bet · H501UU14 · 2018-04-18 00:00:00 — Deras mål är att förinta de kristna och yazidiska minoriteternas historia, deras religiösa identitet och allt som dessa grupper har kvar av sitt nästan 2000-åriga kulturarv. Den svenska juridiska definitionen av folkmordsbrottet är hämtat från Internationella brottmålsdomstolens Romstadga och definierar gärningen på följande sätt: (I) med avsikt att helt eller delvis förgöra en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp som sådan (II) vidta vissa gärningar avseende folkgruppen eller medlemmar av folkgruppen, nämligen (a) att döda dem (b) att tillfoga dem svår kroppslig eller själslig skada (c) att uppsåtligen påtvinga folkgruppen levnadsvillkor som är avsedda att medföra dess fysiska undergång (helt eller delvis) (d) att genomföra åtgärder som är avsedda att förhindra födelser inom folkgruppen, eller (e) att med våld överföra barn från folkgruppen till en annan folkgrupp. Sedan har ingen organisation på ett sådant systematiskt och målmedvetet sätt prickat av rekvisiten. Som alla andra önskar att vi kunde göra mer för att motverka Daishs härjningar men möjligheter till militärt stöd är tyvärr mycket begränsade. Därför anser vi att riksdag måste visa sitt otvetydiga stöd för Daishs offer, följa PACE:s resolution och erkänna Daishs terrorkampanj i och mot framför allt araméer, kurder och yazidier som folkmord. Den samlade kurdiska befolkningen utgör sannolikt mellan 25 och 30 miljoner människor. Detta gör dem till den största etniska gruppen i världen som formellt saknar ett eget land. När var över lovades kurder ett eget land av , och men det uteblev trots det första delningsavtalet som undertecknades i Sèvres . Den största gruppen kurder befinner sig i nuvarande , och efter detta avtal gjorde ett antal turkar uppror. Resultatet blev att de tvingade fram ett nytt avtal där kurderna inte längre fick sitt egna land, och där fick chansen att påbörja sin turkifieringspolitik. har många kurder varit involverade i strider om självständighet, vilket resulterat i att tusentals människor förlorat sina liv. Hur de kurdiska grupperna har klarat sig och utvecklats har berott lite på vilket land de varit bosatta i då de i många fall haft helt olika förutsättningar. Vad som är klart är att det kurdiska folket trots motsättningar har lyckats hålla ihop och dessutom fortsatt att utvecklas. De har dessutom i kontrast med stora delar av övriga haft en någorlunda god relation till västvärlden och har på sina håll startat fredliga och demokratiska politiska partier. Kurderna är ett starkt folk som trots motgångar har lyckats hålla ihop. Av den anledningen bör de så länge de kämpar för demokrati och fred få det stöd de förtjänar från omvärlden och då inte minst från ett land som säger sig vara en humanitär stormakt. Situationen för kurder ser av naturliga skäl olika ut beroende på var de bor. bör stå upp för varje folks grundläggande rättigheter. Vi anser att regeringen bör verka för åtgärder som syftar till mer självstyre och respekt för mänskliga rättigheter åt kurder i kurddominerade områden i , och . Regeringen bör även verka för ett utökat stöd till kurddominerade områden i hela för att främja en stabil, fredlig och hållbar utveckling. Redan från konfliktens början har de kristna haft det särskilt svårt som utsatt religiös grupp eftersom de, till skillnad från exempelvis sunnitiska, shiitiska och kurdiska parter, varit färre till antalet och varken haft några grannstater eller större organisationer att stödja och försvara dem. Detta har lett till att kristna har fördrivits, flytt och mördats. Kyrkor har förstörts, präster och biskopar har kidnappats och olika kristna samfund är på väg att utplånas. I de områden som har ockuperats av Daish har förföljelserna med religiösa motiv trappats upp ytterligare. Vi är glada att de irakiska och kurdiska säkerhetsstyrkorna nu mer eller mindre drivit ut Daish ur sina starka fästen och att terrororganisationen är på full reträtt i båda länderna. Exemplet är talande för de kristnas utsatta situation i och som inte kan betecknas som något annat än en etnisk utrensning – ett religiöst och kulturellt folkmord. Från att 2003 ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i är det nu svårt att uppskatta hur många som finns kvar, kanske så få som 150 000, kanske ännu färre. ser med stor oro på utvecklingen för kristna och andra minoriteter i och . Av respekt för såväl de enskilda människornas liv som de uråldriga och skyddsvärda kulturerna är vi angelägna om att framtiden för dem möjligt säkras. Vi önskar därför att regeringen i ett internationellt sammanhang intensifierar sina insatser och verkar för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och . Vi önskar också att regeringen visar sitt tydliga stöd för de kristna minoriteterna. Sist men inte minst önskar vi att regeringen vidtar åtgärder för att arbeta för en säker zon för kristna minoriteter, där så fortfarande behövs, och öka de humanitära insatserna i konfliktområdet. Inte minst den syriska kyrkan har visat på goda exempel där de stöttat kristna och andra utsatta människor i krigszonen, som flytt undan krig eller islamistisk terror. Minoriteters situation och erkännande av folkmord i och m.m., punkt 4 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 14–16 och 2016/17:455 av m.fl. (SD), 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2016/17:2893 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 14 i denna del, 2017/18:1599 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 2017/18:3334 av m.fl. (SD), 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3892 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14. Kriget i där bombar civila med ryskt understöd och Daishs brutala frammarsch visar konsekvenserna av ett världssamfund och ett FN som har varit handlingsförlamat på grund av vetorätten. Vidare är det beklämmande att säkerhetsrådet inte har förmått agera för att stoppa folkmordet på kaldéer, syrianer, assyrier, yazidier och andra etnoreligiösa grupper. De som är ansvariga för brott mot mänskligheten, krigets lagar och folkmord i måste dömas. Vi anser att bör vara pådrivande för att frågan om folkmord ska hänskjutas till den () eller till en särskild tribunal. ICC är inte allomfattande och det finns begränsningar i möjligheterna att utkräva ansvar när en stat brutit mot folkrätten. På vissa områden finns överenskommelser om att instifta internationella domstolar som har möjlighet att döma över brott mot folkrätten. Vi vill även att den verkar för fredade zoner för minoriteter i och och för att den etniska och religiösa utrensningen av kristna (kaldéer, syrianer, assyrier, armenier och melkiter), yazidier, mandéer och andra minoriteter i och ska erkännas som ett folkmord. Minoriteters situation och erkännande av folkmord i och m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 14 i denna del och 2016/17:455 av m.fl. (SD), 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2016/17:2893 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 14–17, 2017/18:1599 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 2017/18:3334 av m.fl. (SD), 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3892 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14. utbröt väpnade strider i mellan regimen och beväpnade grupper inom oppositionen. Striderna har därefter eskalerat och spridit sig till stora delar av landet. Motståndet mot regimen i är brett och brokigt. Övergrepp har begåtts av flera av de stridande parterna. Men huvudansvaret för det upptrappade våldet vilar på regimen genom dess förtryck och brutala svar på oppositionens inledande demonstrationer. De krigsförbrytelser som har begåtts bör utredas av () oavsett vilken gruppering som misstänks ha begått övergreppen. Även om utvecklingen tydligt skiljer sig åt mellan de olika länderna i finns det likheter i det förtryck som drabbar kurder i hela regionen. inskränks och kränks kurders rätt att tala sitt eget språk, uttrycka sin kultur och ta del av andra grundläggande mänskliga rättigheter i regionen. Dagens gränser har delat upp kurderna i fyra olika länder och inneburit att gamla kontaktvägar brutits och att kurderna har skiljts från varandra. En del i arbetet med att stärka respekten för kurdernas mänskliga rättigheter behöver därför vara att möjliggöra ökad kontakt och utbyte mellan kurder inom hela . har på många olika sätt nära kontakter med , , och . Vi har ambassader i samtliga fyra länder och bedriver utvecklingssamarbete med både och . I kölvattnet av kriget i och har blivit en stor humanitär aktör i regionen som också deltar i en militär insats i . Stora grupper av invandrade kurder lever dessutom i . Det ger en möjlighet att spela en positiv roll i arbetet för kurdernas rättigheter i hela regionen. Det är hög tid att stärker sitt arbete för kurdernas rättigheter på ett heltäckande sätt. Det första steget är att tydligt fördöma attacker mot Afrin. Jag anser att regeringen bör återkomma till med en samlad strategi för stärkande av kurdernas rättigheter i samarbete med kurdiska organisationer i . Genom kurdernas historia av förtryck och uppror har de kurdiska kvinnorna spelat en central roll. Flera av de rörelser och politiska partier som har kämpat för kurdernas mänskliga rättigheter har också lyft kvinnors och flickors rättigheter. Till exempel har partiet i en tydlig feministisk profil och har till skillnad från övriga partier i ett stort antal kvinnor på ledande poster. Trots det är kvinnornas situation generellt sett allvarlig i , och många kurdiska kvinnor och flickor möter ett dubbelt förtryck, både som kvinna och som kurd. organiserar sig kurdiska kvinnor, ofta med risk för förföljelse och repression, för att med stort mod kräva sina rättigheter. Den kurdiska kvinnorörelsen behöver och förtjänar omvärldens stöd i sitt arbete. Jag anser att bör uppmärksamma de omfattande och grova brotten mot kvinnor och flickor i och stödja de krafter som försvarar kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i regionen. Situationen i , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1598 av m.fl. (SD) och 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 16. Folkmordet på olika minoriteter i erkändes av genom att röstade för en reservation som meddelade regeringen att borde erkänna folkmordet. Men dessvärre har inga regeringar erkänt det. Folkmordet på dessa minoriteter inleddes för mer än nio decennier sedan, men frågan är aktuell än som följd av bl.a. Daishs fruktansvärda härjningar i och och andra delar av . Att förneka de fruktansvärda brott som har begåtts är inte hållbart och värdigt en regering eller ett land som gör anspråk på att vara en god kraft emot alla brott som begås mot mänskligheten . Folkmordet skedde mer eller mindre inför öppna ögon och efteråt var det flera skyldiga som dömdes för sina brott även om många också frigavs eller aldrig ens blev åtalade. Kristna grupper fördrevs från sin mark och förövarna försökte sudda ut en stor del av de kristnas historia. Som tidigare nämnts är frågan aktuell än . Många av de grupper som drabbas av Daish , som yazidier, assyrier och armenier, tillhör samma folk som drabbades under folkmordet i . Omvärlden bör respektera det s.k. bortglömda folkmordet då det finns otroligt många vittnesmål och bevis som bevisar vilka brott som begåtts. Att vara passiv i en fråga som denna gynnar ingen som tror på svenska och västerländska ideal om mänskliga rättigheter. Det är dags att sluta förneka sådant som har hänt och i stället göra upp med det förflutna. bör gå i bräschen som ett föredöme för mänskliga rättigheter även om det rent politiskt inte alltid är accepterat. Det gäller även att våga stå emot sådant som sker mot andra minoriteter. Dagens turkifieringspolitik slår nämligen hårt mot den stora kurdiska minoriteten i . När ett land slipper ta ansvar för sina tidigare illdåd är det lätt att fortsätta med dem. Flera länder runt om i världen erkänner detta fruktansvärda folkmord, och i är det till och med förbjudet att förneka det. bör inte vara sämre. Vi anser att bör påminna regeringen om frågan och ge ett nytt tillkännagivande om att formellt erkänna seyfo och det folkmord som ägde rum i med start . Situationen i , punkt 5 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:1598 av m.fl. (SD). Situationen för journalister och oberoende medier har försämrats ytterligare i efter den misslyckade statskuppen. Åtgärderna som har genomförts som svar på kuppförsöket är djupt oroväckande och hotar demokratiutveckling och yttrandefriheten. Enligt mediefrihetsrepresentant har ett sextiotal tidningsredaktioner, 16 tv-kanaler, 23 radiostationer och tre nyhetsbyråer stängts ned. Arresteringsorder har utfärdats mot 89 journalister, och 370 journalister från den statliga tv-stationen har blivit avstängda. Vi föreslår ökade ansträngningar för att stärka journalisters förutsättningar och säkerhet i . Situationen i , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2017/18:1598 av m.fl. (SD). Under Erdoğans styre har utvecklingen i tagit tydliga steg i helt fel riktning. Sedan det misslyckade kuppförsöket har inskränkningarna av demokratiska fri- och rättigheter ökat ytterligare. Massarresteringar och begränsningar av yttrandefriheten har varit återkommande. Genom en konstitutionsändring har ännu mer makt samlats hos Erdoğan, och ett återinförande av dödsstraffet diskuteras. Sedan kuppen har över 110 000 människor blivit avskedade eller avstängda från sina jobb, och 40 000 har fängslats för misstänkta band till den USA-baserade predikanten som anklagas för att ligga bakom kuppförsöket. Det är uppenbart att Erdoğan använt kuppförsöket som ursäkt för en alltmer repressiv politik mot sina meningsmotståndare, inte minst de krafter som förespråkar fred och en lösning på den väpnade konflikten med PKK. Flera regimkritiska och oppositionella medier har stängts ned med hjälp av lagar stiftade med stöd av undantagstillståndet. Totalt handlar det om minst 160 mediekällor, varav majoriteten är kurdiska. Bland dem finns Azadiya Welat, den enda kurdiska dagstidningen i , , den första och enda nyhetsredaktionen i världen som består av enbart kvinnor och Zarok TV, den enda kurdiska barnkanalen. Borgmästarna i minst 35 städer har avsatts och i vissa fall gripits. Det handlar framför allt om städer i östra och borgmästare som tillhör eller deras systerparti . greps tolv parlamentsledamöter från HDP av turkisk polis på olika platser i landet. Bland de gripna finns partiledarna . Sedan kuppförsöket har fler än 6 000 av partiets medlemmar anhållits och 2 000 av dem har fängslats. blir alltmer repressivt mot all form av opposition och alla som kritiserar regimen. har länge kritiserat utvecklingen i och uppmanat och EU att agera kraftigare. EU har inte vågat agera mot av rädsla för att Erdoğan skulle säga upp det skamliga avtal som hindrar flyktingar från att ta sig från till . Det är hög tid för EU att säga upp avtalet och tydligt agera mot förtrycket av oppositionella och inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i . Jag anser att bör agera för att våldet och repressionen mot oppositionella upphör i och att alla som fängslats på politisk grund friges. bör även verka för att åtalen mot HDP:s parlamentariker läggs ned. Under kriget i har tre områden med framför allt kurdisk befolkning utropat autonomi i norra . De kurdiska styrkorna försvarar sig nu mot bombanfall och mot turkiska marktrupper som gått in i för att förhindra att kurderna i ska utveckla självstyre på liknande sätt som kurderna i redan uppnått. Jag anser att bör verka för att bombningar och militära angrepp mot kurderna i upphör. , och fredsprocessen i , punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:459 av m.fl. (SD), 2016/17:472 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3335 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 12. Vi anser att det internationella samfundets övergripande målsättning i måste vara en långsiktigt hållbar fred. Om en tvåstatslösning kan lösa konflikten mellan och och leda till långsiktig fred är det något vi stöder. En grundförutsättning för det är fredsförhandlingar där det ställs krav på båda parter och där båda är beredda och ges möjlighet att kompromissa för hållbara lösningar. I den mångåriga konflikten mellan och är vår viktigaste målsättning en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. Det hastiga erkännandet som statsminister och utrikesminister pressat fram, tillsammans med , är ett beslut inte ställer sig bakom. Beslutet var förhastat. Det kommer inte att skapa bra förutsättningar för fred och det kan inte ses som representativt för då regeringen inte hade en riksdagsmajoritet bakom sig. Tvärtom anser vi att endast bör fatta sådana symboliskt viktiga ställningstaganden om det finns ett brett, blocköverskridande stöd som kan garantera en långsiktig, svensk linje i frågan. Vi vill därför att regeringen återkallar sitt erkännande av och förklarar deklarationen som ett misstag som saknade parlamentarisk förankring. Dessutom ser vi att beslutet saknar folkrättslig grund. Ett grundläggande krav för att erkänna en stat enligt folkrätten är att de styrande kontrollerar sitt territorium. Även om de två tidigare fienderna och Hamas ingått ett avtal ser vi inga tecken på att detta kommer att leda till en långsiktigt fungerande regering, att Hamas kommer släppa kontrollen över eller att de kommer att kunna styra en stat i enlighet med demokratiska principer och respekt för mänskliga rättigheter. Dessutom ser vi det som orimligt att ska behöva acceptera Hamas som trovärdig och legitim förhandlingspartner. Hamas är en terrororganisation och har länge varit tydlig med att den vill förinta staten och döda alla judar. har Hamas beskjutit med tiotusentals raketer. Hamas urskillningslösa våldsanvändning begränsas däremot inte till . Enligt har terrorgruppen gjort sig ansvarig för ett stort antal fall av tortyr, kidnappning och summariska avrättningar riktat mot politiska motståndare bland det egna folket. Ett erkännande av med Hamas i en samlingsregering har därför varit uteslutet för då vi inte kan betrakta en regering med Hamas som legitim. Vi anser att åtminstone borde ha tagit tydligt avstånd från Hamas i sitt erkännande och tydligt ha deklarerat att Hamas inte kan ses som en legitim part i en samlingsregering. måste ta avstånd från all form av terrorism. Att statsminister i sin regeringsförklaring säger sig vilja ta krafttag mot terrorismen och har erkänt ett område som delvis styrs av en terrororganisation speglar dubbelmoral. Det är motsägelsefullt att vilja stå för fred mellan och och vilja erkänna ett där förutsättningarna för en relation till som präglas av fred och erkännande är så gott som obefintliga. Därför menar vi att regeringen i tydligt bör deklarera att den inte kan betrakta en statsledning där Hamas ingår som legitim. viktigaste målsättning är att skapa en varaktig fred för båda parter. För att en sådan lösning alls ska vara möjlig att uppnå krävs förhandlingar där både palestinier och israeler tvingas till uppoffringar och avstår från provocerande handlingar. De palestinska grupperna måste vara beredda att erkänna som en judisk stat, upphöra med terrorism och ta avstånd från antisemitism medan måste förhindra sammandrabbningar mellan bosättare och palestinier på . måste omvärlden ge parterna utrymme att komma fram till varaktiga lösningar. Målsättningen för alla måste vara en långsiktig fredslösning, inte att vinna kortsiktiga politiska poäng genom att erkänna en stat som delvis styrs av en terrororganisation. , och fredsprocessen i , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2016/17:459 av m.fl. (SD), 2016/17:472 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3335 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. ockupation av har pågått och skapat en av världens mest segdragna konflikter. Redan genom processen som ledde till att staten utropades skapades grogrunden för dagens konflikt genom att hundratusentals palestinier fördrevs från sina hem. Sedan sexdagarskriget har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Konflikten mellan och är inte en konflikt mellan jämlika parter. , en av världens största krigsmakter vars militärapparat understöds av , har ett större ansvar enligt folkrätten i egenskap av ockupationsmakt. är det viktigt att understryka att folkrättens regelverk, bl.a. förbudet mot attacker mot civila, omfattar samtliga parter. övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, folkrätten och det palestinska folket inte bara fortsätter utan blir dessutom allt grövre. Blockaden av fortskrider och den mur som har fördömts av FN fortsätter att byggas. Antalet illegala bosättningar på ockuperad mark fortsätter att öka trots löften om motsatsen och fördrivningen av palestinier från östra ökar. Omkring 600 000 israeliska bosättare lever i bosättningar på ockuperad palestinsk mark. fortsätter att arrestera, fängsla, tortera och i vissa fall döda dem som står upp mot ockupationen. Ingen fred tycks vara i sikte, och så länge vägrar att respektera palestiniernas mest grundläggande mänskliga rättigheter kommer inte fred att vara möjlig att uppnå. Genom sina konsekventa brott mot folkrätten framstår som genuint ointresserat av att upphäva den ockupation av palestinsk mark som har pågått . Ett hävande av ockupationen är nyckeln till en varaktig fred i . anser att måste dra sig tillbaka från ockuperat område, att blockaden mot måste hävas, att bosättningarna måste utrymmas och att en fri och demokratisk palestinsk stat bör upprättas inom 1967 års gränser. utgångspunkt är folkrätten och respekten för de mänskliga rättigheterna. Därför har vi både i och utanför uppmärksammat och fördömt grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Vi har inte tvekat att ta avstånd från de brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna som begåtts av palestinska grupper. I motionen ockupation av (2015/16:128) utvecklas politik för hur kan agera för ett fritt . Det är också viktigt att i både ord och handling ger sitt stöd till en tvåstatslösning. politik gentemot har förbättrats avsevärt sedan den rödgröna regeringen tillträdde. Under regeringen tillhörde ett fåtal länder som röstade mot att skulle få bli medlem i . Efter att den rödgröna regeringen tillträtt blev den 135:e staten att erkänna .