bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna till ett svenskt växtförädlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2935 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till insatser för skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2953 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Ytterligare åtgärder efter torkan 2018 till stöd för gris-, fjäderfä- och äggproducenter m.fl. Växtförädling för nordiska växtförhållanden Subvention av trikintest på vildsvin Kompensation för torkan 2018 Ränta på fördröjda utbetalningar av jordbruksstöd Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:1, 1:2, 1:17 och 1:18. Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom de båda utgiftsområden som utskottet bereder. Beslutet bekräftades i och med att det nya utskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdena 20 och 23 i de budgetpropositioner som kan komma att lämnas till under /19. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlagen till uppföljningen har på gruppens uppdrag tagits fram inom av utvärderaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med uppföljnings- och utvärderingsgruppens sekreterare, föredraganden vid miljö- och jordbruksutskottets kansli. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen överlämnar härmed sin uppföljningsrapport till miljö- och jordbruksutskottet. (M), ordförande (MP), vice ordförande (S)(SD) (C)(V) (KD)(L) Miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och Marknad samt Kunskap och innovation. Gruppen anser bl.a. följande: Gruppen välkomnar regeringens arbete med att utveckla resultat-redovisningen för utgiftsområdet. En stor förändring i årets budgetproposition är att målstrukturen har utvecklats för landsbygdspolitiken i och med att det finns ett övergripande mål, tre delmål och ett antal indikatorer för att kunna bedöma måluppfyllelsen för resultatområdet. Gruppen anser att denna utveckling skapar bättre förutsättningar för att kunna bedöma måluppfyllelsen för landsbygdspolitiken. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av årets budgetproposition eftersom den har beslutats av en övergångsregering. Av den anledningen har regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Det har emellertid inte heller gått att utläsa i de senaste årens budgetpropositioner huruvida regeringen ansett att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Gruppen vill därför betona att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och den förda politiken har bidragit till att nå målet. Regeringen presenterar som utlovat indikatorer för att kunna bedöma hur livsmedelsstrategin och de strategiska områdena utvecklas. I budgetpropositionen redogör regeringen för åtta olika indikatorer. Det rör sig dock egentligen om sju unika indikatorer då avkastning på eget kapital, nettomarginal återkommer två gånger. Gruppen välkomnar regeringens klargörande kring hur livsmedelsstrategins utveckling ska mätas för att ge underlag för en bedömning av om målen nåtts. Trots klargörandet anser gruppen att oklarheter kvarstår. Det går bl.a. inte att utläsa hur livsmedelsstrategin förhåller sig till de strategiska områdena. Gruppen delar regeringens uppfattning att det är motiverat att redovisa livsmedelsstrategins indikatorer samlat, men anser att det är olyckligt att flera av indikatorerna också är relevanta för ett eller flera av de strategiska områdena. Av den anledningen ser gruppen fram emot ett klargörande från regeringen i nästa års budgetproposition när det gäller hur målstrukturen ser ut och hur livsmedelsstrategin förhåller sig till de tre strategiska målen. Gruppen noterar att vissa förändringar har gjorts i årets budgetproposition. Till exempel har redovisningen utgått för vissa resultatområden, bl.a. Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn, Hållbar produktion och konsumtion och Internationellt arbete, vilka alla saknade indikatorer. Andra resultatområden har tillkommit, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Gruppen anser att förändringar av budgetpropositionen kan och bör göras när så är motiverat. Om regeringen väljer att göra strukturella förändringar av resultatredovisningen bör regeringen på ett tydligt sätt redogöra för anledningen till förändringen. Gruppen ställer sig frågande till varför resultatområdet Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn har utgått i årets budget-proposition, eftersom detta område är centralt i det strategiska området Regler och villkor. Mer specifikt anges regelförenklingar och administrativa lättnader för detta mål. Det faktum att budgetpropositionen i denna del inte längre redovisar regeringens åtgärder och pågående arbete på området gör det svårare att kunna bedöma måluppfyllelsen av detta strategiska mål. nämns arbete för en fortsatt förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken endast mycket kortfattat. Gruppen välkomnar att indikatorer har tillkommit för flera resultatområden där sådana har saknats, t.ex. när det gäller det Svenska vattenbrukets produktion och . En förbättring i årets resultatredovisning är att indikatorerna används på ett mer stringent sätt. Ett exempel är under rubriken där regeringen på ett tydligt sätt refererar till och redogör för indikatorerna antal sökande och antagna respektive examinationsfrekvens i resultatbeskrivningen. Gruppen noterar däremot att regeringen inte redovisar statistik för indikatorn land och anläggningsgodkännanden för det strategiska området Konsument och marknad. Enstaka resultatområden saknar indikatorer, t.ex. Den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är enligt gruppens mening önskvärt att indikatorer utvecklas för alla resultatområden och om det inte är möjligt bör skälen till detta anges. Gruppen vill återigen betona vikten av att ta fram indikatorer för att kunna följa utvecklingen för småskalig livsmedelsproduktion och i förhållande till målen. Gruppen har vid återkommande tillfällen framfört synpunkten att regeringen bör överväga frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. Enligt gruppens mening kvarstår denna fråga och regeringen bör därför redovisa sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Gruppen välkomnar att regeringen avser att fortsätta den årligt åter-kommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultat-redovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. En generell kommentar från gruppen om årets budgetproposition är att regeringen endast i begränsad utsträckning har hörsammat de önskemål av förtydliganden och utvecklingar av resultatredovisningen som lyftes fram i förra årets budgetbetänkande. betalades metangasreduceringsstödet ut för en tredje stödperiod. Det vore alltjämt enligt utskottets mening värdefullt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av stödets resultat. Gruppen noterar att regeringen redogör för brister i livsmedelskontrollen och att Statskontoret i en rapport har belyst frågan hur kontrollen kan stärkas i kommunerna. I nästa års budgetproposition ser gruppen fram emot en redogörelse för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. När det gäller den torka som drabbade lantbrukare önskar gruppen att regeringen i kommande resultatredovisning analyserar torkans effekter och redovisar vilka åtgärder som, utöver det ekonomiska tillskott som redan har presenterats i den extra ändringsbudgeten, behöver vidtas. I årets budgetproposition saknas en redogörelse för antalet land- och anläggningsgodkännanden. Gruppen efterlyser att regeringen redogör för utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden. Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition har utvecklat redovisningen av problemet med det minskande antalet studenter vid (). I enlighet med utskottets önskemål redogörs för vilka utbildningar som har för få sökande samt vilka åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med problemet. Gruppen önskar att regeringen, när det gäller SLU, i kommande budgetproposition även redovisar en resultatindikator för antalet forskarstuderande och en analys av tänkbara orsaker till det minskade antalet aktiva. Gruppen efterfrågar överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant. Ett sådant exempel skulle kunna vara hur anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har påverkat efterfrågan, sysselsättningen i och hur prognosen framåt ser ut. 1.1 arbete med uppföljning och utvärdering Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena framgår att i granskning av rikets styrelse och förvaltning ingår denna uppföljning och utvärdering. Detta genomförs bl.a. genom utskottens löpande uppföljningar av regeringens resultatredovisning som enligt budgetlagen (2011:203) ska lämnas i budgetpropositionen. har tidigare – – antagit riktlinjer för arbete med hur bl.a. regeringens resultatredovisning till ska behandlas. [1] Av riktlinjerna framgår att är en central länk i den statliga styrkedjan, såväl när det gäller ekonomisk styrning som regelstyrning. För att styrningen ska fungera måste få information om resultaten, bl.a. om i vilken mån resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna, om avsedda resultat har uppnåtts och om de lagar som har beslutat om har fått avsedda effekter. Utskottens uppföljning och utvärdering är ett sätt att få en sådan resultatinformation och stärka kopplingen till beslut om lagstiftning och budget. Uppföljning och arbetet bör enligt förarbetsuttalandena[2] användas som ett instrument för att bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i bl.a. budgeten. Utskottens löpande uppföljning av resultatinformationen i budgetpropositionen bör ha en framåtblickande inriktning och användas till att ge underlag för väl underbyggda ställningstaganden i utskottens beredningsarbete. 1.2 Miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet har följt upp regeringens resultatredovisningar till inom utgiftsområdena 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, vilka utskottet har behandlat i budgetbetänkandena. Uppföljningsarbetet inom utgiftsområde 23 inleddes med att följa upp och analysera regeringens redovisning av livsmedelspolitikens resultat i budgetpropositionen. Utskottet har därefter gjort uppföljningar som har omfattat både resultatredovisningarnas innehåll och struktur och utformning. Utskottet har utifrån uppföljningarna gjort ett antal ställningstaganden, bl.a. om behovet av fortsatt utveckling av indikatorer och vikten av att utskottets ställningstaganden vad gäller ekonomisk styrning uppmärksammas i det fortsatta utvecklingsarbetet. har godkänt det som utskottet har anfört i dessa frågor. har utskottet behandlat följande frågor i särskilda uppföljningar med koppling till utgiftsområde 23: – Förutsättningar för småskalig livsmedelsproduktion (2005/06:RFR3, bet. 2005/06:MJU8, 2009/10:RFR1, bet. 2009/10:MJU2) – Fiskepolitiska insatsers resultat och konsekvenser för företag inom fiskeområdet (2007/08:RFR3, bet. 2007/08:MJU2) – Ekologisk produktion och offentlig konsumtion (2010/11:RFR1, bet. 2010/11:MJU2) – Uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4, bet. 2012/13:MJU2) – Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning (2014/15:RFR1, bet. 2014/15:MJU1) – Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2015/16:RFR7, bet. 2016/17:MJU14). 1.3 Syfte och frågeställningar beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för de två utgiftsområden som utskottet bereder. Beslutet bekräftades i och med att det nya utskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdena 20 och 23 i de budgetpropositioner som kan komma att lämnas till under /19. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen har vidare syftat till att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Årets analys omfattar området En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Den nya resultatstrukturen innebär att analysen förutom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena också omfattar djurhälsa och utbildning och forskning. Detta innebär att de insatser som görs när det gäller skogen, landsbygdsprogrammet och samepolitik inte ingår i denna analys. Uppföljningen har inriktats på att analysera resultatredovisningens struktur, identifiera nya synpunkter där oklarheter föreligger och följa upp de synpunkter som utskottet har haft . En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar när regeringens budgetförslag bereds och för att kunna genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. En annan utgångspunkt för årets uppföljning av regeringens resultatredovisning är utskottets förslag till tillkännagivande i förra årets budgetbetänkande för utgiftsområde 23. följde utskottets förslag. 2 Utvecklingsarbetet med mål och resultatstyrning 2.1 Budgetlagens krav på resultatredovisning m.m. Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har antagit. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Redan i 2 § dåvarande lagen (1996:1959) om statsbudgeten fanns krav på regeringen att till redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts på olika verksamhetsområden. Formerna för resultatredovisningen har varit och är föremål för utvecklingsarbete (se nedan) i syfte att ge främst men även regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrning samt budgetlagens krav Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena till budgetlag[4] lämpligt då styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts var alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste regeringen också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av nämnda förarbeten framgår att budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även innan 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad uppföljning[5]. 2.3 utvecklingsarbetet kring resultatstyrning och resultatanalys I budgetpropositionen redovisades den dåvarande regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet hade bedrivits med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare angavs i propositionen att regeringen hade vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. vad avsåg regeringens redovisning till . [6] I bud-getpropositionen hänvisades även till finansutskottets uttalanden om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. [7] Utskottet har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. I budgetpropositionen som övergångsregeringen beslutade om anges bl.a. att regeringen beslutade om ändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Dessa ändringar syftar till att göra myndigheternas resultatredovisningar mer ändamålsenliga för regeringens uppföljning och därmed utgöra ett bättre underlag för resultatredovisningen till . Ändringarna – som grundar sig på förslag från [8] – innebär bl.a. att krav införs på redovisning av analyser och bedömningar av verksamhetens resultat och dess utveckling i förhållande till uppgifter och mål. Reglerna träder i kraft men tillämpas första gången för årsredovisningen (således lämnas redovisningar till regeringen enligt de nya reglerna först ). Nedan redogörs för de mål, anslag och resultatindikatorer som gäller för utgiftsområdet. 3.1 Mål och anslag beslutade om ett nytt mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. beslutade om ett övergripande mål för den nationella livsmedelsstrategin samt mål för tre strategiska områden utifrån vilka livsmedelspolitiken ska utformas . Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökning, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena är: Regler och villkor. Konsument och marknad. Kunskap och innovation. Målet för det strategiska området Regler och villkor är: Att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Målet för det strategiska området Konsument och marknad är: Att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Målet för det strategiska området Kunskap och innovation är: Att stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel.