bet · H601SfU7 · 2018-10-19 00:00:00 — I propositionen föreslås att tillfällig föräldrapenning ska kunna lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid när föräldrarna avstår från förvärvsarbete i samband med att de deltar i en kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman i syfte att lära sig vårda barnet. Förslaget syftar till att skapa en ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen för barnets bästa. Enligt propositionen är det angeläget att underlätta situationen för föräldrar till sjuka barn eller barn med funktionsnedsättning. Föräldrarna ska inte behöva gå på utbildningar och besök vid olika tillfällen för att båda ska kunna få tillfällig föräldrapenning. Den föreslagna ändringen innebär inte någon förändring av förmånstiden, dvs. det antal dagar under vilka tillfällig föräldrapenning kan lämnas. Att fler föräldrar kommer att kunna delta vid en sådan utbildning som det nu är fråga om med ersättning för förlorad inkomst minskar dock den ekonomiska pressen på barnfamiljer där fler än en förälder vill få kunskaper om vården av sitt sjuka barn eller sitt barn med funktionsnedsättning. Detta får anses bidra till bättre förutsättningar till en trygg situation för barnet. Vidare är det upp till varje förälder att avgöra hur dagarna används inom ramen för vad som är möjligt. Förslaget medför i detta perspektiv större valmöjligheter för föräldrarna. Personer som likställs med föräldrar, t.ex. förälders make som stadigvarande sammanbor med föräldern, kan ha en självständig rätt till tillfällig föräldrapenning. Det är ur ett barnrättsperspektiv viktigt att även dessa personer, som får antas vara en del av barnets liv, får goda möjligheter att gå de kurser som krävs för att lära sig vårda barnet. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen ska gälla för ”flera” föräldrar i stället för ”båda” föräldrarna. Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer Regeringen anser att genom att kräva anmälan för barnbidrag i form av flerbarnstillägg i vissa situationer riskerar föräldrar att gå miste om stöd som de har rätt till och som syftar till att stärka deras ekonomi. Det innebär också att hanteringen av bidraget blir omständlig och att handläggningen riskerar att dra ut . En anmälan bör ha en faktisk betydelse och inte krävas slentrianmässigt. Eftersom har tillgång till information om utbetalning av förlängt barnbidrag och studiehjälp genom informationsutbyte med CSN är det i vissa fall inte motiverat att ställa upp ett krav på anmälan för flerbarnstillägg. I de fall där inte får information t.ex. om att förlängt barnbidrag inte lämnas för barnet bör anmälningskravet fortsätta att gälla. Informationsutbytet mellan och har utvecklats sedan anmälningsskyldighetens införande. I de situationer som har tillgång till behövlig information om familjebilden för att kunna bedöma rätten till flerbarnstillägg är anmälan inte längre nödvändig. Regeringen föreslår därför att kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg ska tas bort – när en person vill få flerbarnstillägg för barn som har rätt till förlängt barnbidrag eller för barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen och sådant bidrag eller sådan studiehjälp lämnas för barnet – när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor – när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor och har ett barn gemensamt under förutsättning att det för det gemensamma barnet lämnas allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen. Regeringen anser dock att kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg bör kvarstå – när en person vill få flerbarnstillägg för barn som har rätt till förlängt barnbidrag eller för barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen men sådant bidrag eller sådan studiehjälp inte lämnas för barnet – när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor som har varit gifta med varandra eller har haft ett barn gemensamt – när en person vill få flerbarnstillägg med stöd av en sammanräkning av barn som någon i hushållet får barnbidrag för, om bidragsmottagarna är sambor och har ett barn gemensamt och det för barnet inte lämnas allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen. Att vissa situationer fortfarande omfattas av ett anmälningskrav kan medföra att bestämmelserna uppfattas som otydliga och inkonsekventa av berörda föräldrar. Det anmälningskrav som kvarstår avser dock undantagsfall, och de föräldrar som berörs bör inte vara många till antalet. Det är ansvar att säkerställa att information om omfattningen av anmälningsplikten finns lättillgänglig på myndighetens hemsida. Slopad anmälningsskyldighet när ett barn har upphört att bo växelvis I propositionen föreslås att det inte längre bör finnas någon skyldighet för den som får allmänt barnbidrag eller förlängt barnbidrag att anmäla till när ett växelvist boende, som har grundat rätt till delat barnbidrag, upphör. Bestämmelsen om en sådan anmälningsplikt i barnbidragsförordningen bör därför utgå. Anmälningsplikten fyller inte längre någon funktion och innebär endast att föräldrar tvingas att vidta en omotiverad åtgärd gentemot . Den aviserade förordningsändringen är en följd av de ändrade lagbestämmelser om barnbidrag som trädde i kraft (SFS 2013:1018) och som innebär att barnbidrag delas mellan föräldrar som har gemensam vårdnad. Det är enligt propositionen fortfarande många barn som omfattas av äldre bestämmelser om barnbidrag i socialförsäkringsbalken. Enligt dessa bestämmelser kan delat barnbidrag endast lämnas vid växelvist boende. I sådana fall är det fortfarande motiverat med en anmälningsplikt i den aktuella situationen. En övergångsbestämmelse om detta bör därför införas i barnbidragsförordningen. I propositionen anförs att det är viktigt för den enskilde att samhällets stöd är utformat på ett sätt som är begripligt och förutsägbart. En av de stora utmaningarna inom bostadsbidragets regelverk är att preliminärt uppskatta hur mycket en person kan komma att få i inkomst under ett visst år, inte minst när det gäller den som studerar eller är arbetslös och sedan får ett jobb . Bidragsmottagaren är skyldig att anmäla ändrade förhållanden som kan påverka det slutliga bostadsbidraget efter det att han eller hon får kännedom om förändringen. Det kan ta upp till mellan ansökan med inkomstuppgifter som det preliminära bostadsbidraget beräknats på och slutliga beslut beräknat på inkomsterna . I propositionen anförs att risken för att bli återbetalningsskyldig kan påverka människor att inte söka bostadsbidrag, trots att de skulle ha rätt till bidraget. I längden kan det också påverka förtroendet för socialförsäkringen. Den ekonomiska situationen för den enskilde kan dessutom ha förändrats till det sämre då det preliminära bostadsbidraget utbetalades, och den enskildes möjligheter att betala tillbaka det som betalats ut för mycket kan vara begränsade. Återkrav av bostadsbidrag riskerar då att bli en skuldfälla. I propositionen föreslås därför att slutligt bostadsbidrag ska bestämmas efter det att har beslutat om slutlig skatt för det kalenderår under vilket preliminärt bostadsbidrag har betalats ut. Flertalet bostadsbidragsmottagare kan därmed få besked om slutligt bostadsbidrag än , även om det för några fortfarande kommer att bli aktuellt med ett sådant besked först som . En särskild bestämmelse om bostadsbidrag förs in i socialförsäkringsbalken De allra flesta bestämmelserna om bostadsbidrag finns numera i socialförsäkringsbalken. I propositionen föreslås därför att den särskilda bestämmelsen om studiebidrag och studiestartsstöd vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten ska föras in i socialförsäkringsbalken. Som en följd av detta ska lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag upphävas. Förslaget innebär ingen ändring i sak utan är en regelförenkling av redaktionell karaktär. Direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen I propositionen föreslås att ska få direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om betalningsskyldighet för en bidragsskyldig förälder enligt 19 kap. socialförsäkringsbalken. Direktåtkomsten ska endast få omfatta uppgifter per betalningsmottagare i en sådan arbetsgivardeklaration eller förenklad arbetsgivardeklaration som avses i 26 kap. skatteförfarandelagen, identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och betalningsmottagaren samt uppgift om den redovisningsperiod som deklarationen avser. Regeringen gör bedömningen att förslaget om direktåtkomst är förenligt med EU:s dataskyddsförordning och att någon ny sekretessbrytande bestämmelse inte behöver införas för att ska få ta del av de aktuella uppgifterna genom direktåtkomst. Vidare gör regeringen bedömningen att det inte behöver införas någon bestämmelse om sekretess för uppgifterna hos . I propositionen anges att frågan om elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter har varit föremål för flera olika utredningar som har behandlat de avvägningar som behöver göras vid ett utökat elektroniskt informationsutlämnande. I dessa sammanhang har det bl.a. framhållits att skyddet för den personliga integriteten måste vägas mot de viktiga allmänintressen som kan motivera ett utökat informationsutbyte, såsom att informationsutbytet kan leda till en ökad effektivitet hos myndigheter, ge den enskilde bättre service och behövas för att genom bättre kontrollmöjligheter undvika att välfärdssystemen undergrävs av bidragsbrott och felaktiga utbetalningar (prop. 2007/08:160 s. 48 och prop. 2016/17:58 s. 124). I propositionen anförs att när det gäller handläggningen av bl.a. ärenden som rör förmåner för enskilda är uppgifter om inkomster ofta av central betydelse vid handläggningen. har ett elektroniskt informationsutbyte med inom olika förmånsslag, och från kommer att ha direktåtkomst till vissa uppgifter i beskattningsdatabasen, om uppgifterna behövs i ett ärende om att bestämma sjukpenninggrundande inkomst enligt 26 kap. SFB eller för att beräkna bostadsbidrag enligt 97 kap. SFB. Regeringen bedömer att direktåtkomst i ärenden om betalningsskyldighet för underhållsstöd skulle förbättra handläggnings- och beslutskvaliteten hos , öka effektiviteten vid uppgiftslämnandet för både och samt förbättra kontrollmöjligheter. Regeringen anser därför att det bör införas en bestämmelse som innebär att också i dessa ärenden får direktåtkomst till de ovan redovisade uppgifterna i beskattningsdatabasen om uppgifterna behövs i ärendet. I propositionen anges att uppgifterna som omfattas av direktåtkomsten inte är utan integritetskänslighet, men är inte heller av det särskilt känsliga slaget. Samma slags uppgifter finns redan hos . Enligt propositionen innebär inte den föreslagna rätten till direktåtkomst ett otillbörligt eller oproportionerligt ingrepp i enskildas integritetsskydd. behandling av personuppgifter i egenskap av mottagande myndighet omfattas också av integritetsskyddande bestämmelser om behandling av personuppgifter i 114 kap. SFB. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser samt ekonomiska konsekvenser Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser i socialförsäkringsbalken ska fortfarande gälla för föräldrapenningförmåner och flerbarnstillägg som avser tid före ikraftträdandet. Lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ska upphöra att gälla vid utgången av 2018. Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla i fråga om bostadsbidrag som avser tid före . Vidare görs bedömningen att även ändringen i barnbidragsförordningen bör träda i kraft . Äldre bestämmelser om anmälningsskyldighet när ett växelvist boende upphör bör dock fortfarande gälla i fråga om barn som omfattas av äldre bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Vad gäller ekonomiska och administrativa konsekvenser bedömer regeringen att förslagen inte medför någon nämnvärd förändring i antalet omprövningar eller något ökat antal överklaganden av beslut. Förslagen innebär därmed inte heller någon ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. De sammantagna ekonomiska konsekvenserna av förslagen bedöms innebära en besparing enligt följande: Ekonomiska konsekvenser av förslagen –4,38 --4,38 --4,38 –4,38 –4,38 Förslagen om föräldrapenning vid mödravårdsbesök, föräldrapenning vid inskolning, slopat anmälningskrav för tillfällig föräldrapenning samt slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer grundar sig på tillkännagivanden av (bet. 2014/15:SfU3 punkterna 5 och 10, rskr. 2014/15:48). Genom förslagen i denna proposition anser regeringen att tillkännagivanden har tillgodosetts fullt ut och att tillkännagivandena därmed är slutbehandlade. I kommittémotion 2018/19:18 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 1–3 tillkännagivanden om att båda föräldrarna ska ha lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta, att som tillägg till regeringens förslag även införa rätt till tillfällig föräldrapenning vid mödravårdsbesök för båda föräldrarna under den tidigare delen av graviditeten och att ett förtydligande behövs i den föreslagna lagtexten i 13 kap. 3 § SFB. Motionärerna anför att det bör införas en lagstadgad rätt för båda föräldrarna att få ledigt från arbetet för att delta vid mödravårdsbesök från det att graviditeten är bekräftad. Båda föräldrarna har ett stort intresse av att följa fostrets och graviditetens utveckling från början, oavsett eventuella komplikationer eller problem. Motionärerna anser att förslaget om att båda föräldrarna ska få möjlighet att delta är otillräckligt. Vidare vill motionärerna införa en ny form av tillfällig föräldrapenning som båda föräldrarna ska ha möjlighet att ansöka om vid behov. Förmånen ska kunna användas för att föräldrarna ska slippa ta av föräldrapenningdagarna för mödravårdsbesök tidigt i graviditeten. Slutligen menar motionärerna att den föreslagna lydelsen behöver förtydligas i lagförslaget om att båda föräldrarna kan få tillfällig föräldrapenning när de deltar i en kurs för att lära sig vårda barnet. Motionärerna, som delar bedömningen att även de som är att likställa med föräldrar kan behöva delta, anser att uttrycket ”flera föräldrar för samma barn och tid” är otydligt. Motionärerna anser att det i stället uttryckligen bör anges att ”båda föräldrarna, samt personer som kan likställas med en förälder för samma barn och tid”. Utskottet välkomnar förslaget till regelförenklingar vad gäller föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och barnbidrag. Förslagen kommer att underlätta både för blivande föräldrar och för barnfamiljer. Vad gäller förslaget om att föräldrapenning ska kunna utges till båda föräldrarna i samband med besök hos mödravården kan det vara viktigt för att följa fostrets utveckling och graviditeten och få information om förlossning m.m. Detta gäller inte minst vid komplicerade graviditeter. Förslaget innebär att grunden till ett jämställt föräldraskap läggs tidigt som det tydliggör att ansvaret för ett barn är delat. Utskottet anser att principen om att föräldrapenningförmåner inte får lämnas till båda föräldrarna och barn i möjligaste mån bör upprätthållas. I en följdmotion föreslås emellertid att båda de blivande föräldrarna bör ha rätt enligt föräldraledighetslagen (1995:584) att besöka mödravårdscentralen under hela graviditeten. Utskottet anser dock att propositionens förslag om att rätten att följa med till mödravården ska begränsas till av graviditeten är rimligt, eftersom behovet av stöd och information måste antas bli större under den senare delen av graviditeten. Även arbetsgivarnas behov av att planera sin verksamhet måste beaktas. Inte heller kan utskottet ställa sig bakom motionärernas förslag om att införa en ny form av tillfällig föräldrapenning för besök hos mödravården under den tidigare delen av graviditeten. När det gäller motionärernas förslag om att förtydliga vad som menas med uttrycket ”flera föräldrar” kan utskottet inte se något sådant behov. Av propositionen framgår att därmed avses inte bara föräldrar utan även personer som enligt 11 kap. 4 § SFB likställs med föräldrar. Beträffande förslaget om en tidigare avstämning av bostadsbidraget noterar utskottet att det av en granskningsrapport från om återkrav av bostadsbidrag (RiR 2018:4) kan utläsas att återkraven av bostadsbidrag har ökat kraftigt, att cirka en tredjedel av bidragstagarna får återkrav och att många får upprepade återkrav. förordar bl.a. en översyn av bostadsbidraget. Regeringen har i en skrivelse till (skr. 2017/18:289) redovisat sin bedömning av om återkrav av bostadsbidrag. Utskottet avser att behandla skrivelsen . Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd, bl.a. för att öka den fördelningsmässiga träffsäkerheten och minska risken för återkrav och skuldsättning. Resultatet av översynen ska redovisas (dir. 2018:97). Ett förslag från om ett moderniserat bostadsbidrag ingår i översynen. Förslaget innebär att den bidragsgrundande inkomsten ska beräknas i stället . Därmed blir det möjligt att lämna bostadsbidrag för en del av året och att betala ut bostadsbidraget slutligt utan avstämningskrav. Enligt utskottets bedömning är det nu aktuella förslaget om en tidigare avstämning av bostadsbidraget ett steg i rätt riktning och utskottet ser därför inget skäl att motsätta sig förslaget. Utskottet har inte något att invända mot propositionens övriga förslag. Därmed tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2018/19:18 (SD) yrkandena 1–3. Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584), 3. lag om upphävande av lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag, 4. lag om ändring i lagen (2017:388) om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen samt tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:270 punkterna 1–4 och motion 2018/19:18 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Vi delar regeringens uppfattning om att båda föräldrarna och inte bara den av dem som är gravid ska kunna närvara vid mödravårdsbesök. Vi anser dock att detta ska gälla under hela graviditeten eftersom båda föräldrarna har ett stort intresse för att följa fostrets och graviditetens utveckling och det oavsett om det uppstår komplikationer eller andra problem. Det bör därför införas en lagstadgad rätt för båda föräldrarna, från det att graviditeten är bekräftad, att få ledigt från arbetet för att delta vid mödravårdsbesök. Vidare anser vi att en ny form av tillfällig föräldrapenning vid mödravårdsbesök bör införas som båda föräldrarna ska kunna ansöka om vid behov. Förmånen ska kunna användas för att föräldrarna ska slippa ta av föräldrapenningdagarna för mödravårsbesök tidigt i graviditeten. Dessutom anser vi att den föreslagna lydelsen i lagförslaget om att båda föräldrarna kan få tillfällig föräldrapenning när de deltar i en kurs för att lära sig vårda barnet behöver förtydligas. Vi delar bedömningen att även de som är att likställa med föräldrar kan behöva delta men anser att uttrycket ”flera föräldrar för samma barn och tid” är otydligt. Det bör i stället uttryckligen anges”båda föräldrarna, samt personer som kan likställas med en förälder för samma barn och tid”. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:270 Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:388) om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 2018/19:18 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att båda föräldrarna ska ha lagstadgad rätt att närvara vid besök hos mödravården under hela graviditeten utan att arbetsgivaren ska ha möjlighet att neka detta, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som tillägg till regeringens förslag även införa rätt till tillfällig föräldrapenning vid mödravårdsbesök för båda föräldrarna under den tidigare delen av graviditeten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förtydligande behövs i den föreslagna lagtexten i 13 kap. 3 § socialförsäkringsbalken och tillkännager detta för regeringen. Vi debatterar nu betänkandet Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik, och jag yrkar bifall till reservation. Som vi tidigare nämnt ställer vi oss positiva till betänkandet i stort och välkomnar de regelförenklingar som med stor sannolikhet kommer att träda i kraft . Låt mig kort nämna att i den föreslagna lagtexten gällande tillfällig föräldrapenning vid deltagande i kurs för att lära sig att vårda barnet blir formuleringen "flera föräldrar" lite svårtolkad. Vad som åsyftas är att inkludera personkretsen som kan likställas med en förälder. Vi motsäger oss inte att även dessa personer kan behöva delta i kurs för att lära sig vårda barnet, men vi menar att uttrycket "flera föräldrar" blir lite otydligt. Vi föreslår en ändring från "flera föräldrar" till "båda föräldrarna, samt personer som kan likställas med en förälder för samma barn och tid" om de deltar i en kurs som ordnas av en sjukvårdshuvudman för att lära sig att vårda barnet. Det förslag som ger båda föräldrarna ökad möjlighet att delta tillsammans hos mödravården är positivt, och vi välkomnar initiativet. Den förra regeringen föreslår dock att förslaget ska gälla först före beräknad förlossning, med andra ord i slutet av graviditeten, och här är vi inte överens. har länge drivit frågan att även pappan ska få ersättning för att delta vid besök hos mödravården. Vi menar att båda föräldrarna ska ges förutsättning till ökad delaktighet i graviditetens utveckling så snart den är bekräftad och besök hos mödravården inleds. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Regelförenklingar inom ekonomisk familjepolitik Två viktiga ultraljud äger rum tidigt i graviditeten. De är inte alltid förenade med positiva besked. är det extra viktigt att båda föräldrarna kan vara med och ta del av den information som ges. Det är också oftast då som graviditeten och det väntade barnet eller barnen i någon mening blir verkliga. Den förra regeringen framhåller som skäl till förslaget att samhällets stöd bör organiseras så att förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap är goda och att man tidigt vill signalera till medborgarna det delade ansvar det innebär att bli förälder, vilket är rätt. Att då föreslå att pappan inte behöver introduceras förrän är ju märkligt av en feministisk regering. Man menar alltså att föräldrarna inte gemensamt ska ges stöd att besöka mödravården vare sig under första eller andra delen av graviditeten, då de båda viktiga ultraljuden görs, utan endast i slutet. Man har även med i sin beräkning att flera föräldrar inte kommer att nyttja den möjlighet förslaget ger. Vi vet av erfarenhet att blivande föräldrar väljer att spara sina föräldradagar i så stor utsträckning som möjligt för att kunna nyttja dem tillsammans med det nyfödda barnet eller barnen.