bet · H501UU14 · 2018-04-18 00:00:00 — välkomnade beskedet, men ansträngningarna för kan inte stanna där. Jag anser att bör stödja i det fortsatta arbetet mot att erkännas som fullvärdig medlem av FN. Bistånd till , punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3335 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Vårt förtroende för , PLO och Palestinska myndigheten är lågt. De har inte visat bättring utan avlönar terrorister, uppmanar till terrorhandlingar och bidrar till att sprida antisemitisk propaganda. om och 2015/16 ger en tydlig bild av ett skräckvälde där grundläggande mänskliga rättigheter systematiskt kränks och våld och tortyr mot politiska motståndare tillhör vardagen. Palestinska myndigheten visar också stora brister när det gäller korruption, yttrandefrihet, rättssäkerhet och diskriminering av kvinnor. Utrikesminister deklarerade att regeringen tänkte ställa motkrav i utbyte mot ett erkännande men några sådana krav blev uppenbarligen aldrig av. Både biståndsmiljoner och huvuden fortsätter rulla. I samband med att mycket beklagligt erkände staten lanserades en ny femårig resultatstrategi för det bilaterala utvecklingsbiståndet. Med strategin ökade man snabbt det svenska stödet med , vilket därmed uppgått till totalt . Tillsammans med det humanitära stödet bidrar nu med sammanlagt till . Även via EU, som är den största biståndsgivaren till Palestinska myndigheten, bidrar med skattemedel. EU:s skattebetalare har skänkt till palestinierna. Enligt den tidigare ordföranden i , , är korruptionen inom Palestinska myndigheten enorm. Trots löften från president om att bekämpa korruptionen har nästan ingenting hänt. Enligt försvinner uppemot hälften av den samlade palestinska statsbudgeten. Europeiska revisionsrätten publicerade en rapport om biståndet till Palestinska myndigheten. I rapporten bekräftas omfattande brister vad gäller förvaltningen av biståndsmedlen. Revisionsrätten krävde därför, som ett direkt villkor för fortsatta utbetalningar, en fungerande administration och minskad byråkrati på den palestinska sidan. Palestinska myndigheten beskrivs i rapporten som det enda organ i världen som tar emot EU-stöd utan krav på motprestation. Vi menar att regeringen i sådant fall bör inta en mer realistisk inställning till PLO och Palestinska myndigheten än nu och kritisera de uppenbara brister som finns samt ställa mycket tydliga krav. Sådana krav bör också uppfyllas innan något bistånd över huvud taget kan bli aktuellt till Palestinska myndigheten. För att på riktigt ska göra skillnad konflikten mellan och bör det palestinska biståndet tydligare granskas. måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svenskt bistånd. Ytterligare krav måste vara att Palestinska myndigheten upphör med alla belöningar för och hyllningar av terrorism, uppmaningar till terrordåd, samt tar tydligt avstånd från antisemitism och visar prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter samt i fredlig relation med . Vi föreslår därför en avveckling av biståndsmedlen så länge myndigheten inte lever upp till ovan nämnda krav. Bistånd till , punkt 7 – motiveringen (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi ser hur fortsätter att utvecklas i en oroande riktning. Uppvigling till våld, indoktrinering och hatpropaganda har blivit vardagsmat i regionen. Politiken gentemot och biståndet till behöver därför göras om. För att på riktigt ska göra skillnad i –måste biståndet präglas av tydliga krav, transparens och uppföljning. måste säkerställa att den palestinska myndigheten och andra aktörer uppfyller de krav på exempelvis demokratiska principer, respekt för mänskliga rättigheter och bekämpande av korruption som gäller för att få svenskt bistånd. Vi anser därmed att utskottets ställningstagande fr.o.m. sidan 32 rad 34 som börjar med orden ”Som framhölls i betänkande 2015/16:UU12” t.o.m. sidan 33 rad 25 som slutar med orden ”fria och demokratiska val i ” bör ersättas i enlighet med denna reservationstext och att motion 2017/18:3335 (SD) yrkandena 4 och 5 bör avstyrkas. , punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:467 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:534 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 6 och 7. riksdags beslut från om att bör erkänna den saharisk-arabiska republiken i och att verka för detta inom EU bör fullföljas. Det är anmärkningsvärt att den tidigare alliansregeringen inte agerade för att genomföra beslutet trots tydligt uttalade vilja i frågan. Regeringen bör enligt vår mening respektera den demokratiska processen och förhålla sig till majoritets-förhållanden. Eftersom det ovannämnda beslutet fattades av en rödgrön majoritet stödd av , och eftersom det nu är de rödgröna som innehar regeringsställning borde det emellertid inte längre finnas något hinder kvar för ett erkännande. Trots detta har regeringen valt att inte erkänna med hänvisning till den FN-ledda fredsprocessen. Vi vill betona att den bästa vägen mot självständighet för visserligen är att fredsförhandlingarna genomförs och folkomröstningen kommer till stånd så att västsaharierna själva får avgöra sin framtid. visar enligt oss dock inga tecken på att vilja samarbeta med västsaharierna och deras exilregering, eller att bidra till en folkomröstning. Tvärtom sköter man den humanitära situationen i området mycket dåligt. Enligt utsätts etniska sahrawier rutinmässigt för systematiska människorättskränkningar av den marockanska staten och marockanska bosättare som agerar med statens tysta medgivande. Yttrande- och föreningsfriheten är starkt inskränkta, journalister och politiskt aktiva fängslas och tortyrliknande behandling inom rättsväsendet är vanligt förekommande. Det är därför enligt oss viktigt att och EU sätter ökad press på för att landet inte ska fortsätta att förhala och försvåra för en framtida folkomröstning. Situationen i flyktinglägren är dessutom så pass allvarlig och västsaharierna har väntat på en folkomröstning om självständighet nu att man rentav kan tala om att det uppstått en desperation. Vi menar därför att det inte längre finns någon annan utväg än att sätta ytterligare press på genom att och andra länder redan nu erkänner som suverän stat. Det finns en exilregering i , ett fungerande styre över det område som inte är ockuperat och de har kämpat för sin självständighet utan att ta till vapen. Vi anser mot denna bakgrund att bör verka för ett erkännande, eller en folkomröstning, inom ramen för EU. Europeiska unionen kan exempelvis sätta press på genom att omförhandla fiskeavtal med och ställa krav på att landet upphör med sina folkrättsliga brott gentemot västsaharierna. , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:534 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 6 och 7 samt 2016/17:467 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. 1989 utlovades att en folkomröstning om självständighet för folk skulle hållas 1992. och legitima representant förhandlade fram och undertecknade överenskommelsen om folk-omröstningen. Under har förhalat processen, och omvärlden har tillåtit det. krävs hårdare press på landet för att de ska agera och hålla sitt löfte. Världssamfundet, och framför allt , har en viktig roll att spela för att skyndsamt se till att folkomröstningen om självständighet ska komma till stånd. Oförmågan att agera är ett misslyckande för säkerhetsrådet och har också allvarligt skadat rådets trovärdighet och stärkt ställning. ska som enskilt land såväl som medlem i EU och FN verka för att en västsaharisk folkomröstning genomförs av FN. Verkligheten för västsaharier i det ockuperade området präglas av förtryck och systematiska brott mot mänskliga rättigheter. Det är svårt att se vad har gjort för att förbättra situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna som de har ansvar för enligt resolutionen. I praktiken råder undantagstillstånd i det ockuperade . Det är som har den totala kontrollen, inte FN. I stort sett inga oberoende observatörer eller journalister släpps in i landet. Det är förbjudet att kritisera kungen, islam och rätt till . Ett tydligt exempel på ockupationsmaktens övergrepp är händelserna i samband med de fredliga protesterna 2010 i Gdeim Izik. Ett MR-mandat för skulle bidra till att synliggöra de brott som sker mot mänskliga rättigheter i det ockuperade , oavsett på vilken sida de sker. Det skulle även ge västsaharierna nytt hopp och en möjlighet till upprättelse. Jag anser att bör verka för att mandat utökas till att även inkludera mänskliga rättigheter. För att få att upphöra med ockupationen av , respektera mänskliga fri- och rättigheter samt genomföra den utlovade folkomröstningen behöver omvärlden sätta press på landet. Världssamfundets oförmåga att göra det är en av de främsta anledningarna till att ockupationen pågått så . EU:s agerande mot belyser på ett tydligt sätt hur EU använder dubbla måttstockar för olika konflikter. som sanktioner, med rätta, införts mot efter annekteringen av har både och kunnat fortsätta sina ockupationer utan sanktioner, och i stället har de belönats med fördelaktiga handelsavtal. Jag anser att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör verka för ekonomiska sanktioner mot så länge ockupationen pågår. Flickors och kvinnors rättigheter har en central roll i kampen för ett fritt . Livet under ockupation drabbar män och kvinnor på olika sätt och i olika utsträckning. De västsahariska kvinnorna har alltid haft en relativt stark ställning jämfört med kvinnorna i resten av regionen, men det finns fortfarande mycket arbete kvar att göra. De västsahariska kvinnorna är organiserade och ställer krav på bl.a. ökad representation i folkvalda församlingar. Tyvärr har andelen kvinnliga ledare minskat och det finns därför stort behov av att stärka kvinnors ställning genom stöd till kvinnors organisering. Det är viktigt att som enskilt land, såväl som medlem i EU och FN, arbetar för att frågor om kvinnors rättigheter alltid står på dagordningen när framtid diskuteras. FN:s resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet är här centrala verktyg. Men det kanske viktigaste kan göra är att stödja de kvinnor i som går samman för förändring. Jag anser att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör ge stöd till kvinnorörelsen i och säkerställa att de har en aktiv roll i arbetet för ett fritt . fortsatte de marockanska myndigheterna att kväsa fredliga protester i . Aktivister som kämpar för självständighet eller påtalar brott mot mänskliga rättigheter grips eller begränsas på andra sätt, enligt Amnesty. Ett av många exempel på ockupationsmaktens övergrepp mot västsahariska aktivister är händelserna i samband med de fredliga protesterna 2010 i Gdeim Izik, där hundratals människor arresterades. Av dessa dömdes 24 personer till långa fängelsestraff i en orättvis rättegång i en militärdomstol. Jag anser att bilateralt men även som medlem i EU och FN bör verka för att västsahariska politiska fångar, bl.a. fångarna från Gdeim Izik, friges eller får en rättvis rättegång i civil domstol. är rikt på naturtillgångar i form av fisk och fosfat – något som inte kommer det befriade eller flyktingarna till del. I en historisk dom (C-104/16 P) från slog fast att och är två separata områden och att inte har någon rätt till eller dess naturresurser. Domstolen fastställde att EU:s associationsavtal med samt frihandelsavtal för fiske- och jordbruksprodukter inte innefattar . Domstolen slog också fast att folk måste ge sitt samtycke till handelsavtal som gäller territorium och att den legitima representanten för folk är Polisario. vill nu omförhandla avtalen med så att de inkluderar för att kringgå domen från . har regeringens agerande i denna fråga varit mycket problematiskt. stod bl.a. bakom medlemsstaternas gemensamma överklagande av domen. Jag anser även att ska verka för att säkerställa att handelsavtal mellan och , i enlighet med dom i fallet C-104/16 P, inte innefattar territorium så länge som folk, via deras legitima representant , inte har gett sitt samtycke. Jag anser även att bör verka för att EU tar fram ett tydligt regelverk som klargör hur domstolens beslut ska realiseras Situationen i , punkt 2 (L) (L) anför: har enorma utmaningar att ta itu med. I spåren av sekteristiskt våld och långa krig är landet utmattat och splittrat och miljoner människor är i behov av humanitär hjälp. I i hölls folkomröstning om självständighet. En överväldigande majoritet röstade för detta. Följden blev ökade spänningar som i sin tur fick till följd att irakiska säkerhetsstyrkor tog kontroll över , Sinjar och flera andra områden i det s.k. §140-området. Liberalernas uppfattning är att kurderna i bör ges rätten att förklara självständighet. Liberalerna har också tydliga ställningstaganden om att invånarna på öster om , där många assyrier, syrianer och kaldéer bor eller har sina rötter, bör ges självstyre. Den kristna befolkningen har utsatts för omfattande förföljelser och deras fortsatta existens som befolkning i området måste tryggas. Yazidierna är en utblottad och plågad minoritet i området som måste ges skydd för sin fortsatta existens som befolkning i . Yazidierna utsattes för folkmord av Daish och deras situation måste sättas högt på den internationella dagordningen. Situationen i , punkt 2 (KD) (KD) anför: I skuggan av koalitionens militära seger över Daish är en tragedi av historiska proportioner på väg att inträffa. Ursprungsbefolkningar som har bebott det som vi kallar är på väg att försvinna från regionen för alltid. Antalet kaldéer, syrianer och assyrier (kristna) har minskat från 1,5 miljoner till omkring 200 000 . Deras uråldriga bygder på är delvis eller helt förstörda. Det faktum att befolkningen på lämnades åt sitt öde av både kurdiska peshmergan och de irakiska styrkorna vid Daishs framryckning 2014 har bland kristna skapat ett misstroende gentemot såväl som . Även om återuppbyggnadstakten skulle öka tvekar många att återvända innan en långsiktig säkerhetslösning finns på plats. Att lokalbefolkningen bemannar polis och militär i området är därför en avgörande del i arbetet med att tillförsäkra flyktingar och internflyktingar rätten att återvända. Nineveslätten ska enligt beslut av omvandlas till en provins (governorat). Det innebär att området inte längre kommer att styras inom ramen för det nuvarande governoratet . Den irakiska centralregeringen har tvingats att fokusera på statens överlevnad och en fungerande politisk lösning för har därför ännu inte förverkligats. Jag anser att skulle kunna agera proaktivt och initiera en dialog med i syfte att sätta ljuset på och rädda en extremt sårbar minoritetsgrupps fortsatta existens i . Förutom att erbjuda administrativt stöd för uppbyggnad av en fungerande provins på anser jag att inom ramen för koalitionens stabiliseringsstöd framöver även bör erbjuda att utbilda invånare på för tjänstgöring inom ramen för de irakiska säkerhetsstyrkorna och irakisk polis. Situationen i , punkt 3 (L) (L) anför: Kriget i har pågått med enormt lidande, skyhöga dödstal och jättelika flyktingströmmar. Omvärlden måste göra sitt yttersta för att få slut på kriget och dödandet. Omvärlden bör göra mer för att stabilisera och återuppbygga områden som är relativt sett mer stabila i landet. Dit hör det kurdkontrollerade området Rojava öster om . Där kan göra betydligt mer för att bidra till utveckling, såväl humanitärt som politiskt, diplomatiskt och ekonomiskt. , och fredsprocessen i , punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: delar inte utrikesutskottets beklagan över beslut om att erkänna som huvudstad och som en följd av detta flytta den amerikanska ambassaden från det finansiella centret till huvudstaden . av det brittiska Palestinamandatet innebar att hela med omnejd skulle betraktas som en internationell zon. Detta godtogs inte av araberna, och när staten utropades anföll de intilliggande arabstaterna med syfte att utplåna staten. ockuperades av dåvarande Transjordanien och judarna fördrevs medan västra blev en del av . I samma aggressionskrig ockuperade även Transjordanien , och intog . När det israeliska parlamentet, , höll sitt första ordinarie sammanträde 1949 beslutade man att är den judiska statens huvudstad, vilket den har varit då flyttade sin regering till västra . finns nu parlamentet, presidenten, högsta domstolen och departementen installerade i men även sociala och kulturella institutioner och myndigheter. När arabstaterna 1967 åter anföll och gjorde ett nytt försök att utplåna tog från , som då hade ockuperat det illegalt . Man tog även som lidit under samma ockupation, och har varit en odelad huvudstad för . Att staden står under israelisk kontroll har inneburit att människor från alla religioner kunnat komma dit. Så var inte fallet när östra delen stod under arabisk kontroll. har gjort det som redan är självklart och som judarna själva har haft som ambition i 3 , då kung köpte platsen som är , nämligen att erkänna som huvudstad och flytta sin ambassad dit. menar att det är upp till israelerna själva att besluta om vilken stad som bör vara deras huvudstad och att andra länder då förväntas acceptera detta. Av den anledningen välkomnar vi ståndpunkt och önskar följa densamma då vi förespråkar en flytt av från till riktiga huvudstad . Vårt lands ambassad bör givetvis vara förlagd i samma stad som styrs ifrån och är huvudstad. , och fredsprocessen i , punkt 6 (C) (C) anför: När det gäller erkännande av stater är det för självklart att det är folkrättens principer som gäller. har generellt hävdat att tre villkor ska vara uppfyllda för ett erkännande av stater. Det måste finnas ett folk, ett territorium och en regering som har kontroll över territoriet. Härutöver kan det precis som i fallet om erkännande av Kosovo finnas fall där särskilda omständigheter spelar en avgörande roll för erkännandefrågor. Även om detta gäller för kvarstår frågan om när och hur ett beslut om erkännande tas. Formerna och tidpunkten har kritiserats av och KU har även slagit fast det särskilda ansvar som utrikesministern och statsministern har för det inträffade. Vi kan alltjämt konstatera att genom regeringens agerande reducerat röst i området och i konflikten. har inte heller tydligt agerat gentemot den Palestinska myndigheten för att nå framsteg på prioriterade områden som mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och demokrati och tyvärr inte heller när det gäller att klart driva på mot hat, våld och extremism. , punkt 8 (V) (V) anför: beslutade att bör erkänna den sahariska arabiska demokratiska republiken () som en fri och självständig stat. beslutade också att även bör verka för detta inom EU. Beslutet var ett resultat av många års arbete i och utanför för ett svenskt erkännande. har lagt fram förslag om att bör erkänna och stod bakom förslaget. Trots tydliga beslut väntar vi fortfarande på att regeringen ska verkställa beslutet. Den borgerliga regeringen valde att förhala beslut, och den nuvarande regeringen meddelande att man inte kommer att följa beslut. anser att det är uppseendeväckande att regeringen väljer att gå emot ett tydligt tillkännagivande från . Genom beslutet har gjort sitt ställningstagande och tillkännagett sin mening. Vi har därför inte sett någon anledning att efter beslutet lägga nya yrkanden i om ett erkännande av . har i stället arbetat för att regeringen ska följa beslut, och det kommer vi att fortsätta göra tills regeringen väljer att respektera ställningstagande och erkänner . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:455 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen med anledning av resolution bör erkänna IS/Daishs terrorkampanj i och som folkmord, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:456 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja utbildningsinsatser inom byggsektorn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja återuppbyggnaden av elproduktions- och eldistributionskapacitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka tillgång till den europeiska marknaden och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avvakta med demokratiska reformer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapitalflykt och repatriering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:459 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens representant i rådet efter domstolsavgörandet tar initiativ till att åter lägga Hamas till listan över organisationer som omfattas av förordning 2580/2001 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:467 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra det beslut om att erkänna som fattades med anledning av betänkande 2012/13:UU8, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den utlovade folkomröstningen i genomförs och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:469 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör visa sitt tydliga stöd för kristna kopter i och verka för att FN och EU ställer tydliga krav på att garantera kristnas säkerhet och rättigheter samt stoppa de uppmaningar till våldsanvändning gentemot kristna som finns runt om i landet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:471 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ytterligare bör verka för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör visa sitt tydliga stöd för de kristna i regionen och andra utsatta minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att FN upprättar en säker zon för utsatta minoriteter i konfliktområdena i och , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena – för att förhindra situationer liknande den med de svältande flyktingarna i – och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för ett område för kristna på med egen autonomi/självstyre, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre såväl som andra grupper i , och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:472 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör återkalla sitt erkännande av och förklara det ogiltigt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte betrakta en statsledning i där Hamas ingår som legitim och tillkännager detta för regeringen.