatser I kommittémotion 2016/17:3229 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om tydliga riktlinjer för fortsatt samordning av insatser som rör utsatta EU-migranter och tiggeri. I motionen anförs att det är viktigt att kommunerna och andra myndigheter samordnar sina insatser gentemot utsatta EU-migranter och tiggeri. samarbete med andra EU-länder I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om samarbete om tiggeri. Enligt motionärerna måste tiggerifrågan tas upp på EU-nivå så att samtliga länder i unionen tar ansvar för sina medborgares rättigheter. Vidare anförs att kommissionen bör inrätta en expertgrupp som ser till att de EU-medel som exempelvis får utnyttjas och når fram till landets fattiga. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om ett fortsatt arbete med att sätta press på EU-länder vars medborgare kränks, diskrimineras och lever i varaktigt utanförskap.