bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — förbättrades dessutom villkoren ytterligare för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog, samt i utbildning i svenska som andraspråk, då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 76). redovisade regeringens uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). Enligt uppdraget ska strategierna bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet genom att den strategiska potential som it har tillvaratas i hela skolväsendet. När det gäller frågan om digitala verktyg för tillgänglig lärmiljö anför att digitala verktyg i lärandet kan göra undervisningen och den pedagogiska situationen tillgänglig för alla elever, oavsett funktionsförmåga. En generell kunskap om digitala verktyg och deras möjligheter för ett tillgängligt lärande behöver enligt ingå i alla förskollärares och lärares digitala kompetens. behöver varje skola också ha kompetens om alternativa verktyg för att kunna erbjuda alla elever en tillgänglig lärmiljö. Sedan höstterminen 2012 pågår en försöksverksamhet med riks-rekryterande spetsutbildning i årskurserna 7–9. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen och att stimulera de elever som lätt når kunskapskraven eller har speciella talanger. Detta är ett sätt att fånga upp och erbjuda dessa elever en individanpassad undervisning och uppmuntra dem att nå längre i sin kunskapsutveckling. Inom spets-utbildningarna kan eleverna läsa gymnasiekurser och få betyg i det ämne eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i utvärderas i en rapport som lämnar in senast vid utgången av april. Försöksverksamheten pågår t.o.m. /23. Det finns också en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning som ska ge elever möjlighet att fördjupa och bredda sina kunskaper inom humaniora, matematik, naturvetenskap, samhällsvetenskap eller teknikvetenskap. Spetsutbildningarna inom försöksverksamheten är riksrekryterande. Försöksverksamheten startade och har förlängts till 2022. Skollagen anger tydligt att alla barn och elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Utskottet vill särskilt uppmärksamma den lagändring som beslutade om 2014 som innebär att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Likaså har en lagändring tydliggjort att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller i form av särskilt stöd. Utskottet vill också framhålla proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser som innehåller förslag för att säkerställa att alla elever i den svenska skolan som är i behov av stöd, tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Utskottet vill även betona kommunernas ansvar för resursfördelningen genom bestämmelsen om att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har beslutat om statsbidrag för fortbildning och personalförstärkning inom elevhälsa och specialpedagogik samt att och bidrar med råd och stödmaterial till huvudmännen och skolorna i fråga om stöd i undervisningen. Utskottet vill också när det gäller yrkandet om särbegåvade elever framhålla den pågående försöksverksamheten med riksrekryterande spetsutbildning i årskurserna 7–9 samt gymnasieskolan. När det gäller yrkandet om punktskrift kan utskottet konstatera att SPSM bl.a. har tagit fram ett stödmaterial utformat som allmänna råd som ger vägledning till skolhuvudmän och rektorer när det gäller lagar, regler och arbetssätt med punktskrift. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att synskadade innefattas av det kompensatoriska uppdraget och att alla synskadade barn är integrerade i . När det gäller yrkandet om att en mottagen elev i grund- eller gymnasiesärskolan ska ges möjlighet att fortsätta utbildningen trots att det framkommit att han eller hon inte tillhör målgruppen vill utskottet framhålla att hemkommunen enligt gällande bestämmelser i skollagen ska besluta att eleven inte tillhör endera målgruppen om en utredning visar detta. Vidare vill utskottet påminna om vad som sägs i allmänna råd om mottagande i grundsärskolan och gymnasiesärskolan (2013). I de allmänna råden framkommer att det är viktigt att hemkommunen säkerställer att övergången till annan skolform sker på ett sätt som överensstämmer med barnets bästa. Den fortsatta skolgången måste utformas efter elevens behov och förutsättningar. Utskottet ser ingen anledning att ändra den gällande ordningen. Sammanfattningsvis hänvisar utskottet till pågående arbeten och satsningar samt gällande regelverk och vidtagna lagstiftningsåtgärder och avstyrker därmed motionerna 2017/18:209 (L), 2017/18:803 (S), 2017/18:1062 (SD) yrkande 11, 2017/18:1302 (M), 2017/18:2212 (S), 2017/18:2222 (S), 2017/18:2481 (M) och 2017/18:3601 (KD) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förlängd skolplikt för nyanlända elever och ett förtydligande av regelverket för förberedelseklasser. Jämför reservation 40 (SD), 41 (C), 42 (V), 43 (L), 44 (KD) och 45 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3040 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 efterfrågas en utredning om förlängd skolplikt för nyanlända elever. Motionärerna framhåller att för att ge nyanlända elever rätt till kunskap och samma chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att se över om skolplikten för dessa elever ska kunna förlängas. I yrkande 3 efterfrågas långtgående befogenheter för rektorer att prioritera om i timplanen för nyanlända så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. I vissa fall kan det enligt motionärerna bli aktuellt att även använda delar av sommarlovet för detta. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 23 föreslås att det införs en obligatorisk förskoleklass för nyanlända elever. I yrkande 27 föreslås att samtalsspråket för nyanlända under skoltid när de nyanlända lämnat förberedelseklassen, med undantag för språklektioner, alltid ska vara svenska. Undantag ska dock enligt motionärerna gälla skolor för nationella minoriteter samt internationella skolor. I yrkande 28 begärs att generellt ska förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. I motion 2017/18:2821 av (SD) begärs att ändringar ska göras i skollagen (2010:800) och andra författningar med innebörden att benämningen ”bosatta i ” ändras till ”folkbokförda i ” i syfte att begränsa tillgången till utbildningssystemet. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29 efterfrågas en försöksverksamhet med tvåspråkiga klasser. Nyanlända elever ska kunna ha ämnesundervisning både på sitt modersmål och på svenska. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21 framhålls att de nyanlända ungdomar som kommer sent till måste ges tid att uppnå kunskapsmålen i svensk grundskola. Motionärerna föreslår därför förlängd skolplikt, prioriterad timplan och kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasiet. I kommittémotion 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13 efterfrågas mer flexibilitet från skolans sida när det gäller mer anpassade studier för asylsökande som den unge har användning för även utanför . I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 22 framhålls behovet av att säkerställa att nyanlända elevers kunskaper bedöms skyndsamt och att de snabbt får en placering i lämplig årskurs och undervisningsgrupp. Motionärerna anför att nyanlända elever ska ges samma möjligheter att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. I yrkande 24 anför motionärerna att regelverket för förberedelseklasser behöver förtydligas, bl.a. för att undvika att eleverna blir kvar för länge i dessa och för att öka möjligheterna för nyanlända att få fokusera mer på ämnet svenska. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 22 efterfrågas en utökad rätt att få undervisning på sitt eget språk. Enligt motionärerna är det viktigt att nyanlända elever lär sig svenska, men den starka fokuseringen på det svenska språket riskerar att hämma det övriga lärandet. I yrkande 23 efterfrågas en översyn av möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning. Bakgrund och gällande rätt Barn som är bosatta i har skolplikt. Med bosatt i avses enligt 7 kap. 2 § och 29 kap. 2 § första stycket skollagen den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Skolplikten motsvaras av en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola (2 kap. 18 § regeringsformen och 7 kap. 2 § första stycket och 3 § skollagen). De utbildningar som avses med allmän skola är , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Hemkommunen har ansvar för att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning och fullgör sin skolgång. Detta gäller oavsett var eleven går i skolan. Ansvaret innebär att hemkommunen måste hålla sig informerad om skolgång och frånvaro (7 kap. 21 §, se även huvudmannens informationsansvar enligt 7 kap. 22 § skollagen). Utöver skolpliktiga elever har även vissa andra kategorier av elever rätt till utbildning. Det gäller elever som inte är folkbokförda här, men som vid tillämpningen av skollagen ska anses bosatta här (29 kap. 2 § andra stycket skollagen). Detta gäller den som är asylsökande i enlighet med vissa bestämmelser i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., barn som inte omfattas av nämnda lag, som saknar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om de bor hos en vårdnadshavare som har uppehållstillstånd (29 kap. 2 § andra stycket 1 skollagen jämförd med 1 a § lagen om mottagande av asylsökande m.fl.) och den som vistas här med stöd av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716). Den som har rätt till utbildning enligt skollagen till följd av m.m., den som är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat m.m. och den som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning anses också som bosatt i landet i skollagens mening. Den kommun där en asylsökande elev stadigvarande vistas är att anse som hemkommun i skollagens mening (29 kap. 6 § skollagen). Det innebär att det är den kommunen som har skyldighet att erbjuda utbildning enligt skollagen. Eleven ska erbjudas utbildning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden. Detta bör dock ske senast inom efter ankomst (4 kap. 1 a § skolförordningen och 12 kap. 14 § gymnasieförordningen). Vad som avses med ”ankomsten” är inte närmare reglerat, men i allmänna råd anges att det utifrån barnets bästa är lämpligt att räkna från när barnet eller ungdomen har ankommit till landet ([2016] Allmänna råd med kommentarer – Utbildning för nyanlända elever [SKOLFS 2016:2]). Enligt förarbetena är en månad en rimlig tid med tanke på såväl det enskilda barnets behov som kommunens möjligheter att ta emot eleven (prop. 2000/01:115 s. 20). trädde nya bestämmelser (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) i skollagen i kraft om mottagande av och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12 a–f §§). Genom ändringarna fördes en definition av nyanländ in i skollagen (3 kap. 12 a §). Med nyanländ ska enligt skollagen avses den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet eller ska anses bosatt här och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Vidare infördes bestämmelser i skollagen om att en nyanländs kunskaper ska bedömas (3 kap. 12 c och d §§). En sådan bedömning ska göras även för vissa andra elever som har varit bosatta utomlands, om det behövs. Resultatet av bedömningen ska enligt bestämmelserna ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Därutöver anges det i 3 kap. 12 e § att en nyanländ elev och en elev vars kunskaper har bedömts enligt ovanstående ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. Med de nya bestämmelserna skrevs även de s.k. förberedelseklasserna in i skollagen. Enligt 3 kap. 12 f § skollagen ska en nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis få undervisas i förberedelseklass. Under samma förutsättningar ska även andra elever vars kunskaper har bedömts få undervisas delvis i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i ämnet. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas Regeringen överlämnade proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas till . Bland förslagen i propositionen finns ett om att det ska införas ökade möjligheter till anpassning av nyanlända elevers utbildning (anpassad timplan). Förslaget innebär att rektorn ska få besluta att en nyanländ elev som har tagits emot i högstadiet i eller specialskolan ska ges undervisning som avviker från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen (anpassad timplan), om – rektorn efter att elevens kunskaper har bedömts eller senare bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för skolplikten eller motsvarande rätt till utbildning – eleven och elevens vårdnadshavare har samtyckt till den anpassade timplanen. En anpassad timplan ska utformas så att – eleven ges undervisning i sådana ämnen och minst det antal ämnen som krävs för att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan – ett av dessa ämnen är idrott och hälsa – eleven ges minst den totala undervisningstid som återstår för övriga elever i den årskursen hos huvudmannen under den kvarvarande skoltiden. Vidare föreslås att nyanlända elever som tas emot i högstadiet ska få en individuell studieplan. Förslaget innebär att för nyanlända elever som har tagits emot i högstadiet i eller i specialskolan och vars kunskaper har bedömts ska en individuell studieplan upprättas senast från mottagandet. Studieplanen ska vara långsiktig och beskriva hur eleven ska uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program utifrån elevens mål. Den ska innehålla uppgifter om utbildningens huvudsakliga innehåll och planerade stödåtgärder. Studieplanen ska revideras löpande utifrån nya bedömningar som görs av den nyanlända elevens ämneskunskaper. Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla överlämnades till . I propositionen föreslås bl.a. att strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val, och elever som har fyllt och bedöms klara av ett nationellt högskoleförberedande program ska få möjlighet till undantag från vissa behörighetskrav för att kunna börja programmet. Med anledning av de nya bestämmelserna i skollagen om nyanlända elever har tagit fram nya allmänna råd om utbildning för nyanlända elever (2016:2). De allmänna råden ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. När det särskilt gäller undervisning i förberedelseklass beskriver i de allmänna råden att lärare och övrig skolpersonal löpande behöver bedöma hur elevens kunskaper i olika ämnen utvecklas i förberedelseklassen. På så sätt kan eleven förberedas på att successivt få ökad undervisning i den ordinarie undervisningsgruppen. har med anledning av de nya bestämmelserna även tagit fram material som stöd till skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna, men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. har även i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, i dialog med skolhuvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (U2015/03357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svårt att förbättra sina resultat på egen hand. Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. Regeringen fattade beslut om att bredda Samverkan för bästa skola till att, utöver och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan, även innefatta förskolan och förskoleklassen (U2017/00301/S). ska följa upp satsningen och redovisa hur genomförandet av uppdraget fortlöper. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska (U2018/00404/S). Uppdraget innebär att ska genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att på både kort och lång sikt erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Målet är högre måluppfyllelse i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet och förbättra de förutsättningar för goda kunskapsresultat för eleverna i grund- och gymnasieskolan samt inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Vid behov ska insatserna även omfatta barn och elever som inte är nyanlända om de har ett annat modersmål än svenska. De medel som är avsatta för detta uppdrag samt uppdragen om samverkan för bästa skola uppgår sammantaget till 2018 och beräknas uppgå till 2019 och 2020–2025. ska följa upp satsningen och och lämna en redovisning till () i fråga om dels vilka insatser som planeras, har påbörjats respektive slutförts inom ramen för uppdraget, dels insatsernas utfall samt en analys av behovet av de redovisade insatserna och utfallet av dem. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) presenterar regeringen en rad åtgärder för nyanlända elevers lärande. Regeringen konstaterar bl.a. att den försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i som pågått bör förlängas till 2018. Med anledning av förslaget från utredningen om att fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54) om att rätten till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever i åldern är bör stärkas föreslog regeringen att medel avsattes för det ändamålet. ställde sig bakom förslaget (bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Regeringen framhåller vidare i budgetpropositionen att det är viktigt att utbildningen i språkintroduktion bygger på elevens befintliga kunskaper. Huvudmännen behöver kunna planera utbildningen så att eleven ska kunna gå vidare från språkintroduktion till ett nationellt program eller annan utbildning. En förutsättning för det är att de har kunskap om elevens kunskaper och tidigare utbildning. Huvudmännen har enligt regeringen efterfrågat stöd för detta, och regeringen instämmer i att ett sådant stöd bör tas fram. I budgetpropositionen konstaterar regeringen även att tolkning av skollagen när det gäller asylsökande ungdomar innebär att kommunen inte har någon skyldighet att anta en elev till utbildning på ett nationellt program om eleven fyllt . Det finns dock enligt regeringen inget som hindrar att kommunen ändå erbjuder en sådan utbildning. Regeringen menade vidare att det är angeläget att dessa ungdomar får möjlighet att fortsätta studera med sikte på en gymnasieexamen. Regeringen bedömer att kommunernas möjligheter att erbjuda dessa elever utbildning på nationella program bör öka genom ökade resurser till ändamålet. Regeringen föreslår därför medel motsvarande för att kommuner som erbjuder nationellt gymnasieprogram för asylsökande ska få ersättning för dessa kostnader (prop. 2017/18:1 utg.omr. 196–197 och utg.omr. 8 s. 36). ställde sig bakom förslaget (bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att det för en nyanländ elev är angeläget att snabbt utveckla kunskaper i svenska för att kunna gå vidare i sin utbildning. Skolloven innebär för många elever ett avbrott i studierna som kan få som följd att språkutvecklingen stannar av. Regeringen menar därför att det är viktigt att använda loven för undervisning och bedömer att satsningen på undervisning under skollov bör stärkas för att möjliggöra ytterligare undervisning för elever på gymnasieskolans språkintroduktionsprogram, utöver det bidrag som ges för elever på språkintroduktion (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 197). Utskottet anser att det är viktigt att asylsökande barn och ungdomar så snabbt som möjligt får tillgång till utbildning. Nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter. Det är därför viktigt att anpassa undervisningen efter nyanlända elevers behov och förutsättningar. Utskottet välkomnar därför proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem. I propositionen finns förslag om att en individuell studieplan ska upprättas för nyanlända elever som tas emot i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts. Detta ska göras senast efter mottagandet. Dessa elever ska även kunna ges undervisning enligt en anpassad timplan. I en sådan prioriteras vissa ämnen, och därmed utökas undervisningstiden i dessa ämnen. De ska också få studiehandledning på sitt modersmål om det inte är uppenbart obehövligt. Utskottet kan konstatera att flertalet av de aktuella yrkandena berörs av den aktuella propositionen om behörighet till gymnasieskolan och vill därför avvakta den pågående lagstiftningsprocessen. Utskottet vill när det gäller övriga yrkanden hänvisa till pågående arbete och satsningar samt till att nuvarande lagstiftning får anses väl avvägd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:1062 (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:1937 (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2815 (L) yrkande 21, 2017/18:2818 (L) yrkande 13, 2017/18:2821 (SD), 2017/18:3040 (L, M, C, KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3601 (KD) yrkandena 22 och 24 och 2017/18:3759 (C) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet