bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — Motionärerna motsätter sig ett avtrappat jobbskatteavdrag och förordar sänkta flygskatter. Motionärerna vill skapa fler vägar in på arbetsmarknaden. Motionärerna vill därför införa inträdesjobb och utveckla RUT-avdraget. De vill också införa en ny, mindre och smalare Arbetsförmedling som prioriterar arbetsmarknadens mest utsatta arbetslösa. Motionärerna anser även att bostadsmarknaden är i behov av reformer och förespråkar en politik för ökat byggande och fler flyttkedjor. Motionärerna anser att och vår del av världen befinner sig i en orolig säkerhetspolitisk tid och anför att försvarsförmågan i måste öka. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN De förordar därför att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP. Därutöver bör söka medlemskap i , utbilda 10 000 värnpliktiga till 2025, utöka förbandsverksamheten och stärka förmågan att skydda Sveriges sjöterritorium och luftrum. Enligt motionärerna upplever människor att samhällskontraktet brister. Grunden i välfärdssamhället behöver stärkas och alla ska kunna lita på att samhället finns där när man behöver det som allra mest. Motionärerna vill därför satsa på ett stärkt rättssamhälle, en bättre sjukvård med mindre köer och på att återupprätta den personliga assistansen. För att finansiera en skolpolitik med fokus på kunskap, sänkta skatter och ett stärkt försvar vill motionärerna se en grön skatteväxling där skatter höjs på det som är skadligt för miljön. Ytterligare finansiering skapas i form av de effektiviseringar inom arbetsmarknadspolitiken, avvecklade bygg- subventioner och stopp för utbyggda transfereringar som motionärerna förordar. Det är första gången som utskottet behandlar en budgetproposition som lämnats till av en övergångsregering. Utskottet kan konstatera att det inte finns någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas. Budgeten har utformats med utgångspunkt i budgeten . Regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken omfattar endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. När det gäller budgetpolitiska mål kan utskottet konstatera att den offentliga sektorns finanser har stärkts och att sektorn redovisat överskott. Givet de särskilda principer som regeringen tillämpar vid utformningen av budgetpropositionen väntas det finansiella sparandet uppgå till av BNP 2019 och förstärkas till av BNP 2021. Överskottsmålet följs upp genom det strukturella sparandet som beräknas uppgå till 2019. ligger sparandet något över målet om en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringen bedömer att detta inte innebär någon tydlig avvikelse. Utskottet tar ställning till utgiftstaket i avsnitt 3. Utskottet noterar att budgeteringsmarginalen beräknas bli något större 2019 jämfört med den prognos som redovisades ekonomiska vårproposition och att den väntas blir betydligt större 2020 än prognosen vårproposition. Utskottet kan notera att förutsättningarna som dessa beräkningar bygger på är mycket osäkra mot bakgrund av att propositionen lämnas av en övergångsregering. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Motionärernas alternativa förslag till riktlinjer avstyrks. 3 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomster Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak, utgiftsramar och beräkning av inkomsterna på statens budget. Det innebär att fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 401, 1 475 och –2021. Vidare beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena i enlighet med regeringens förslag. Utgifterna i statens budget uppgår till 2019. godkänner regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2019 och antar regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. Inkomsterna uppgår därmed till 2019. godkänner regeringens beräkning av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Slutligen godkänner de preliminära utgiftsramarna och de preliminära inkomstberäkningarna för statens budget 2020 och 2021. Jämför reservation 5 (M, KD), 6 (SD), 7 (C) och 8 (L). I detta avsnitt behandlas de förslag som ingår i rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer utgiftstaket för staten och ramarna för de olika utgiftsområdena samt godkänner en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår även att godkänner ett antal budgetpåverkande utgiftsposter: förändringen i anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I inkomstberäkningen ingår att ta ställning till olika förslag om ändrade regler för skatter och avgifter och att beräkna vad dessa förslag har för effekter på inkomsterna. Skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget utgör budgetsaldot, vilket är definitionsmässigt lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. Budgetsaldot och lånebehovet uppkommer således som ett resultat av de delar som bygger upp statens budget. tar inte ställning till saldot som sådant utan till de delar på utgifts- respektive inkomstsidan som ingår i rambeslutet. I beslutet ingår också att godkänner en beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att säkerställa en helhetssyn på budgetpolitiken i ett medelfristigt perspektiv ingår också beslut om att godkänna preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för de tillkommande budgetåren 2020 och 2021. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER 3.1 Utgiftstak för staten Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret. Utgiftstaket är en grundläggande del av den medelfristiga budgeteringen och principen om en beslutsordning uppifrån och ned, där beslut om en övre gräns för de totala utgifterna (utgiftsramar) fattas före besluten om delarna (anslagen). I budgetpropositionen föreslår regeringen att fastställer dels utgiftstaket för staten 2019 och 2020 till följd av tekniska justeringar (punkt 2), dels utgiftstaket för det tredje och tillkommande (punkt 3). Regeringen framhåller att i enlighet med de principer som tagits fram för övergångsregeringens budgetproposition bör innehållet inte vara politiskt kontroversiellt eller ha en partipolitisk inriktning. Det är enligt regeringen svårt att hävda att det finns en nivå på utgiftstaket för det tredje året som är mer lämplig än någon annan för en övergångsregering att föreslå. Att bestämma utgiftstakets nivå är ett politiskt beslut. För att undvika nya politiska ställningstaganden har regeringen valt att föreslå samma nivå för det tredje tillkommande året som den bedömde ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår således att nivån på utgiftstaken fastställs till 1 401, 1 475 och –2021 (se tabell 3.1). De föreslagna nivåerna överensstämmer med den bedömning av nivån som gjordes ekonomiska vårproposition och med beslutade nivåer , exklusive tekniska justeringar. De tekniska justeringarna förklaras i huvudsak av en neutralisering av effekten på kommunsektorn av förslaget om sänkt skatt för personer . Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket innebär att nivån ökar med i förhållande till föregående år. Budgeteringsmarginalen (skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna) uppgår till av de takbegränsade utgifterna , 2021. Regeringen konstaterar att med hänsyn till att propositionen lämnats av en övergångsregering är de förutsättningar som dessa beräkningar bygger på mycket osäkra. I partimotion 2018/19:2934 av och (båda M)yrkande 2, partimotion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 2, partimotion 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 2, partimotion 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 2 och partimotion 2018/19:2988 av m.fl. yrkande 2 framförs motionärernas förslag till utgiftstak för staten. Motionärernas förslag i förhållande till 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER regeringens förslag redovisas i tabell 3.1. Som framgår av tabellen föreslår Liberalerna ingen annan nivå på utgiftstaket än regeringen. Tabell 3.1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftstak för staten 2019–2021 Regeringens förslag till utgiftstak Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L). 3.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena I regeringens förslag till statens budget ska utgifterna enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen hänföras till utgiftsområden som anslagen ska fördelas på. I budgetpropositionen (punkt 6) föreslår regeringen att utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 3.3. De föreslagna utgiftsramarna uppgår sammantaget till , vilket är högre 2019 än ramnivåerna i statens budget . De särskilda principer som regeringen tillämpat vid utformningen av budgetpropositionen innebär att utgångspunkten för förslaget till utgiftsramar är de utgiftsramar som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Därutöver görs vissa generella justeringar av anslagen, vilket påverkar utgiftsramarna i förhållande till 2018. Anslagen justeras till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. Till dessa hör de ekonomiska konsekvenserna av beslut om propositionerna Vissa förslag om personlig assistans (prop. 2017/18:78, bet. 2017/18:SoU17, rskr. 2017/18:164) och Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd (prop. 2017/18:252, bet. 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358). Vidare justeras anslagen och därmed utgiftsramarna i de fall beslutat om att flytta ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. Anslagen justeras även om det krävs för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. Därtill justeras vissa anslag med ett beställningsbemyndigande –2021 med hänsyn till nivån på de beräknade infriandena av ekonomiska åtaganden . På sedvanligt sätt beräknas anslag för förvaltnings- och 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER investeringsändamål i enlighet med systemet för pris- och löneomräkning, vilket påverkar utgiftsramarna. Förslaget till utgiftsramar påverkas också av regeringens prognos för den makroekonomiska utvecklingen och volymantaganden för de statliga regelstyrda transfereringssystemen. De beloppsmässigt största föreslagna förändringarna av utgiftsramarna jämfört med beslutade ramar för statens budget 2018 finns inom •utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (+1 miljard kronor) •utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+2,) •utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (+1,) •utgiftsområde 8 Migration (–2,) •utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–) •utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+2,) •utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–7,) •utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (+2,) •utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (+3,) •utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (+1,) •utgiftsområde 22 Kommunikationer (+3 miljarder kronor) •utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+4,) •utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (+13,) •utgiftsområde 27 Avgifter till Europeiska unionen (+1,). I tabell 3.2 presenteras hur förändringarna i regeringens föreslagna utgiftsramar kan härledas utifrån beslut om åtgärder, makroekonomiska förändringar, pris- och löneomräkning, volymer och övrigt. Tabell 3.2 Härledning av de sammanlagda utgiftsramarna Förändring till följd av: –21,8 Källa: Budgetpropositionen . 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Av tabellen framgår att beslutade och föreslagna åtgärder beräknas bidra till att utgiftsramarna ökar med jämfört med ramarna i statens budget . De utgiftsramar som ökar mest till följd av beslut om åtgärder är utgiftsområdena 8 Migration, 16 Utbildning och universitetsforskning och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Nedan listas de huvudsakliga skälen till regeringens föreslagna förändringar i ramnivåer 2019 till följd av beslut om åtgärder1. •Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap: ökad ram till följd av åtgärder med syftet att kunna upprätthålla nödvändiga samhällsfunktioner. •Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd: minskad ram till följd av att avräkningarna för biståndsramen ökat genom det förändrade ersättningssystemet för ensamkommande barn och unga som infördes fr.o.m. . •Utgiftsområde 8 Migration: ökad ram främst som en följd av det förändrade ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn och unga. •Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg: minskad ram i huvudsak till följd av en beslutad förordning med ändrad metod för uppräkning av den statliga assistansersättningen. •Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn: ökad ram som en följd av den lagreglerade höjningen av barnbidraget fr.o.m. . •Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering: minskad ram främst beroende på det förändrade ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn och unga. Minskningen motverkas av högre utgifter på grund av lagändringar som ger vissa ensamkommande unga en ny möjlighet till uppehållstillstånd. •Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv: minskad ram till följd av bl.a. lägre utgifter för aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program. Därutöver påverkas utgiftsramen av den flytt av medel från utgiftsområde 13 för insatser för deltagare i etableringsuppdraget till utgiftsområdet som genomfördes i statsbudgeten . •Utgiftsområde 15 Studiestöd: ökad ram till följd av den höjning av bidragsdelen inom studiemedlet som genomfördes och studiemedel till ensamkommande unga som följer av lagändringarna som ger vissa ensamkommande unga en ny möjlighet till uppehållstillstånd. •Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning: ökad ram beroende på beräknade infrianden av ekonomiska åtaganden för 1Med mer omfattande förändringar avses ramförändringar om eller mer. Regeringens redovisning i denna del utgår från förändringen av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år, inte jämfört med beslutet om statens budget . Skillnaden är bl.a. att ändringsbudgetar som lämnats efter beslutet om statens budget ingår i den ramnivå som jämförelsen tar sin utgångspunkt i. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER statsbidrag som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i grundskola och förskoleklass. •Utgiftsområde 22 Kommunikationer: ökad ram som en följd av tidigare aviserade förslag om höjda anslag för väg- och järnvägsunderhåll och att de planerade insatserna redan har bundits upp i ingångna avtal. •Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner: ökad ram för att neutralisera effekten på det kommunala skatteunderlaget av sänkningen av skatten för personer . Utöver beslut om åtgärder beräknas den makroekonomiska utvecklingen medföra behov av ökade utgiftsramar med och den årliga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål med . De utgiftsramar som beräknas öka mest till följd av den makroekonomiska utvecklingen är utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 7 Internationellt bistånd. beräknas volymförändringar i form av t.ex. färre personer i olika transfereringssystem bidra till att utgiftsramarna föreslås minska med . De utgiftsramar som beräknas påverkas mest av lägre volymer är utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 8 Migration och 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Övriga utgiftspåverkande faktorer beräknas bidra till ökade utgiftsramar med jämfört med beslutet om statens budget 2018. Nästan hela förändringen är hänförlig till ökade utgifter inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. som beror på upplåningsteknik. I partimotion 2018/19:2934 av och (båda M)yrkande 3 framförs förslag till fördelning av utgifter för utgiftsområden . I tabell 3.3 framgår partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammanlagt är förslag till utgiftsramar högre än regeringens förslag. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,) förklaras i huvudsak av att föreslår utökade resurser till för fler poliser. På utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+3,) förklaras den högre ramen främst av ökade medel till förbandsverksamhet och beredskap respektive anskaffning av materiel och anläggningar. Den lägre ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–1,) följer av att vill se en lägre ökning av Biståndsverksamhet jämfört med regeringens förslag. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER dock fortfarande bakom enprocentsmålet. När det gäller utgiftsområde 8 Migration (–1,) ligger besparingen i förhållande till regeringens förslag på anslaget till . Den lägre ramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–2,) förklaras av mindre anslag till arbetsmarknadspolitiska program och insatser. För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (– ) följer den lägre ramen främst av att stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande avvecklas och investeringsstödet för hyresbostäder Stödet till klimatinvesteringar avvecklas då motionärerna anser att det är ineffektivt, vilket är den huvudsakliga förklaringen till den lägre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–1,). högre ramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (+1,) förklaras främst av att motionärerna vill att ytterligare medel tillförs anslaget för åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, bl.a. för att dämpa effekterna av torkan . högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+6,2 miljarder kronor) framför allt av att vill se ökade resurser till Utgiftsområdet tillförs också medel för att kompensera kommunerna för de skatteförluster som uppstår till följd av förslag till ytterligare sänkt skatt för pensionärer. I partimotion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 5 framförs förslag till fördelning av utgifter för utgiftsområden för Tabell 3.3 visar partiets förslag till utgiftsramar jämfört med Sammanlagt föreslår 7,7 miljarder kronor lägre utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+4,) förklaras främst av högre anslag till och Kriminalvården i På utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+7,) förklaras den högre ramen av satsningar på anslagen för förbandsverksamhet och beredskap respektive anskaffning av materiel och anläggningar. Biståndsramen sänks till av BNI, vilket förklarar neddragningen av ramen på utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–11,). Ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+5,) höjs främst till följd av utökade medel till folkhälsa och sjukvård respektive statlig assistansersättning. När det gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (+4,) beror den utökade ramen främst på partiets förslag om att kompensera små företag för sjuklönekostnader. utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+6,) förklaras den högre ramen av motionärernas förslag om höjd garantipension. Den utökade ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER barn (+2,) förklaras bl.a. av en höjd ersättning i föräldraförsäkringen. Neddragningen av ramen på utgiftsområde 13 Ekonomisk jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–7,) följer av att motionärerna vill minska kommunersättningarna vid flyktingmottagande respektive etableringsersättningen till nyanlända invandrare. Bland annat till följd av föreslagna neddragningar på arbetsmarknadspolitiska program och insatser respektive Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader minskas ramen för utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv (–). För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (–) följer den lägre ramen av att investeringsstödet för hyresbostäder dras ned. Den lägre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–) beror på att motionärerna föreslår mindre anslag för klimatinvesteringar och klimatbonus samt till anslaget för skydd av värdefull natur. Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer ( +2,) höjs för att rymma bl.a. en satsning på sjöfart och för att bygga bort flaskhalsar som står i vägen för näringslivets investeringar. Den lägre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–15,) förklaras främst av en budgetteknisk neutralisering av de ökade kommunala skatteinkomsterna som följer av förslag om dels ett slopat förhöjt grundavdrag för äldre till förmån för ett förändrat jobbskatteavdrag, dels höjda nivåer i arbetslöshetsförsäkringen. föreslår motionärerna såväl utökade generella bidrag till kommunerna som vissa riktade insatser. I partimotion 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 5 framförs förslag till fördelning av utgifter för utgiftsområden . I tabell 3.3 framgår partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammanlagt föreslår högre utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. För utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,) förklaras den högre ramen av att motionärerna föreslår ökade anslag till . På utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+3,) förklaras den högre ramen främst av ökade medel till förbandsverksamhet och beredskap respektive anskaffning av materiel och anläggningar. Den lägre ramen för utgiftsområde 8 Migration (–1,) förklaras av minskade medel till jämfört med regeringens förslag. Minskade anslag till Arbetsförmedlingen, arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt till arbetsmarknadspolitiska program förklarar lägre ram för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–). För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (–3,) 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER förklaras den lägre ramen framför allt av att stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande avvecklas och investeringsstödet för hyresbostäder Förslag om utökade anslag för åtgärder för landsbygdens miljö förklarar den högre ramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (+2 miljarder kronor). Den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+3,) förklaras i huvudsak av föreslagna höjda generella statsbidrag till kommunerna. förslag till fördelning av utgifter för utgiftsområden för 2019 framförs i yrkande 3 i partimotion 2018/19:2991 av m.fl. (KD). I tabell 3.3 framgår partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. miljarder kronor högre utgiftsramar än regeringen. större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. För utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+1,) förklaras den högre ramen framför allt av att föreslår ökade anslag till , Domstolar och Kriminalvården. 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+1,) förklaras den högre ramen främst av ökade medel till förbandsverksamhet och beredskap. Den högre ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+9,) förklaras av en rad satsningar, bl.a. på statlig assistansersättning, åtgärder inom äldreområdet, förstärkt primärvård, fler vårdplatser och återinförd kömiljard. Den högre ramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (+2,) beror främst på förslaget om utökat bostadstillägg för pensionärer. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+2,) utökas främst som en följd av förslag om pensionsrätt för barnår samt höjt bostadsbidrag till barnfamiljer. Den lägre ramen för utgiftsområde 13