bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Jag är övertygad om att ett samhälle där kvinnor i slipper dö i lungsjukdomar orsakade av koleldade spisar är ett bättre samhälle. Jag är övertygad om att ett samhälle där inte kolbrytning, regnskogsskövling och oljeutsläpp i våra hav raderar ut unika arter och ekosystem är ett bättre samhälle. Jag är också övertygad om att ett samhälle där energin till våra transporter och de material vi konsumerar inte kommer från oljeindustrin i korrupta diktaturer utan snarare från svensk solenergi eller småländsk tall är ett bättre samhälle - och ett samhälle som är rikare, mer hälsosamt och bättre för de väljare vi företräder. Ambitionen att styra mot detta bättre samhälle uttrycks i budgetmotion och i de motioner vi har väckt i kommittéer och som partimotioner. Vi föreslår ett brett reformprogram med kraftfulla styrmedel för att minska utsläppen. Vi vill ställa om fordonsflottan, minska utsläppen från flyget, öka den förnybara energiproduktionen och minska gifterna i vår vardag. Vi vill skydda haven, säkra dricksvattenförsörjningen och värna den biologiska mångfalden. Vi tror att viktiga förslag för att uppnå detta är precis de förslag vi lägger fram om en grön bilbonus, om miljölastbilspremie, om reduktionsplikt för att få ned koldioxidutsläppen, om förbättrade förutsättningar för såväl storskalig som småskalig produktion av förnybar energi. Vi tror att det handlar om ökade investeringar i både laddinfrastruktur och energilagring och om styrmedel som avfallsförbränningsskatt och kemikalieskatter. Låt mig särskilt ta upp några av de utmaningar som vi ser och som vi har tagit fasta på i vår motion. Det handlar om miljön i våra hav och sjöar. Även om jämfört med många av sina grannländer har kommit långt i arbetet för att minska utsläppen av miljögifter och gödningsämnen i har vi fortfarande ett stort arbete kvar att göra. Det gäller att ta itu med de läkemedel vi inte kan rena ut och att snara in de stora punktutsläpp som vi inte har kommit åt. Det handlar också om att vidta åtgärder och skapa system som gör att vi tar oss an utmaningen att styra vattnets väg genom landskapet och se till att vi inte bara styr ut det i våra hav och sjöar, utan att det får flyta mer naturligt. Detta är inte bara bra för miljön, utan jag tror att många insåg under den extremt torra sommar vi hade vilken fördel det är med stående vatten, för både boskap och brandbekämpning. Detta är ett typexempel på en miljöpolitik som är bra för samhället, individen och miljön. Det handlar också om utsläppen från transporter, kanske inte minst flyget. vill att det införs ett nytt forskningsprogram för att få till en grön omställning av flyget. Ett sådant forskningsprogram ska syfta till att få igång dels demonstrationsanläggningar för bioflygbränsle, med fokus på att starta en storskalig produktion i , dels forskning kring tekniska lösningar för att ställa om flygsektorn. För detta ändamål avsätter vi i vårt budgetförslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Med styrmedel, ny teknik, företagsamhet och innovationer kan vi få ned utsläppen från flyget som vi inte tappar bort att verka internationellt för att kunna lägga fram mer effektiva styrmedel. Kanske inte minst för att uppnå nollutsläpp handlar det om att fånga in de utsläpp som vi inte kan undvika. Här vill vi i jobba med vad vi kallar för minusutsläpp, det vill säga att plocka ned koldioxid från atmosfären och försöka lagra in den koldioxid som avsätts från biobränslen för att faktiskt få negativa utsläpp. Mycket tyder på att det här kommer att vara avgörande både för att sänka våra utsläpp i rätt och för att uppnå netto noll. En bärande del i miljöpolitik är som sagt att värna om naturvärden som hotas. Men det gäller också att se till att de som ska bygga det gröna samhället har rätt förutsättningar att göra det. Låt mig vara tydlig, fru talman, med att de förslag som vi lägger fram, till exempel om anslag för skyddsvärd natur, inte handlar om att förstöra förutsättningarna för jord- och skogsbrukssektorn att ta sitt ansvar för att ställa om . Våra ambitioner på miljö- och klimatområdet är som sagt att öka takten, att ta ett ansvar här i och internationellt och inte minst att bygga ett bättre samhälle. Med det, fru talman, vill jag hänvisa till särskilda yttrande. Jag uppskattar att höra ledamotens engagemang i talarstolen. Jag hörde också ett engagemang angående regnskogsskövling. Då är min fråga: Varför blir man som bilist i , på grund av politik med reduktionsplikt, tvingad att tanka bränslen som leder till just regnskogsskövling? När man tankar sin dieselbil kommer nämligen en stor del av det bränslet från palmoljebaserade bränslen, alltså bränslen som leder till just utrotning av biologisk mångfald, regnskogsskövling och att arter dör ut. Det är också bränslen som leder till ökad klimatpåverkan jämfört med fossila drivmedel. Om vi gör en utblick kan vi se att man i mittfåran bland forskarna i världen är tämligen överens om att en storskalig biodrivmedelsinblandning inte är hållbar. Det är samma ledande forskare på ICCT som avslöjade dieselbluffen. De är väldigt tydliga med att den drivmedelspolitik som för inte är hållbar. Frågan är varför vi ska ge bilberoende människor höjda drivmedelspriser, minska statens skatteintäkter och försämra för klimatarbetet. Är det för att de svenska kalkylerna ska se bättre ut på papperet, eller vad handlar det om? Då tackar jag för komplimangen angående mitt engagemang. Det engagemanget saknas inte, kan jag säga, och därför är jag också medveten om att vi här i måste få till en omställning av vår transportsektor. Det är de absolut viktigaste och mest bärande delarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Ska vi dessutom klara av att göra det här till 2030, när vi har satt upp ett delmål om att kapa majoriteten av de här utsläppen, är de flytande biobränslena en integrerad och helt nödvändig del. För min del är målet att det här ska vara bränslen som produceras i , som sänker utsläppen och som gör att vi kan ta stora steg i detta. Men vi ser också att vi lever i en globaliserad värld där en del av bränslet kommer från till exempel restprodukter från palmoljeproduktion. Vi som har varit engagerade i detta vet också att det här är någonting som vi på olika vis har försökt att adressera i riksdag. Vi har försökt att lägga fram förslag för att komma åt det här. I den processen har jag saknat , liksom jag har saknat er i engagemanget för att ersätta fossila bränslen med förnybara. Det handlar inte om en miljöbluff; det handlar om att vi måste få ned våra utsläpp. Därför blir jag också lite bekymrad när detta delvis beskrivs som att man försämrar skatteunderlaget, för det sista jag tycker att det här ska handla om är skatteunderlag. Det är därför jag är så besjälad av att det i motion finns förslag för att få upp vår egen produktion av flytande biobränslen. Vi ska se till att det här kommer från svensk skogsproduktion, där vi har de bästa resultaten i världen och där vi har möjligheter att skala upp. Det är precis det som jag tror saknas i beskrivning av frågan. Nej, inte heller jag vill ha kvar restprodukten på lång sikt, och det är därför vi lägger fram förslag till hur vi ska komma från det. Vad har för förslag angående detta annat än att använda fossil diesel, som dessutom till stor del produceras i länder med mycket bristfällig demokratisk infrastruktur? Jag får tacka ledamoten för frågan. vill ha en hållbar biodrivmedelspolitik. Biodrivmedel har definitivt en roll att spela inom transportpolitiken, men den rollen är alltför stor i , vilket leder till att vi får en ohållbar biodrivmedelspolitik. Forskarna i mittfåran är överens: Den här politiken är inte hållbar. Den ökar utsläppen snarare än minskar dem, och det är att minska utsläppen vi ska syssla med här i riksdag. Varför ska vi då ha en politik som enligt forskarna ökar utsläppen? Det finns heller inga förslag för att få bort palmoljebaserade bränslen, bara förslag om att ursprungsmärka dem. Jag har frågat forskare vilken konsekvens detta får. Ingen alls, säger de, eftersom det är samma marknad i alla fall. Det är också ytterst svårt att säkerställa att det har varit fråga om något slags hållbar produktion. Det här är alltså en politik som leder till höjda utsläpp men som ser snyggare ut i de svenska kalkylerna. Det är inte snyggt. Vi kanske ska gå tillbaka till just kalkylerna. Vi kan ta ned konfliktläget lite, för internationellt kan man inte ha samma mål för flytande biodrivmedel som vi har i . Det är tyvärr en effekt av att resten av världen inte har vårt hållbara skogsbruk. Man har inte de skogsresurser vi har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Om vi skulle slå ut mål och tänkande på det här området till hela världen får vi därför inte en kalkyl som håller. Men för att vi i ska klara våra mål till 2030 är den helt avgörande. Det är viktigt, för vi har ett ansvar att sänka utsläppen på alla sätt vi kan, men jag tror också att det handlar om två andra saker. Det handlar dels om att ta just det globala ansvaret och visa att man kan sänka utsläppen utan att det drabbar de enskilda medborgarna och tillväxten, dels om att ta ett internationellt ansvar och vara ett föredöme när det gäller utveckling av teknik som kan ersätta dessa bränslen. Vi har diskuterat fram och tillbaka vad man gör med just de restprodukter som vi pratar om. Vi i har lagt våra förslag till hur vi tycker att det här skulle se ut. Vad jag hoppas är just en offensiv politik från för att nå 2030-målen. Det ser jag inte . Efter valet fick inget block egen majoritet. Därför fick vi en övergångsregering som tillfälligt skulle styra så att myndigheternas arbete kunde fortsätta. Övergångsregeringen lade fram en budget som skulle förvalta det arbetet. I det läget väljer de högerkonservativa att motionera på den, och M och KD lyckas med hjälp av sin budget ta makten bakvägen i en situation där vi inte har någon regering. Detta ställer oss i en situation där vi har en övergångsregering som ska driva igenom en politiskt färgad budget som ingen egentligen behöver ta ansvar för och där vi inte har någon som kan ställas till svars. står vi alltså här med en statsbudget på 28 sidor och försöker förstå vad det är de högerkonservativa vill att ska bli, förutom ett bättre samhälle för de redan rika och välbeställda. talar vi om utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, ett område som minskar med över 2 miljarder i förhållande till övergångsbudgetens förslag. Det är en minskning som betyder färre arbetstillfällen, till exempel 1 450 gröna jobb, mindre resurser för att nå våra miljömål och mindre resurser till våra myndigheter för att genomföra den svenska miljöpolitiken. Det är klart att 2 miljarder får konsekvenser. Neddragningarna görs främst inom skogsområdet. Det handlar där om minskade anslag för åtgärder och skydd av värdefull natur med - en halvering. En sådan stor minskning av anslaget kommer att försämra möjligheterna till naturvårdande åtgärder, minska tillgängligheten till friluftsliv och naturområden och ta bort insatser för att skydda hotade arter. Den biologiska mångfalden handlar om variationsrikedom bland alla levande organismer av alla ursprung, inom och mellan arter och i ekosystem. Biologisk mångfald är en förutsättning för allt liv på planeten. Här är läget akut - det vet vi. Bestånden av vilda ryggradsdjur har minskat . Fortsätter det så kommer två tredjedelar att vara borta till 2020. Hela vår ekonomi bygger på naturens ekosystemtjänster. Vi drar nytta av dem . Naturen tar upp koldioxid, jämnar ut temperaturen och bidrar till att blommor pollineras och att frön sprids. Detta vet vi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Vi får mat, rent vatten, syre och energi. Vår användning av jordens resurser sätter hårt tryck på våra ekosystem. Det är hög tid att vi sköter om och reparerar ekosystemen för att säkerställa vår framtida överlevnad. Minskade satsningar på åtgärder för värdefull natur ger mindre resurser för att bromsa utarmningen av biologisk mångfald och försvårar möjligheterna att uppnå flera av våra miljömål, som till exempel ett rikt växt- och djurliv, levande skogar och ett rikt odlingslandskap. I anslaget till skydd av värdefull natur, som och KD nu har halverat, ingår ersättningen för de markägare som har skyddsvärd natur på sina marker. Ersättningen till dem som har nyckelbiotopsrika marker tas nu bort med hänvisning till att man stoppar just nyckelbiotopsinventeringen. Men även om den stoppas finns det många markägare som fortsatt kommer att ha behov av ersättningen när nyckelbiotoper ska skyddas. För är det självklart att de som har skog och mark som behöver skyddas, till exempel på grund av sin artrikedom, i ökad utsträckning också ska få ersättning för det. Därför är det djupt beklagligt att den ersättningen nu kommer att ges till allt färre skogsägare. En annan post som fått stryka på foten är klimatinvesteringar, som minskat till mer än hälften. Därmed drar man undan mattan för flertalet företag och kommuner som vill göra klimatinvesteringar och bidra till den nödvändiga klimatomställningen. Genom Klimatklivet har och fram till mitten av 2018 beviljat investeringsstöd för närmare 2 000 åtgärder. Det har handlat om transporter, produktion av biogas och energikonvertering. Totalt har fördelat 3,2 miljarder , skapat över 2 500 nya arbetstillfällen och åstadkommit en minskning av växthusgaser motsvarande koldioxid . och KD anför gärna att de åtgärder som den förra regeringen vidtog inte hade några effekter, och därför är det bortkastade pengar. Men vad väljer då M och KD att göra i stället? Deras budget är befriad från större visioner om hur vi i stället ska kunna nå våra nationella och internationella miljömål, som vi vet att vi behöver nå. Tusentals forskare står bakom FN:s klimatrapport som säger att det är bråttom. I det ljuset är den konservativa budgeten ingenting annat än en katastrof. Vi behöver ytterligare satsningar och styrmedel inom klimat och miljöområdet. Det krävs för att nå våra målsättningar för kommande generationer. M och KD tillsammans med SD väljer nu att göra precis tvärtom. Flyget ska fortsätta att ha gräddfil och slippa betala för sin klimatpåverkan. Det ska bli billigare att använda fossila drivmedel. Mindre resurser ska satsas på att skydda natur och hotade arter. Kortsiktighet och stimulanser till dem med högst inkomster prioriteras framför långsiktiga åtgärder som minskar klyftorna och fördelar våra resurser rättvist och hållbart. Vi ställer oss därför bakom det särskilda yttrande som vi har lämnat. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, det vill säga och gemensamma förslag inom utgiftsområde 20. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Klimatutmaningen är som vi hört tidigare global. Det innebär att vi i måste möta den på både ett internationellt och ett nationellt plan. Efter fleråriga förhandlingar är det mycket glädjande att världens länder 2015 enades om ett klimatavtal i . Ett gott internationellt samarbete är helt avgörande för att vi ska nå framsteg. efter två veckors förhandlingar har klimatmötet i äntligen gått i mål. Klimatet kräver att världens länder agerar gemensamt. Därför är det oerhört glädjande att länderna har kunnat enas om en regelbok för hur utsläppsminskningarna ska gå till så att mål kan nås. Sedan skulle vi förstås alltid kunna önska mer. Vi ser hur de svenska företagen aktivt och utan statliga pekpinnar jobbar för att minska sina egna spår i miljö och klimat. De gör det för att det är en stor konkurrensfördel. De måste ligga i framkant. Det är alltså i många lägen ett eget medvetet val. Jag kan till exempel nämna hur nu har beslutat om utbyggnad och förbättring av en reningsanläggning på Bruk hemma i för närmare en kvarts miljard kronor. Investeringarna ska ge bättre kvalitet på returvattnet till , och slammet kan användas som biobränsle. Man strävar ständigt efter att använda så stor del av trädet som möjligt och hitta nya användningsområden för sina restprodukter, som man minimerar sin miljöpåverkan. Därför tycker vi att det är viktigt att satsa pengar på ytterligare klimatforskning för att stödja företagen i de miljöutmaningar de står inför. Vi tillför de kommande tre åren för ökad miljöforskning för att bland annat stimulera forskning om biobränsle för flyget. Vi vill också avsätta för utbyggnad av teknikneutral laddinfrastruktur längs vägar. Att det finns möjligheter att ladda elfordon är väldigt viktigt för att skapa förtroende för elfordon och för att möjliggöra laddning när fordonet ska röra sig lite längre. har mer än bara stadstrafik. Stödet kan användas till att medfinansiera investeringar i publik laddinfrastruktur och kommer att fasas in . För att snabbt klara av att minska CO2-halten i atmosfären måste vi göra mer än så. Tyvärr riskerar nu att fasa ut väl fungerande kärnkraftsreaktorer som absolut skulle kunna vara med och ge ett stort bidrag till minskade koldioxidutsläpp. Om vi tittar i IPCC:s rapport som släpptes är det tydligt att om vi på en global nivå ska klara målet om minskat CO2-utsläpp bör antalet kärnkraftsreaktorer öka rejält för att kunna möta efterfrågan på el. I lägger man ned kärnkraftverk, och då blir det tyvärr kolkraftsreaktorer som får ersätta en stor del av bortfallet. Jag kan bara exemplifiera lite grann. Om alla kolkraftverk i , , och skulle läggas ned skulle vi behöva 80 nya kärnkraftsreaktorer för att kunna ersätta all den elektricitet som de kraftverken skickar ut på nätet. Här har vi otroliga miljövinster att hämta hem. Sedan är det helt klart så att kärnkraftverk inte är den bästa lösningen i alla avseenden, men vad är alternativen nu när vi ska ställa om? Vi behöver ställa om nu! Ett annat viktigt område är våra hav. Vi har sett många aktioner där människor boende längs våra kuster är ute och plockar skräp, inte minst plast som flyter i land i otroliga mängder. Tyvärr kan inte all plast plockas upp för hand. Vi har mikroplaster. Därför vill vi satsa på att minska mikroplasterna genom bland annat rening av dagvatten, men också genom nya material och tekniker för att minska mikroplasterna från exempelvis bildäck. Därför avsätter vi mer pengar för att stödja just investeringar i reningsteknik. Det gäller även läkemedelsrester, som vi absolut måste få bort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Utöver detta vill och lägga för att förbättra situationen i . är ett av världens mest känsliga hav, och det utsätts för stora miljöhot. Övergödning från näringsläckage och miljögifter rubbar havets ekosystem, med algblomning och stora områden med döda havsbottnar som följd. Vi tillför därför resurser för att stävja det. Vi fördjupar LOVA-bidraget som Alliansen införde i regeringsställning. Det är en statlig medfinansiering av lokala vattenvårdsprojekt som minskar mängden kväve och fosfor eller miljögifter i haven. LOVA-bidraget har visat sig vara effektivt. Som jag sa i min inledning är klimatutmaningen global. Således måste även arbetet för en bättre miljö ske globalt. Vi i kan inte få bukt med allt själva. Därför vill vi förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. och satsar på att förstärka det regionala arbetet för och och avsätter därför pengar för det . För att stärka det internationella klimatarbetet ytterligare vill vi satsa på ökat klimatbistånd med 3 miljarder extra . Biståndet ska få tydligare klimatfokus med syfte att sänka utsläppen globalt. Att vi lägger mer pengar på ökat klimatbistånd ger oss en större utsläppsminskning per skattekrona. Dessutom måste klimatinvesteringar utomlands öka. Därför satsar vi på detta de kommande tre åren. Flera rapporter pekar på att ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar genom exempelvis Clean Development Mechanism. Dessa mekanismer har gett goda resultat på flera plan, såsom klimatpåverkan, luftkvalitet och hälsa samt inte minst tekniköverföring och teknikutveckling i andra länder. I den övergångsbudget som regeringen har lagt fram är det flera satsningar som vi vill ta bort i vår budget. Upprepade gånger har det av forskare och remissinstanser slagits fast att flera av dessa är symbolåtgärder som är ineffektiva ur både miljö- och klimatsynpunkt. Miljön och klimatet är för viktigt för att inte ta på allvar. Därför vill vi lägga pengar där de faktiskt gör mest nytta för miljön och klimatet. och har därför valt att prioritera bland annat internationella insatser, forskning, fossilfria persontransporter samt havsmiljö. Tack för ditt anförande, ! Du talade om många frågor, men jag tänker ta upp en annan fråga som du inte har tagit upp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Ni halverar stödet till åtgärder för värdefull natur. Jag vet ju hur engagerad du är i naturfrågor och inte minst rovdjursfrågor, som du ofta talar om. Faktum är att halveringen av åtgärder för värdefull natur kommer att innebära att ersättningen för rovdjursstängsel också kommer att halveras och även stöden till slåtter- och betesmarker och restaurering av vandringsleder i fjällen och runt om i hela . Ni brukar ganska ofta tala om att landsbygden ska leva. Här halverar ni alltså stödet till den typ av åtgärder som gagnar näringsverksamheter och jobb på landsbygden. Ett anslag handlar också om myggbekämpning. Jag vet att i län är väldigt engagerade i att inte sänka det stöd som finns till myggbekämpning, men här halverar ni det rakt av. Jag undrar därför om ni har varit tillräckligt noggranna med ert budgetunderlag när ni har lagt fram det här förslaget. ställde flera frågor. Vi får se om jag kommer ihåg alla, annars får jag återkomma i min andra replik. Vi kan börja bakifrån. På anslagsområdet myggbekämpning har vi kvar. Det handlar om prioriteringar. Vi behöver inte bara vara i , utan vi kan åka hem till där vi har stora myggproblem vid delar av , bland annat i . Det finns alltså pengar kvar. Det handlar om prioritering. När det gäller halveringen av pengarna till bland annat skydd av natur vill vi bromsa detta just , därför att det går alldeles för fort och för långt när vi ser att personer måste avsätta skog och inte får betalt för skogen. Därför vill vi bromsa det hela . Vi vill få en utredning för att vi ska kunna säkerställa att vi får en rättssäkerhet värd namnet, för tyvärr har vi inte det . När vi har diskuterat de här frågorna har vi kollat upp att den här neddragningen inte innebär att de som redan har ingått avtal kommer att drabbas. De får sina pengar. Men vi väntar med nya avtal tills vi får en rättssäker hantering av det hela. När det gäller vår debatt om vad som gör verkan, , tycker vi att flera av de här sakerna inte ger den verkan som de faktiskt borde ge. Och jag misstror inte vilja att göra gott för naturen; det är inte det som det handlar om. Jag tror att ni gör det för att ni vill väl, självklart, men det måste ändå vara åtgärder som faktiskt ger verkan. Frågan om rovdjursstängsel får jag komma tillbaka till i nästa replik. Effektiviteten i miljöpolitiken ska jag gå in på i mitt anförande. Jag vill kommentera det du, , säger om skydd av natur. Det var ju inte en av mina frågor, men det är en viktig fråga. Är man mån om att skogsägarna ska få ersättning för skydd av natur ska man inte halvera stödet. Då ska man göra som gjorde och öka stödet. Jag har en annan fråga, fru talman, och den gäller plasten, som nämnde i sitt anförande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Du säger att det är viktigt att rensa plast från haven och stränderna, men ni sänker anslaget, som bland annat går till Håll Rent för att städa stränderna från plastskräp, med 150 miljoner . Vad är din kommentar till det? När det gäller skogen vill vi, som jag sa, ta en paus. När vi har en rättssäker hantering kan vi mycket väl vara med och öka stödet. Regeringen som sitter , där är med, har ju till och med här i kammaren sagt att man vill avsätta skog.