bet · H501SfU17 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden två tillkännagivanden till regeringen, • det ena om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka den digitala hanteringen, • det andra om ett regeringsuppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Utskottet föreslår att ska avslå övriga motionsyrkanden, som rör bl.a. underlättande av arbetskraftsinvandring, villkor för arbetstillstånd och att attrahera arbetskraft. I betänkandet finns 18 reservationer (S, M, SD, MP, C, L, KD). Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Underlätta arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Införa behovsprövad arbetskraftsinvandring, punkt 2 (SD) 3.Arbetskraftsinvandring till EU, punkt 3 (M) 4.Arbetskraftsinvandring till EU, punkt 3 (L) 5.Villkor för arbetstillstånd, punkt 4 (M) 6.Villkor för arbetstillstånd, punkt 4 (C) 7.Utannonsering, punkt 5 (M, SD, C) 8.Byta arbetsgivare eller yrke, punkt 6 (M) 9.Byta arbetsgivare eller yrke, punkt 6 (L) 10.Attrahera arbetskraft, punkt 7 (M) 11.Attrahera arbetskraft, punkt 7 (L, KD) 12.Attrahera arbetskraft, punkt 7 (C) 13.Förkorta handläggningstiderna, punkt 8 (S, MP) 14.Garantera handläggningstiden, punkt 9 (M, C, L, KD) 15.Övrigt om handläggning, punkt 10 (M, SD) 16.Missbruk av regler, punkt 11 (S, MP) 17.Utökat straffrättsligt område, punkt 12 (M) 18.EU-blåkort, punkt 13 (SD) 1.Underlätta arbetskraftsinvandring, punkt 1 (V) 2.Villkor för arbetstillstånd, punkt 4 (SD) 3.Byta arbetsgivare eller yrke, punkt 6 (SD) 4.Garantera handläggningstiden, punkt 9 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:469 av (M) yrkande 2, 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3306 av (M), 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2017/18:562 av (-), 2017/18:2470 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 38. Reservation 2 (SD) 2017/18:1030 av (KD) yrkande 5, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 3 (M) Reservation 4 (L) 2017/18:469 av (M) yrkande 1, 2017/18:1022 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3165 av i (M) yrkandena 2, 3 och 5, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3447 av (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) 2017/18:1934 av (M), 2017/18:3165 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3447 av (M) yrkande 5 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 7 (M, SD, C) Byta arbetsgivare eller yrke 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:2982 av (M) yrkande 3. Reservation 8 (M) Reservation 9 (L) 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:1253 av (M), 2017/18:1265 av Finn (M), 2017/18:2282 av (M), 2017/18:2484 av (M), 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3166 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 22–25, 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 7. Reservation 10 (M) Reservation 11 (L, KD) Reservation 12 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka den digitala hanteringen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:1030 av (KD) yrkande 2. Reservation 13 (S, MP) 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 29 och 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7 samt 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 15 (M, SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om ett regeringsuppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 16 (S, MP) 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 17 (M) 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 34–37. Reservation 18 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (L), (KD), (S), (S), (M), (MP), (V), (SD) och (C). I detta betänkande behandlar utskottet ett flertal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Yrkandena rör bl.a. underlättande av arbetskraftsinvandring, villkor för arbetstillstånd, handläggningstider och missbruk av regler. En redovisning av de behandlade yrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka den digitala hanteringen och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om ett regeringsuppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden, som bl.a. rör underlättande av arbetskraftsinvandring, villkor för arbetstillstånd och frågan om att attrahera arbetskraft. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M), 4 (L), 5 (M), 6 (C), 7 (M, SD, C), 8 (M), 9 (L), 10 (M), 11 (L, KD), 12 (C), 13 (S, MP), 14 (M, C, L, KD), 15 (M, SD), 16 (S, MP), 17 (M) och 18 (SD) samt särskilt yttrande 1 (V), 2 (SD), 3 (SD) och 4 (SD). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ha arbetstillstånd. Kravet gäller dock inte för medborgare i de nordiska länderna, för den som har uppehållsrätt eller för den som har permanent uppehållstillstånd (2 kap. 8 § UtlL). Andra kategorier som är undantagna från kravet är bl.a. medborgare i , tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt, studerande, forskare, asylsökande som beviljats undantag från kravet på arbetstillstånd och personer som ska arbeta enbart i inom vissa yrkeskategorier. Särskilda regler gäller för den som kommer till för att tjänstgöra inom ramen för en företagsintern förflyttning och för arbetstagare som utstationeras till . Arbetstillstånd får ges till en utlänning som erbjudits anställning, om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig samt lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § UtlL). Vidare krävs att rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom EU. Arbetsgivaren måste bl.a. ha annonserat ut tjänsten i och inom EU/EES samt innan en person anställs, och prövar om dessa krav är uppfyllda. Om anställningen och vistelsen i är ska utlänningen förutom arbetstillstånd även ha uppehållstillstånd, som beviljas som arbetstillståndet (5 kap. 10 § UtlL). Arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 a § UtlL inte ges än och inte avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden får inte vara längre än . Om det finns särskilda skäl kan tillstånd dock beviljas för som längst . Arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. ska tillståndet knytas endast till ett visst slag av arbete. En utlänning som har haft uppehållstillstånd för arbete i sammanlagt får beviljas permanent uppehållstillstånd (5 kap. 5 § UtlL). Den som har haft arbetstillstånd och som, sedan anställningen upphört men inom giltighetstiden för tillståndet, ansöker om ett nytt arbetstillstånd behöver enligt 5 kap. 3 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, inte ha ett sådant tillstånd för tiden till dess ansökan har avgjorts. Inte heller vid en ansökan om förlängning av arbetstillstånd behövs det ett sådant tillstånd . En utlänning som vill ha arbetstillstånd ska enligt 6 kap. 4 § UtlL ha ansökt om och beviljats sådant tillstånd före inresan i . Ett flertal undantag finns från regeln. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska enligt 7 kap. 7 e § UtlL återkallas om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda. Tillståndet behöver dock inte återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt bristen utan att har vidtagit någon åtgärd. En utlänning får utvisas ur om han eller hon uppehåller sig här men saknar de tillstånd som krävs för att få uppehålla sig i landet (8 kap. 6 § UtlL). Förutom enligt bestämmelserna i 6 kap. UtlL kan tillstånd för att arbeta beviljas enligt 5 kap. 15 a § UtlL. I bestämmelsen anges att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning vars ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har avslagits genom ett lagakraft-vunnet beslut, om utlänningen vistas i och har en anställning som uppfyller de krav som anges i 6 kap. 2 § första stycket UtlL och avser en tidsperiod om från ansökningstillfället (s.k. spårbyte). Ansökan ska ha kommit in senast efter det att beslutet att avslå ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har vunnit laga kraft. Ett beslut från som inte överklagas vinner normalt laga kraft när det gått efter att den asylsökande tagit del av beslutet. En dom från en migrationsdomstol som inte överklagas vinner laga kraft efter den dag då domen meddelades. Migrationsöverdomstolens avgöranden vinner laga kraft direkt. Tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som önskar vistas i för studier (5 kap. 10 § UtlL). En utlänning som har för avsikt att studera i och som har antagits till högskoleutbildning här ska enligt 4 kap. 5 § första stycket UtlF beviljas uppehållstillstånd om han eller hon har sin försörjning och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på annat liknande sätt har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa. Utöver ovanstående gäller att studierna ska bedrivas på heltid och att studierna kräver närvaro i . Uppehållstillstånd ska beviljas eller den som studierna avser. Pågår studierna än ska uppehållstillståndet förlängas med i taget eller den som studierna avser, under förutsättning att villkoren är uppfyllda och att den studerande gör godtagbara framsteg i sina studier. För utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd för högskolestudier gäller undantag från kravet på arbetstillstånd (5 kap. 2 § första stycket 6 UtlF). En utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för studier i får enligt 4 kap. 5 a § UtlF beviljas uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning om utbildningen avser studier motsvarande minst två terminer utlänningen har för avsikt att söka arbete eller därmed jämförbar förberedande aktivitet i eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här utlänningen har sin försörjning och sin återresa tryggad utlänningen har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i utlänningen inte utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa. Om uppehållstillstånd beviljas enligt ovan är utlänningen undantagen från kravet på arbetstillstånd. Permanent uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 5 § UtlL beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för utbildning på forskarnivå (dvs. Utländska forskare som ska arbeta i är undantagna från kravet på arbetstillstånd (5 kap. 2 § UtlF). Undantag gäller även när forskaren beviljats uppehållstillstånd för forskning för än . Så kallat utbildningsbidrag för doktorander kunde tidigare beviljas enligt förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Förordningen upphörde att gälla . Bestämmelser om visering finns i EU:s viseringskodex (förordning [EG] nr 810/2009). En viseringsansökan ska prövas bl.a. utifrån risken för bosättning. Krav uppställs på försörjningsförmåga och försäkring, och en kontroll görs av att utlänningen inte finns upptagen på en s.k. spärrlista. Uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom anställning (5 kap. 5 § UtlL). Om utlänningen ska bedriva näringsverksamhet ska han eller hon ha förmåga att bedriva den aktuella verksamheten. Enligt 5 kap. 10 § får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas en utlänning som önskar vistas här i landet för att bedriva näringsverksamhet. Ett ärende om uppehållstillstånd för arbete ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in (4 kap. 21 b § UtlF). Om det finns särskilda skäl eller om ansökan behöver kompletteras får tiden förlängas. Sökanden ska underrättas om förlängningen. Grundläggande regler om EU-blåkort finns i EU:s blåkortsdirektiv (2009/50/EG), vars bestämmelser införts bl.a. i 6 a kap. UtlL. 6 a kap. 1 § UtlL anger att en utlänning som erbjudits en högkvalificerad anställning i med en anställningstid om , om inte annat följer av 2 eller 3 §, ska beviljas uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning (EU-blåkort), om lönen är minst en och en halv gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i (lönetröskeln) lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen utlänningen kan visa att han eller hon har, eller har ansökt om, en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. EU-blåkort ska gälla för högst , men tiden kan förlängas (6 a kap. 5 och 6 §§ UtlL). Den sammanlagda tillståndstiden får inte överstiga . kan permanent uppehållstillstånd beviljas. Enligt 6 a kap. 10 § har familjemedlemmar till den som har ett EU-blåkort rätt till uppehållstillstånd. Den som har ett EU-blåkort utfärdat i och kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från jämställs med svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). En familjemedlem som själv har uppehållstillstånd i och kan härleda rättigheter i fråga om familjeförmåner från jämställs med svenska medborgare när det gäller rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg. Blåkortsdirektivet tillåter EU:s medlemsstater att i viss utsträckning begränsa rätten till likabehandling, t.ex. i fråga om förfaranden för att få bostad och stipendier. har inte utnyttjat denna möjlighet. får kontrollera att den som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL har påbörjat arbetet från tillståndets första giltighetsdag och att förutsättningarna för arbetstillstånd enligt den bestämmelsen är uppfyllda (6 kap. 6 a § UtlF). Arbetsgivaren ska på begäran av lämna skriftlig uppgift om de villkor som gäller för anställningen, och uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (6 kap. 6 b § UtlF). Den som har en utlänning anställd som saknar rätt att vistas i eller saknar föreskrivet arbetstillstånd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller till fängelse i högst . Oavsett om sådant ansvar krävs ut ska en särskild avgift betalas av den som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i eller har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd (20 kap. 12 § UtlL). En anställd har rätt till lön för utfört arbete när en arbetsgivare som inte har vidtagit kontrollåtgärder har en utlänning anställd i som inte har rätt att vistas här (lagen [2013:644] om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i ). Den som har haft en utlänning anställd som saknar arbetstillstånd kan, enligt 20 kap. 15 § UtlL, under högst fråntas rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut. Återbetalningsskyldighet kan inträda. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan beviljas en utlänning om det behövs för att en förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras (5 kap. 15 § UtlL). EU:s sanktionsdirektiv har genomförts i svensk rätt, bl.a. genom ändringar i utlänningslagen. Direktivet innehåller minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare till tredjelandsmedborgare med olaglig vistelse. En upphandlande myndighet ska utesluta en leverantör från att delta i en offentlig upphandling om myndigheten får kännedom om att leverantören enligt en lagakraftvunnen dom är dömd för brott som innefattar bl.a. korruption, människohandel eller organiserad brottslighet (13 kap. 1 § lagen [2016:1145] om offentlig upphandling). Enligt 13 kap. 3 § får en leverantör uteslutas från att delta i en upphandling bl.a. om leverantören har åsidosatt tillämpliga social- eller arbetsrättsliga skyldigheter. I kommittémotion 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av att förbättra förutsättningarna för arbetskraftsinvandring med särskild inriktning på yrken där det råder brist på arbetskraft. Motionärerna anför att behöver fler företag som startar, växer och anställer. Alla företag och arbetstillfällen som finns behövs för att klara välfärden och de offentliga finanserna framöver. Arbetskraftsinvandring bidrar till att ett land utvecklas och till en växande ekonomi och skapar även fler lagliga vägar in i EU. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3181 yrkande 6 ett tillkännagivande om att förenkla regelverket för kvalificerad arbetskraftsinvandring. Att hitta nyckelkompetens genom internationell rekrytering är enligt motionärerna ett viktigt verktyg för industrin och företagen. Reglerna bör utvecklas med inspiration från och poängsystem. I motion 2017/18:469 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över nuvarande lagstiftning om arbetstillstånd så att den än mer tillämpar arbetslinjen. För att kunna upprätthålla ett fungerande välfärdssamhälle och inte skapa samhällsklyftor och utanförskapsområden måste enligt motionären varje initiativtagande och arbetsskapande människa tas till vara. I motion 2017/18:3306 begär (M) ett tillkännagivande om att underlätta för arbetskraftsinvandring. Motionären anför att behovet av kvalificerad arbetskraft är stort och att företag begränsas eftersom de inte hittar kompetent arbetskraft. Det finns därför ett behov av att underlätta för arbetskraftsinvandrare att komma till . Enligt motionären bör det även bli enklare att ansöka om arbetstillstånd efter inresa i . I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över hur reglerna för arbetskraftsinvandring kan utvecklas. Enligt motionärerna är arbetskraftsinvandringen en stor tillgång för kompetensförsörjningen, samhällets ekonomi och företagens konkurrenskraft. Den innebär även en säker väg hit för personer som kan bidra med kompetens, kunskap och viktigt arbete. har mycket att vinna på välfungerande migration, och därför är arbetskraftsmigrationen av stor vikt. I kommittémotion 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandring handlar om tillväxt och konkurrenskraft. Motionärerna anser att reglerna måste förändras och förenklas. I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande om att måste ha ett väl fungerande system för arbetskraftsinvandring som innebär att svenska företag ska kunna konkurrera om viktiga talanger som missbruk och utnyttjande av arbetskraft bekämpas. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om arbetskraftsinvandring. Motionärerna anger att behöver ett konkurrenskraftigt näringsklimat med god tillgång till kvalificerad arbetskraft. Arbetskraftsinvandring bidrar till att ett land utvecklas och till en växande ekonomi och skapar fler lagliga vägar in i EU. Enligt motionärerna behövs fler vägar in i för den som vill arbeta, särskilt inom bristyrken. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om övrig arbetskraftsinvandring. Enligt motionärerna kan det utöver blåkortssystemet under vissa omständigheter finnas behov av temporär förstärkning av arbetskraften. En sådan ytterligare arbetskraftsinvandring bör dock vara behovsbaserad och tydligt rikta in sig på bristyrken, som bristen råder. Det krävs ett väl fungerande kontroll- och sanktionssystem för att undvika missbruk av regelverket och att enskilda arbetstagare blir utsatta. I kommittémotion 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om behovsprövad arbetskraftsinvandring. Motionärerna menar att kompetensbrist och missmatchning på arbetsmarknaden främst bör lösas genom att man utbildar och omskolar den inhemska arbetskraften. Arbetskraftsinvandringen bör uteslutande gälla kvalificerad arbetskraft, och obligatoriska kontrollsystem bör införas. I motion 2017/18:2470 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att införa behovsprövad arbetskraftsinvandring för att säkerställa att arbetstillfällen på den svenska arbetsmarknaden i första hand går till befintliga arbetslösa invånare. Enligt motionären kommer av arbetskraftsinvandrarna till överskottsyrken, till största delen okvalificerade sådana. Det är orimligt när många är arbetslösa. I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om att prioritera högkvalitativ arbetskraftsinvandring framför lågkvalitativ. Det är enklare att utbilda dem som är sysselsatta i lågkvalitativa yrken, och dessutom minskar risken att förlora behövd kvalificerad kompetens. (-) begär i motion 2017/18:562 ett tillkännagivande om att enbart ansökningar i fråga om svåra bristyrken ska beviljas arbetstillstånd. Motionären anger att det är orimligt att lågkvalificerad arbetskraft från andra länder ska få arbetstillstånd när många lyfter bidrag utan motprestation. I kommittémotion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 66 begärs ett tillkännagivande om att underlätta för arbetskraftsinvandring till EU. Enligt motionärerna är arbetskraftsinvandring ett sätt att ta sig till lagligt, och det bör vara lättare att arbetskraftsinvandra till EU. modell med möjlighet till invandring för både hög- och lågutbildad arbetskraft bör kunna användas av fler medlemsstater. I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att det måste bli lättare att under lagliga former ta sig till EU för att arbetskraftsinvandra. På grund av en åldrande befolkning måste det bli enklare att ta sig till EU under lagliga former för att arbeta. Ett nytt europeiskt blåkort och möjligheter till spårbyte för asylsökande som fått avslag är viktigt i sammanhanget. I motion 2017/18:1030 av (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör verka för att EU inför regelverk för arbetskraftsinvandring som i för att skapa fler vägar in i EU. Personer bör kunna rekryteras även till lågkvalificerade yrken. Detta är enligt motionären nödvändigt för att klara välfärdsutmaningarna. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att förändra försörjningskravet vid arbetskraftsinvandring från ett fast belopp till ett krav på att personen i inte ska behöva försörjningsstöd eller annat stöd för att klara ett skäligt uppehälle. Enligt motionärerna krävs nu att lönen ska vara högre än , och detta krav är för stelbent utformat. I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att ersätta kravet på kollektivavtalsenlig lön vid arbetskraftsinvandring med en lön kopplad till lönestatistiken. Nuvarande krav innebär att lönen som minimum ska motsvara lägstalönen och att personer vars inkomst är marginellt lägre utvisas. Det vore rimligare att koppla kravet till den faktiska lönestatistiken och t.ex. kräva en lön som inte understiger den lägst avlönade decilen.