bet · H501SkU19 · 2018-05-18 00:00:00 — Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att öka skyddet för hotade och förföljda personer genom ett nytt skyddsinstitut, skyddad folkbokföring, och genom att införa en stark sekretess vid skyddad folkbokföring. Vidare ställer utskottet sig bakom regeringens förslag om åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen genom att införa en ny grund för avregistrering från folkbokföringen, att införa en möjlighet till kontrollbesök för i folkbokföringsärenden samt att införa en straffbestämmelse om folkbokföringsbrott vid uppsåtligt lämnande av oriktig uppgift till grund för beslut om folkbokföring. Utskottet avslår de motionsyrkanden om olika tillkännagivanden som väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår vidare att avslår motionsyrkanden om folkbokföring från den allmänna motionstiden . I motionerna om folkbokföring finns ett flertal förslag om ökat skydd för våldsutsattas personuppgifter, en översyn och justeringar av personnummer- och samordningsnummersystemen, dubbel folkbokföring för barn som tillbringar lika mycket tid på två adresser, nationella id-kort och godkännande av utländska intyg vid dödförklaring. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, V, L, KD, -). Proposition 2017/18:145 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. Sju yrkanden i en följdmotion. Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Tillkännagivanden om ytterligare åtgärder inom folkbokföringen Betalning av skatt vid delårsboende Folkbokföring på rätt adress Folkbokföring av barn på två adresser Skydd för folkbokföringsuppgifter och skyddad identitet 1.Tillkännagivanden om ytterligare åtgärder inom folkbokföringen, punkt 2 (-) 2.Folkbokföring på rätt adress, punkt 4 (M) 3.Folkbokföring på rätt adress, punkt 4 (SD) 4.Personnummer och samordningsnummer, punkt 6 (V) 5.Personnummer och samordningsnummer, punkt 6 (KD) 6.Skydd för folkbokföringsuppgifter och skyddad identitet, punkt 7 (M, C, L, KD) 7.Skydd för folkbokföringsuppgifter och skyddad identitet, punkt 7 (SD) 8.Id-kort, punkt 8 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481), 2. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 3. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 4. lag om ändring i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter, 5. lag om ändring i lagen (1997:1024) om brottsverksamhet, 6. lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet, 7. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 8. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 9. lag om ändring i skollagen (2010:800), 10. lag om ändring i lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet, 11. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Därmed bifaller proposition 2017/18:145 punkterna 1–11. Tillkännagivanden om ytterligare åtgärder inom folkbokföringen 2017/18:4052 av och (båda SD) yrkandena 1–7. Reservation 1 (-) Betalning av skatt vid delårsboende 2017/18:217 av och (båda L), 2017/18:1945 av (M) och 2017/18:3513 av och (båda C). Folkbokföring på rätt adress 2017/18:972 av (C), 2017/18:1229 av (M), 2017/18:1782 av (M), 2017/18:2533 av (M), 2017/18:2775 av och (båda MP), 2017/18:2823 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3543 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Folkbokföring av barn på två adresser 2017/18:2861 av (C) yrkandena 1 och 2. 2017/18:665 av (S), 2017/18:1864 av (C), 2017/18:2395 av och (båda MP), 2017/18:2713 av (S), 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:3596 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3607 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Skydd för folkbokföringsuppgifter och skyddad identitet 2017/18:2469 av (SD), 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3718 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 6 (M, C, L, KD) Reservation 7 (SD) 2017/18:107 av (SD) och 2017/18:3250 av (M). Reservation 8 (SD) 2017/18:2513 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (-), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2017/18:145 Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen. En motion har väckts med anledning av propositionen. I ärendet behandlar utskottet även de motioner från den allmänna motionstiden som rör folkbokföring. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2016/17:SkU26 Skatteförfarande och folkbokföring. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Som svar på ett tillkännagivande från (bet. 2013/14:SkU34 rskr. 2013/14:251) gav den dåvarande regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som ger ett förstärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter (dir 2014:98). Utredningen som antog namnet , överlämnade betänkandet Ökad trygghet för hotade och förföljda personer (SOU 2015:69). Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av välfärdsstatens förmåga att stå emot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet (dir. 2015:96). Utredningen som antog namnet Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden, överlämnade betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37). Propositionen innehåller förslag som syftar till att förbättra och öka skyddet för hotade och förföljda personer. Regeringen föreslår att kvarskrivning ska ersättas av skyddad folkbokföring, som ska vara ett mer flexibelt institut. Skyddad folkbokföring ska bl.a. få ske på annan ort än den gamla folkbokföringsorten utan att personen flyttar och kunna ges för obestämd tid. Förslaget gör det möjligt att i större utsträckning ge ett skydd som är bättre anpassat efter vars och ens specifika situation. ska under vissa förhållanden kunna ansöka om skyddad folkbokföring för barn. ska enligt förslaget lämna stöd till den som har medgetts skyddad folkbokföring så att skyddet kan upprätthållas. Regeringen lämnar också förslag om en förstärkt sekretess för uppgifter om personer med skyddad folkbokföring som är parter i mål och ärenden hos alla myndigheter och domstolar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås också några åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. ska få möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen och göra kontrollbesök för att kontrollera en persons bosättning. Folkbokföringsbrott införs på nytt. Straffansvar inträder när någon uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter till grund för beslut om folkbokföring eller inte fullgör sin anmälningsskyldighet och åtgärden innebär fara i bevishänseende. Det ska även vara möjligt att dömas för grovt folkbokföringsbrott. fall är dock undantagna från straffansvar. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Konsekvensanalys av förslagen avseende ökat skydd för hotade och förföljda personer Regeringen föreslår ett fåtal ändringar av skyddsinstitutet fingerade personuppgifter som endast bör ha mindre konsekvenser för de personer som berörs. Regeringen föreslår vidare åtgärder för att skyddad folkbokföring ska ge ett bättre skydd än kvarskrivning. Förslaget om en särskild och stark sekretess innebär att riskerna för att känslig information om personerna lämnas ut minskar betydligt och kommer i princip att förhindra att uppgifter om var personerna finns lämnar det allmänna. Förslaget om att ersätta kvarskrivning med skyddad folkbokföring och den starkare sekretessen som införs för vissa uppgifter ställer särskilda krav på , dels genom it-utveckling för att bl.a. möjliggöra en särskild sekretessmarkering, dels genom utbildningsinsatser och framtagande av informationsmaterial. Förslaget om att ska lämna stöd till den som har medgetts skyddad folkbokföring kräver delvis ny kompetens. handläggare i ärenden om sekretessmarkering och kvarskrivning besitter dock en stor kunskap om de frågor som kan tänkas dyka upp, och det är sannolikt att en stor del av den information och det stöd som ska bistå den enskilde med finns inom verksamheten. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de ökade kostnader som förslagen att öka skyddet för hotade och förföljda personer medför för del, inte är större än att de kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om att införa skyddad folkbokföring kommer även att påverka . Genom att skyddad folkbokföring som regel ska ges tills vidare kommer det att ställa högre krav på arbete än och kan innebära att behöver se över sina rutiner för att säkerställa kvaliteten i sitt uppgiftslämnande eller annat bistånd. ökade arbetsinsats bedöms dock vara begränsad och kunna hanteras inom befintlig ram. Regeringen kan konstatera att det ingår i myndigheternas ordinarie uppdrag att hantera de sekretessregler som gäller . Även om det kan förutsättas att förslagen om skyddad folkbokföring och starkare sekretess kommer att medföra behov av såväl vissa utvecklingsinsatser av myndigheters it-stöd som vissa utbildningsinsatser, måste kostnaderna för detta ändå vara av relativt begränsad omfattning. Det saknas därför skäl att med anledning av regeringens förslag tillskjuta särskilda medel. Kostnaderna ska därför finansieras inom myndigheternas befintliga ekonomiska ramar. Ett starkare skydd av personuppgifter bör kunna bidra till att förebygga mäns våld mot kvinnor och ha en positiv inverkan på jämställdheten. Förslagen bedöms inte medföra några offentligfinansiella effekter eller samhällsekonomiska konsekvenser. Förslagen bedöms inte ha någon påverkan på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller ha några miljömässiga konsekvenser. Konsekvensanalys avseende åtgärderna för att öka kvaliteten i folkbokföringen Regeringens förslag om åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen innebär en ökad kontroll av de uppgifter som enskilda personer lämnar och som ligger till grund för folkbokföringen. Förslagen om att återinföra folkbokföringsbrott och att göra det möjligt för att genomföra besök för att kontrollera bosättningen kan antas medföra en viss preventiv effekt. Färre personer kan förväntas lämna felaktiga uppgifter till folkbokföringen, vilket medför att andelen fel i folkbokföringen minskar. När andelen korrekt registrerade uppgifter i folkbokföringen ökar kommer även de enskildas förtroende för folkbokföringens tillförlitlighet att öka. Regeringen bedömer att kostnader för dessa förslag ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Sammantaget gör regeringen bedömningen att genomförandet av den föreslagna lagstiftningen inte kommer att leda till annat än marginellt ökade kostnader för de inblandade myndigheterna och att dessa kostnader kan finansieras inom ramen för befintliga anslag. Förslagen får inga särskilda konsekvenser för kommun och landsting eller övrig offentlig sektor. Regeringens förslag bedöms inte i sig medföra några offentligfinansiella effekter eller samhällsekonomiska konsekvenser. kan dock förslagen leda till att förtroendet för systemen ökar och att brottsligheten mot välfärdssystemen minskar, vilket leder till samhällsekonomiska besparingar. Förslagen bedöms inte ha någon påverkan på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller ha några miljömässiga konsekvenser och förväntas inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Lagändringarna ska träda i kraft . För den som har medgetts fingerade personuppgifter före gäller den äldre bestämmelsen om under vilka förutsättningar medgivandet att använda fingerade personuppgifter kan upphöra. Den som har medgetts kvarskrivning ska fr.o.m. anses ha medgetts skyddad folkbokföring för den tid som återstår av beslutet om kvarskrivning. Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen Utskottets förslag i korthet bifaller förslagen om att komplettera reglerna om fingerade personuppgifter, ersätta kvarskrivning med skyddad folkbokföring och införa regler om stark sekretess för personer med skyddad folkbokföring. bifaller vidare förslagen om att utöka möjligheterna att avregistrera personer från folkbokföringen, att ge möjlighet att besluta om kontrollbesök inom folkbokföringsverksamheten och att införa en ny straffbestämmelse, folkbokföringsbrott, för den som uppsåtligen lämnar oriktiga uppgifter om folkbokföring. Uppgifter om enskilda personers namn, personnummer, adress, civilstånd och andra familjeförhållanden används hos ett stort antal myndigheter som ett underlag i myndigheternas verksamhet. Den grundläggande insamlingen och registreringen av de personuppgifter som används i samhället sker till stor del inom folkbokföringen hos och överförs sedan till samhället i övrigt på olika sätt. Uppgifter från folkbokföringen sprids elektroniskt genom Navet (system för spridning av folkbokföringsuppgifter) till främst myndigheter och genom Statens personadressregister (SPAR) till övriga delar av samhället. Uppgifter om personer lämnas också mellan andra myndigheter, mellan privata organisationer samt mellan myndigheter och privata organisationer. Uppgifterna som registreras i folkbokföringen anses normalt sett vara harmlösa och är därför som huvudregel offentliga. I vissa fall kan det dock orsaka stora besvär för en person att uppgifter om denne sprids. Personer som är utsatta för hot och förföljelse kan vara i behov av att skydda sina personuppgifter, och det är i sådana situationer viktigt att det finns effektiva åtgärder att vidta för att göra det möjligt. Regeringen föreslår att bestämmelsen som reglerar förutsättningarna för när en person kan få medgivande att använda fingerade personuppgifter ska kompletteras så att det uttryckligen framgår att även risk för sådan allvarlig brottslighet som riktar sig mot personens frid omfattas. När lagen infördes angavs i förarbetena att med brottslighetens art åsyftas i första hand brott som är direkt livshotande eller syftar till svår kroppsskada eller grov frihetskränkning och som regleras i 3, 4 och 6 kap. (prop. 1990/91:153 Folkbokföringslag s. 143). Kraven på brottslighetens svårighetsgrad och på den risk som ska föreligga har genom senare lagstiftningsärenden sänkts, däremot kvarstår som förutsättning för att medges fingerade personuppgifter att det ska finnas risk för sådan allvarlig brottslighet som riktar sig mot den enskildes liv, hälsa eller frihet (prop. 1997/98:9 s. 56–58). Eftersom 4 kap. även omfattar brott mot frid föreslår regeringen att det i förtydligande syfte uttryckligen ska framgå av 1 § lagen om fingerade personuppgifter att en person som riskerar att utsättas för allvarlig brottslighet mot sin frid också kan medges att använda fingerade personuppgifter. Det ska även författningsregleras att det vid bedömningen av om ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får lämnas ska beaktas om åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Fingerade personuppgifter ska inte medges om personen kan ges tillräckligt skydd genom andra formella skyddsåtgärder som syftar till att skydda personuppgifter. Några andra skyddsåtgärder ska dock inte vara hinder för att medges användning av fingerade personuppgifter och ska kunna kombineras med andra skyddsåtgärder. Regeringen föreslår därför att detta uttryckligen ska framgå av 1 § lagen om fingerade personuppgifter. Regeringen anser att utgångspunkten måste vara att en person med fingerade personuppgifter ska lämna skyddsinstitutet när skyddsbehovet har upphört. Regeringen anser att det endast ska krävas särskilda skäl för att det ska finnas en skyldighet för att, utan den enskildes anmälan, besluta att ett medgivande att använda fingerade personuppgifter ska upphöra att gälla. Regeringen föreslår därför att rekvisitet synnerliga skäl i 8 § lagen om fingerade personuppgifter ersätts med särskilda skäl. Det bör inte införas en möjlighet att förvärva fingerade personuppgifter när ett medgivande att använda dessa har upphört. Ett delvis nytt, men framför allt starkare, skydd införs som ersätter kvarskrivning. För att tydliggöra förändringarna i förhållande till kvarskrivning samt bättre återspegla syftet med och innebörden av den aktuella skyddsåtgärden anser regeringen att kvarskrivning bör ersättas med det nya institutet skyddad folkbokföring. Med skyddad folkbokföring ska enligt regeringens förslag avses att en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annat sätt, efter egen ansökan får medges att vara folkbokförd på en annan folkbokföringsort än där personen är bosatt. Skyddad folkbokföring bör förstärkas på olika sätt för att bli ett bättre skydd än kvarskrivning. Skyddad folkbokföring ska vid flyttning ske på den gamla folkbokföringsorten eller på en annan folkbokföringsort om det bedöms ge ett bättre skydd. Skyddad folkbokföring kan även ske utan att en person flyttar om det ändå kan antas ge tillräckligt skydd. När en person beviljas skyddad folkbokföring kommer deras bosättningsadress, liksom vad gäller kvarskrivning, inte att vara registrerad i folkbokföringsdatabasen. Personerna kommer att få en boxadress till registrerad i folkbokföringsdatabasen. Det framgår dock inte av boxadressen att är mottagare. Skyddad folkbokföring ska kunna medges oberoende av kontaktförbud eller andra skyddsåtgärder. Det ska författningsregleras att det vid bedömningen av om skyddad folkbokföring får medges ska beaktas om åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Kravet att en skyddsåtgärd inte ska vidtas om den inte får effekt gäller för att en person ska medges kvarskrivning. Villkoret framgår dock inte av lagen, och de som behöver ett skydd är därför inte alltid medvetna om att det förutsätts stora förändringar i den egna livsföringen för att åtgärden ska fungera. Regeringens förslag innebär ingen ändring i sak i förhållande till vad som gäller för kvarskrivning, och det kommer följaktligen inte att bli svårare att medges skyddad folkbokföring i jämförelse med kvar-skrivning. Med hänsyn till bl.a. regeringens förslag om att skyddad folkbokföring ska kunna medges oberoende av andra skyddsåtgärder kommer det i stället att bli möjligt för fler personer att få skyddad folkbokföring i förhållande till kvarskrivning. Skyddad folkbokföring ska medges vid kvalificerade hotsituationer vilka ofta pågår . Ett medgivande skulle öka tryggheten för den enskilde som sannolikt påverkas negativt av vetskapen om att medgivandet löper ut och kan få det svårt att visa att det kvarstår ett skyddsbehov. Regeringen anser att det är angeläget att i största möjliga utsträckning tillvarata den förföljdes intressen och att underlätta tillvaron för denne. Huvudregeln bör vara att åtgärden ges tills vidare med en möjlighet att begränsa åtgärden till . Om skyddad folkbokföring medges bör medgivandet normalt inte ges än för att ge personen bättre förutsättningar att etablera sig i sitt nya liv. I vilka situationer som det kan vara lämpligt att den skyddade folkbokföringen är tidsbegränsad får bli en fråga som utvecklas närmare i rättstillämpningen. En ansökan om skyddad folkbokföring ska göras skriftligen av den person som har skyddsbehovet. ska få ansöka om skyddad folkbokföring för barn i vissa fall. Om det inte är obehövligt ska begära biträde av vid utredning av frågor om skyddad folkbokföring. ska utan hinder av sekretess lämna uppgifter som behövs i ett ärende hos om skyddad folkbokföring. Stöd till personer med skyddad folkbokföring Regeringen anser vidare att det ska införas en särskild skyldighet att lämna stöd till personer som medges skyddad folkbokföring. Regeringen föreslår därför att ska ansvara för att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring. Det blir då samma myndighet som ansvarar för att administrera åtgärden som ansvarar för att ge stöd till dem som omfattas av den. Samma ordning gäller för fingerade personuppgifter. För att säkerställa att även barn och ungdomar nås av stödet är det viktigt att stödinsatser är utformade på ett sätt som även barn kan ta till sig. Syftet med stöd ska vara att ge personer med skyddad folkbokföring information om hur de ska kunna agera på ett sätt som innebär att personuppgifterna skyddas och att behovet av skydd tillgodoses. ska däremot inte agera ombud och inte heller vara närvarande när personerna ingår avtal eller liknande eller på annat sätt ge mer handfast stöd i frågor hos andra myndigheter eller privata organisationer. Avsikten är inte heller att ska få en kurativ roll. Det är tillräckligt att stöd till personer med skyddad folkbokföring ges under kontorstid. Om den som har medgetts skyddad folkbokföring anmäler hos att skyddad folkbokföring inte längre behövs eller om det finns särskilda skäl för det, ska besluta att den skyddade folkbokföringen ska upphöra att gälla. Stark sekretess för personer med skyddad folkbokföring Sekretessmarkeringen har sin grund i en administrativ bestämmelse som gör det möjligt att göra en särskild anteckning om att det kan antas att en uppgift inte får lämnas ut på grund av sekretess (5 kap. 5 § första stycket 77 offentlighets- och sekretesslagen). Denna bestämmelse kan tillämpas av alla myndigheter i förhållande till alla sekretessbestämmelser och syftar till att vara en påminnelse om att en noggrann sekretessprövning ska göras. Förfarandet med sekretessmarkering inom folkbokföringen är inte närmare lagreglerat utan grundar sig i stället på den ovan angivna generella bestämmelsen. En sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen är en indikation på att folkbokföringssekretess kan gälla för uppgifterna. Det är som tidigare nämnts en angelägen uppgift för samhället att öka tryggheten samt ge skydd åt de personer som lever i rädsla på grund av att de riskerar att utsättas för brott. En viktig komponent i ett starkt skydd för hotade och förföljda personer är en heltäckande reglering av den sekretess som ska gälla för uppgifter som röjer var den hotade eller förföljda personen bor. Ett starkt sekretesskydd bidrar till att förhindra att uppgifter om en skyddsbehövande person lämnas ut efter en övertygande argumentation av förföljaren eller till följd av bristfälliga sekretessprövningar. En ny sekretessbestämmelse införs därför i form av ett starkare sekretesskydd som ska gälla för personer som har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen. Sekretessen ska gälla i mål eller ärenden vid en domstol eller en annan myndighet om en part har skyddad folkbokföring för uppgifter som lämnar upplysning, eller tillsammans med andra uppgifter i målet eller ärendet bidrar till upplysning, om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men.