bet · H501UbU10 · 2018-05-18 00:00:00 — Dessa stödinsatser ska sedan följas upp i slutet av förskoleklassen och i lågstadiet och lämnas över till ansvarig lärare i nästa årskurs, något som inte görs . Genom läsa-skriva-räkna-garantin säkerställer vi att alla elever som behöver stöd redan från förskoleklass får individuellt utformade stödinsatser. Denna lagstiftning täpper till det hål som finns i nuvarande skollag. Och gör vi verklighet av det som lovade att genomföra 2005 men som han inte lyckades i regering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Läsa-skriva-räkna-garantin är viktig i sig. Den tydliggör skolans ansvar och arbetssätt, så att alla elever får samma tillgång till stöd och åtgärder. Den ger konkreta verktyg för lärare att i högre utsträckning och mer likvärdigt sätta in rätt stöd . Den stärker likvärdigheten. Det ska inte vara beroende av vilken skola du går på om du får särskilt stöd. Det nationella kartläggningsmaterialet är en viktig pusselbit för att garantera förskoleklassens likvärdighet över hela landet. Det är viktigt nu när vi gör förskoleklassen obligatorisk för alla sexåringar. Men läsa-skriva-räkna-garantin är också en viktig pusselbit i en större helhet, en helhet som handlar om att vända utvecklingen i svensk skola och att se till att stödet kommer tidigare och blir bättre så att kunskapsresultaten höjs ytterligare. Till denna helhet måste läggas regeringens viktiga satsningar på fler specialpedagoger och speciallärare och mer skolpersonal och på de 300 nya nybörjarplatser som speciallärar- och specialpedagogutbildningen byggts ut med. Det handlar också om de 500 miljoner som regeringen satsar för att höja den specialpedagogiska kompetensen generellt bland lärare, något som flera borgerliga partier sagt nej till, om den utvidgade och framgångsrika satsningen på läs- och matematiklyftet och om satsningen på elevhälsan om . Läsa-skriva-räkna-garantin är som sagt viktig i sig, men den förutsätter att det finns rätt kompetens i skolan. Just därför är regeringens stora satsningar på fler speciallärare och specialpedagoger och på specialpedagogisk kompetens bland alla lärare viktiga. Vi måste klara av att göra flera saker . De bästa skolsystemen i världen har både fler speciallärare och mer specialpedagogiska verktyg hos varje utbildad lärare. Dit ska också. Vi ska åter ha ett av de starkaste skolsystemen i världen. Jag är glad över att vi nu tydliggör rätten till tidigt stöd och fullföljer de rekommendationer som gav oss politiker. Jag yrkar med glädje bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag välkomnar att en bred majoritet i utskottet nu har enats om förslag på hur vi följer upp detta och ser till att rätten till särskilt stöd förverkligas i verkligheten. Borgerligheten har länge förhalat och skjutit ned detta förslag, med argument som att läsa-skriva-räkna-garantin egentligen inte innebär att alla elever faktiskt garanteras att lära sig läsa, skriva och räkna. Det är helt sant. Ett sådant löfte kan politiker knappast ge och hålla. Det vi däremot nu garanterar är att alla elever i behov av stöd upptäcks tidigt och får de insatser som lärare och personal med specialpedagogisk kompetens bedömer att de behöver för att nå så långt som möjligt i sitt lärande. Det tycker jag är viktigt att understryka i stället för att fastna i någon sorts tramsig semantisk diskussion. läggs ytterligare en viktig pusselbit på plats för att åter ska bygga ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen. Mer behöver göras. Fler investeringar behöver komma till. Mer personal behöver utbildas. Men när vi nu garanterar att alla elever i behov av stöd upptäcks tidigt och får det stöd de behöver lägger vi grunden för fortsatt höjda kunskapsresultat och en jämlik kunskapsskola där ingen lämnas efter och ingen heller hålls tillbaka. Att klara skolan, få ett jobb, flytta hemifrån, bilda familj och leva ett gott liv ska inte vara en dröm. Det ska vara på riktigt - ett bra liv för alla. Så bygger vi ett starkare samhälle och ett tryggare . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Ja, behovet av tidigt stöd i svensk skola är knappast något konfliktområde i denna kammare och har nog aldrig någonsin varit det. Att se till att elever har rätt stöd i rätt tid är inte bara förnuftigt om man vill se goda skolresultat. Det är dessutom den enda rimliga allokeringen av resurser. Att skjuta problem framför sig och hoppas att någon annan ska lösa dem åt en är sällan samhällsekonomiskt lönsamt. Det är något som, helt ärligt, politiker oftare bör ta i beaktande när de utformar sin politik. Trots att vi har diskuterat detta i denna kammare och i övriga församlingar som jobbar med utbildningspolitik i lyckas vi inte. Stödet kommer i för stor utsträckning alldeles . Det är alldeles för ofta fel stöd som sätts in. Man sätter in det stöd man har snarare än det stöd som behövs. Och uppföljningen brister när det gäller det stöd som sätts in. Överlämningar mellan skolor och skolformer är en särskild bristpunkt. Där ser vi att stödet fungerar som allra sämst. Resultatet blir att elever halkar efter och att de redan som sju, åtta, nio- och tioåringar odlar en känsla av att de sviks av vuxenvärlden. Alliansregeringen gjorde sina insatser med en ny skollag, en återupprättad speciallärarutbildning och tydligare riktlinjer för att se till att stödet kommer tidigare. Resultaten är, helt ärligt, inte alltför goda. Skolinspektionen konstaterar i sin granskning att även om skolorna arbetar med att se till att de följer lagen går det alldeles för långsamt, och på många skolor saknas insatserna. En läsa-skriva-räkna-garanti hade kunnat bli väldigt bra med tydliga kontrollstationer och en faktisk garanti om att man kan läsa innan man går vidare till årskurs 4. Det vore fullt möjligt att införa det, men det har i stället bytts ut mot diffusa löften om allmänna åtgärder. Det är en urvattning som jag inte tror gynnar förslaget. Texten andas tyvärr en känsla av att det är viktigare att göra någonting än att det faktiskt blir rätt åtgärder. Jag är fortsatt orolig över att detta blir en betungande pappersprodukt för svenska lärare. Jag är därför glad över att utskottet har samlats kring att detta är någonting som noggrant behöver utvärderas. Jag är också väldigt glad över att vi därmed får en ordentlig granskning av implementeringen av den tidigare skollagen. Det finns nämligen ett grundläggande problem i denna kammare och i församlingar runt om i : att vi när det gäller skolpolitik har en kraftig övertro på vår egen betydelse och på politiska beslut och en ständig underskattning av det arbete som lärarna genomför i klassrummet. Att vi fattar politiska beslut som exempelvis säger att skollagen garanterar att alla elever har rätt till stöd betyder faktiskt inte att så blir fallet. Därför är utvärderingen oerhört viktig. Jag är glad över att utskottet har kunnat samlas kring den. Ändå är detta förslag ett halvt steg på vägen. Regeringen gör det man kan och försöker hitta nya vägar framåt för att skärpa stödet för de elever som behöver det . Screeningen i förskoleklassen är oerhört viktig för att identifiera vilka elever som behöver stödåtgärder. I grund och botten behöver elever identifieras för att man ska kunna garantera att rätt elever får rätt stöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Självfallet tycker vi i att det vore ännu bättre om förskoleklassen var en del av . Då skulle vi redan ha screeningmaterialet, och vi skulle dessutom underlätta överlämningarna. Grunden för att man ska kunna sätta in rätt stödåtgärder är att man lyckas identifiera vilka behov som finns. Det kräver att alla lärare har den grundläggande kompetensen för att identifiera och se de problem som elever har. Därför behöver det i hela lärarutbildningen ges grundläggande NPF-kompetens. Kan man inte identifiera kan man inte heller ge rätt stöd, och man kan inte heller inse begränsningen i sin egen kompetens och därmed sätta in särskilda insatser och åtgärder när det behövs. Det är bra att vi lägger fokus på tidiga insatser. Det bidrar denna proposition med. Men vi behöver ännu mer fokus på tidiga kunskaper i svensk skola. Det handlar om fokus på att se till att alla elever lär sig läsa, skriva och räkna. Det handlar om att vi ser till att vi får diagnostiska prov i de tidiga åldrarna. Det handlar om att vi ser till att vi får uppföljningar i fråga om kunskaper. Det handlar om att vi får utökad undervisningstid i lågstadiet. Och det handlar om att vi ser till att det stöd som behövs för att alla elever ska kunna skapa en stabil kunskapsgrund att stå på så att de klarar av resten av sin skolgång finns där för alla. Det erbjuder inte denna proposition, utan den har ett lite snävare perspektiv. Det medför tyvärr att vi har en politik som riskerar att cementera utanförskap och göra att återigen blir ett klassamhälle där föräldrars utanförskap faktiskt ärvs av barnen. Det är resultatet när retoriken från regeringen inte riktigt stämmer överens med dess politik. Vill vi se en skola som ger alla grundläggande kunskaper och en skola som ger alla möjlighet att stå på egna ben måste kunskapsuppdraget bli tydligare redan i lågstadieklassen. Det löser inte denna proposition, utan det krävs uppenbarligen en ny regering för att lösa den typen av problem. Det, herr talman, ser jag fram emot att få återkomma med . Detta är en proposition där jag vet att det finns ett brett stöd för innehållet, det vill säga tidiga insatser. Vi vet alla att det har stor betydelse att varje barn får chansen att börja sin kunskapsresa och att de får det stöd de behöver. Jag vill tacka , som inte bara har lagt fram propositionen utan också lyssnat in de synpunkter som kom under den resa ärendet har gjort . Jag skulle inte vilja säga att det från Alliansens sida - och jag hoppas att det från ministerns sida finns en förståelse för detta - har handlat om att försöka skjuta på förslaget på något onödigt sätt, utan snarare har det handlat om hur det kan förbättras för att stödet verkligen ska komma eleverna till del. Låt mig använda bildspråk om pusselbitar. Det är väl så vi får se politiken över huvud taget - att vi behöver pussla ihop olika bitar på olika sätt. Jag skulle vilja återkomma till det pussel som faktiskt lades på bordet när alliansregeringen tillträdde 2006. Man kan väl säga att det pusslet bestod av 143 bitar, och det var på ett sätt ganska stora bitar. Det handlade om att kunna markera vilka delar man behövde jobba vidare med. Där fanns ledning och styrning med som en viktig del, och där fanns trygghet och studiero samt tidiga kunskaper och tidigt stöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Låt mig därför beklaga att den tidigare regeringen tog bort en pusselbit, nämligen speciallärarutbildningen och vikten av det tidiga stödet. Detta har vi nu fått chansen att återinföra, och jag ser att nuvarande regering bygger vidare på det. Det var viktigt med den nya skollagen, och jag tror att vi som har suttit lite längre i utskottet faktiskt minns det möte på departementet som ministrarna kallade till. De sa då: är det av stor betydelse att en ny skollag faktiskt får möjlighet att komma på plats, och så här ser vägen ut ända fram till att vi kan ha det i hamn. Det var en strategiskt viktig markering, och det var ett viktigt arbete att ta fram det. Sedan pekade på att det fanns ett hål i skollagen som man menar att man täpper till med det här förslaget, och jag tror att det är viktigt att se hur vi lyfter fram och förbättrar de styrdokument vi har på olika sätt. Jag tycker att det är synd att man inte använder den pusselbit vi nu benämner obligatorisk förskoleklass och inte låter det bli en första del i . Precis som lyfte fram i sitt anförande hade det varit en chans att sätta in stöd ännu tidigare. Jag beklagar den syn verkar ha när det gäller att dra in specialpedagoger alldeles för . Det är klart att det är oerhört viktigt att specialkompetens kommer till när det gäller att stötta barn, till exempel när det gäller olika former av inlärningssvårigheter eller någon form av funktionsnedsättning. Det lyfter man också fram i detta. tog i sitt anförande även upp vikten av lärarnas - alla lärares - kompetens när det gäller alla barns chans till goda kunskaper. När det handlar om vad olika regeringar har gjort och inte måste jag ytterligare en gång få kommentera inlägg. Hon talade om att kunskaperna har sjunkit som en sten och att antalet anställda minskat mycket. När man tittar på lärartätheten ser man att det inte är särskilt stora skillnader. I stället handlar det till väldigt stor del om demografi. Sedan kan man fundera på var de anställda finns - är det hos fristående huvudmän eller kommunala huvudmän? En viss form av hederlighet i debatten skulle jag alltså efterfråga. Det är klart att vi alla är bekymrade om kunskapsresultaten inte går åt rätt håll, och handlar det om att på olika sätt stärka de här delarna. Därför är jag glad att vi står bakom förslaget. Det jag vill lyfta fram och som ministern också har lyssnat på handlar om att inte öka dokumentationen för lärare och att på olika sätt säkerställa att det faktiskt är de elever som är i verkligt behov av stöd som får det. Ska man ytterligare mäta alla elevers kunskaper på olika sätt och öka den dokumentationen är det klart att risken finns att man tappar bort de elever som har det allra största behovet av stöd. Det är en väldigt viktig del. I propositionen lyfter man också fram det man kallar vikten av tillitsfull styrning, och det är klart att den obalansen kan kännas . När vi ytterligare reglerar de här delarna och säger att vi på det sättet visar tillit till lärarkompetensen kan det nämligen ge delvis olika signaler. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Tillbaka till pusselbilden: Jag är glad att ministern deltar i debatten , för ett antal nya pusselbitar kom fram under och i de delar som kom fram där. diskuterade vi inte minst skolchefernas uppdrag och så vidare, och det var väl ytterligare en pusselbit där det är viktigt att lyfta fram skolhuvudmännens ansvar för att faktiskt följa skollagen på olika sätt. Det nämndes tidigare i debatten att speciallärare kommer in oerhört sent. Då får man kanske också vara lite kritisk till hur skolan utformades före den förra alliansregeringen, då det faktiskt handlade om att skapa förutsättningar för eleverna att i tre ämnen bli behöriga till gymnasieskolan. Det är klart att man fick sätta in allt stöd man kunde, för just de tre ämnena skulle så många elever som möjligt klara. Sedan kom de in på gymnasieskolan och klarade ändå inte av den. Även den tidigare debatten som har varit här, om och högre utbildning, handlade om att eleverna ska ha förutsättningar att klara nästa steg. Eftersom jag inte deltog i den förra debatten måste jag bara få kommentera att när det gäller gymnasieskolan, yrkesprogrammen och så vidare är det möjligt att läsa in högskolebehörighet på alla yrkesprogram - oavsett vad som sägs i denna talarstol. Det är faktiskt så. Jag beklagar att högskoleministern ger bilden att man inte kan göra det. Det är en viktig del, och det handlar om möjligheten att göra fria val. Man kan ta till vara den möjligheten och göra ett val nu och ett annat val . I debatten låter det dock som att vi ska stänga dörrar för att vi på något sätt skulle ha lust till det. Det gör mig ledsen i själen, måste jag säga, att vi inte kan hålla en högre debattnivå i kammaren. En annan av de 143 pusselbitar som alliansregeringen jobbade med handlar om lärares kompetens, vilket är en jätteviktig del. Jag har nämnt speciallärarkompetensen, men låt oss också vara ärliga: Det som hyllas som fantastiskt viktiga satsningar, till exempel Mattelyftet, var faktiskt sådant som tillkom under alliansregeringen. Vi har gjort många saker som det går att jobba vidare med och lyfta på olika sätt. Ministern hade tidigare en kollega som ofta stod i debatten och sa att vi sprang åt helt fel håll, och jag är glad att det kanske inte är riktigt den retoriken längre. I stället handlar det faktiskt om att skruva på vissa frågor. Som sa tidigare använder man de system som finns och gör förändringar i dem för att på ett bra sätt förfina det hela. För att avsluta, herr talman: Det är en viktig del att ge alla barn stöd tidigt - och det stöd de behöver. Det hoppas jag att vi på olika sätt kan lyfta fram även i de uppdrag som de nya skolmyndigheterna kommer att få framöver, så att man lyfter fram kvalitetsgranskningen på ett helt annat sätt än enbart genom regelefterlevnad. Därför är jag glad att utbildningsministern har lyssnat. Det handlar inte bara om att åtgärder ska sättas in, utan de ska också följas upp för att vi ska säkerställa att de gett resultat. Det är därför vi har ett så stort engagemang för detta, för det handlar om alla barns och elevers kunskaper. Regeringen föreslår i denna proposition, som framgår av betänkandet, att det ska införas bestämmelser i skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att en elev i behov av särskilt stöd tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Detta tycker jag är viktigt, och ställer sig bakom förslaget i dess helhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Regeringen uppmanas av att göra en analys över den lagstiftning som redan finns när det kommer till rätten till särskilt stöd och att göra en uppföljning av hur lagen i praktiken följs. Det tycker också är viktigt. I grund och botten handlar reformen om att skapa en mer likvärdig och jämlik skola. Men då krävs också mer. Det krävs att vi skapar en skola där elever med olika bakgrund möts. Vi måste bygga upp en sammanhållen och jämlik skola igen. Då krävs att vi till exempel tittar på huvudmannaskapet i den svenska skolan. Är det lämpligt att ha 290 kommuner som huvudmän för skolorna och massvis med vinstdrivande aktörer? Eller ska staten ta ett större helhetsansvar över skolan? Det är viktigt att vi kollar på skolvalssystemet. Ska vi ha ett skolvalssystem som ökar på bostadssegregationen? Eller ska vi ha ett system där alla elever kan lita på att den närmaste skolan också är en bra skola? Ska vi ha ett system där Kunskapsskolan och Internationella Engelska Skolan kan sätta glädjebetyg på eleverna och se till att få vad de kallar "kunder"? Eller ska vi ha ett skolsystem där våra skattepengar går dit de är avsedda, det vill säga till eleverna och till en likvärdig och sammanhållen skola? Jag menar att vi måste ändra utbildningspolitiken i grunden. målas det upp en bild av svensk skola som att den vore i kris. Men faktum är att det som är i kris är den svenska utbildningspolitiken. Tyvärr vill inte en majoritet i riksdag gå med på de lagförändringar som föreslås för att skapa en likvärdig och jämlik skola. kommer att ha chansen att rösta för en av de åtgärder som tillsammans med läsa-skriva-räkna-garantin och andra reformer kan skapa en mer likvärdig och jämlik skola. Det handlar om att ta bort och begränsa vinstjakten som pågår i den svenska skolan . Men det kommer en majoritet av den svenska och de svenska riksdagspartierna att slå ned på. Till skillnad från svenska folket, forskningen, professionen, lärare, rektorer, elever och föräldrar tycker inte en majoritet i kammaren att det är viktigt att våra skattepengar går dit de är avsedda. Tvärtom ska de gå till ett fåtal ägare med bankkonton placerade i skatteparadis. Jag menar att vi behöver en ny politik för en sammanhållen skola. Då krävs förutom läsa-skriva-räkna-garanti, förutom att vinstjakten tas bort, också en regering utan borgerliga partier. Det är vad jag kommer att kämpa för även i fortsättningen. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. inledde med att säga att det finns en risk att speciallärare dräneras från de högre årskurserna och i stället sätts in på de lägre. Jag skulle vilja säga att det är ett av syftena med dessa frågor. Eftersom det råder brist på speciallärare är det viktigt att de sätts in . Då minskar sannolikt också behovet av att sätta in extra resurser senare i . Ju fler som lyckas tidigt, desto färre kommer att behöva särskilt stöd . Det innebär inte att behovet av särskilt stöd senare försvinner, men sannolikt är det så att om vi lyckas ge stöd i ettan, ännu hellre i förskoleklassen eller under den tioåriga behöver färre stöd . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Denna proposition försöker nu hantera detta huvudproblem. Jag noterar att , utskottets ordförande, försökte använda propositionen som ett vapen mot . Om detta är det huvudsakliga vapnet mot är det ändå en rätt fjösig kamp mot liberal skolpolitik som regeringspartierna ägnar sig åt. Det var dessutom fel på fel på fel i bakgrundsbeskrivningen. Orsaken till att vi är där vi är , herr talman, är till stor del ideologiska beslut fattade om att det inte ska finnas särskilda undervisningsgrupper. En elev ska inkluderas så långt som möjligt, och att flytta en elev från klassrummet och ge denna person en speciallärares stöd är något som ska undvikas. Man gick till och med så långt att man avskaffade speciallärarutbildningen . Det lider vi av . Det innebär att det finns en fjärdedel färre speciallärare i svensk skola än vad det hade varit om inte utbildningen hade avskaffats. Liberalerna återinförde den. Det var ett mycket ideologiskt beslut att avskaffa speciallärarutbildningen. Man ville inte att elever skulle flyttas ut från klassrummet och gå i en särskild undervisningsgrupp. Det lider vi av . Det finns för få speciallärare på grund av det beslutet, och vi måste fortfarande jobba med det ideologiska motståndet mot att ge särskilt stöd i form av speciallärarresurser. Detta har inneburit att resurserna har satsats . I finns jämfört med andra länder rätt mycket stödinsatser, men de sätts in senare än andra. Då förlorar man rätt mycket. Man förlorar framför allt elevers självkänsla; de känner att de inte har lyckats hänga med de andra i klassen eftersom de inte har fått extra stöd. Den ideologiska förändring som skedde inom skolpolitiken har satt rätt stora spår. Det är inte bara fråga om att speciallärarutbildningen avvecklades utan även om att kommunaliseringen gjorde att skolan blev mer ett välfärdsuppdrag än ett kunskapsuppdrag. Det var ett viktigt beslut som fattades av alliansregeringen när speciallärarutbildningen infördes igen. Men alla andra saker vi gjorde för att få ordning och reda i svensk skolpolitik var också viktiga. Jag noterade att företrädare tyckte att vi förde en skolpolitik i kris. Det går att åtgärda den saken , och jag hoppas att jag får en röst från företrädare i utbildningsutskottet. ligger den här propositionen på bord i reviderat format - och jag vill tacka statsrådet för den diskussion vi har fört om propositionen, inte minst den första propositionen i samma ämne som senare drogs tillbaka. Det har varit en diskussion om relationen mellan effekt och byråkrati. Innebär förslaget att vi ger för många nya arbetsuppgifter till lärarna, att det blir för mycket administration och för mycket fokus på att anteckna det som görs och för lite på att ge stöd? Det värsta utfallet skulle vara om en proposition innebär mycket ny byråkrati men lite effekt i verkligheten för eleverna. Det bästa utfallet skulle naturligtvis vara om det blir mycket effekt men lite byråkrati. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Jag tror och hoppas att vi har lyckats få en balans i systemet som ger effekt för elever utan att det innebär extra administration för lärare. Jag hoppas att det kommer att visa sig i efterhand.