bet · H601SkU1 · 2018-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottet ställer sig bakom ett gemensamt förslag från och med justerade yrkanden. Det innebär att anslaget till ska ökas med och anslaget till med i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. Anslaget till är oförändrat i förhållande till budgetpropositionen. Utskottets ledamöter från Socialdemokraterna, och redovisar i denna del sina ståndpunkter i ett gemensamt särskilt yttrande. , redovisar sina ståndpunkter i var sitt särskilt yttrande. Utskottet avstyrker vidare motioner som gäller vissa frågor om verksamhet. I denna del har utskottets ledamöter från , lämnat var sin reservation. Utskottet avstyrker också en gemensam motion av , , och Liberalerna om stärkande av befogenheter. I den delen har , , och Liberalerna lämnat en gemensam reservation. Utskottet föreslår vidare några mindre lagändringar i inkomstskattelagen för att tillrättalägga effekterna av en s.k. lagkollision. I betänkandet finns 6 reservationer och 4 särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1.Tullverkets befogenheter och verksamhet, punkt 2 (M) 2.Tullverkets befogenheter och verksamhet, punkt 2 (SD) 3.Tullverkets befogenheter och verksamhet, punkt 2 (C) 4.Tullverkets befogenheter och verksamhet, punkt 2 (KD) 5.Tullverkets befogenheter och verksamhet, punkt 2 (L) 6.Stärkande av befogenheter, punkt 3 (M, C, KD, L) 1.Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 3 punkt 1 och motionerna 2018/19:2761 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:2872 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2018/19:2929 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2018/19:62 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2018/19:63 av m.fl. (SD) yrkandena 1–7, 2018/19:2358 av m.fl. (SD), 2018/19:2622 av Per Åsling och (båda C) och 2018/19:2978 av m.fl. (L). 2018/19:133 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 12 och 14–16, 2018/19:137 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2018/19:265 av (SD), 2018/19:368 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 7, 9 och 10, 2018/19:427 av m.fl. (SD) yrkandena 1–13, 2018/19:879 av (M), 2018/19:1000 av (M), 2018/19:1197 av (M) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1215 av (M), 2018/19:1221 av (M), 2018/19:1928 av (M), 2018/19:1935 av (M) yrkande 1, 2018/19:1996 av och (båda S), 2018/19:2269 av Noria Manouchi (M), 2018/19:2589 av m.fl. (L) yrkande 17, 2018/19:2775 av (KD) yrkande 2, 2018/19:2861 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2018/19:2879 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Reservation 5 (L) 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 49. Reservation 6 (M, C, KD, L) antar utskottets förslag till 1. lag om ändring i lagen (2018:1208) om ändring i lagen (2018:1165) om ändring i lagen (2018:1143) om ändring i inkomstskattelagen, 2. lag om ändring i lagen (2018:1752) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, Per Åsling (C)*, (M), (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (V)*, Boriana (M), (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD)*, (MP)* och (M). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, dvs. anslagen till , och , och motionsförslag från den allmänna motionstiden som rör anslagen. Utskottet behandlar dessutom motionsförslag från den allmänna motionstiden som rör befogenheter och verksamhet. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Utskottets förslag till anslag samt avvikelsen från regeringens förslag framgår av bilaga 3. Regeringen framhåller att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 3 s. 9). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Utskottet behandlar i ett avsnitt även regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Under beredningen av ärendet har utskottet fått information av , och om verksamhets- och anslagsfrågor för respektive myndighet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet enats om ett gemensamt förslag med justerade yrkanden. Utskottet föreslår på eget initiativ att rättar en felaktighet i inkomstskattelagen som uppkommit på grund av en s.k. lagkollision. Bilaga 4 innehåller utskottets lagförslag i denna del. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit och gemensamma reservation i bet. 2018/19:FiU1 med justerade yrkanden och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till 11 . I detta betänkande föreslår skatteutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 3. Regeringens redogörelse för behandlingen av tillkännagivanden tas upp i samband med att regeringens resultatredovisning för den aktuella sakfrågan återges. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden som gäller befogenheter och verksamhet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om målet för utgiftsområde 3. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänheten och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1, rskr. 2017/18:78). Resultatredovisningen av delområdet skatt görs i förhållande till bidrag till målet för utgiftsområdet. Till stöd för bedömningen av resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. Av regeringens resultatredovisning för delområdet skatt framgår bl.a. att det betalades i skatt. Det är en ökning med jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden , vilket är högre än 2016. Uppbördsförlusten, dvs. andel av fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick , vilket motsvarar . Det är mer än 2016. Regeringen uppger att uppbördsförlusten i internationell jämförelse är mycket låg. När det gäller arbetet för att förebygga och motverka ekonomisk brottslighet tillfördes och medel i budgetpropositionen , för att kunna förstärka och intensifiera arbetet mot skattefusk och skattebrott. Samverkan har enligt regeringen förstärkts , dels genom formaliserande av de permanenta samverkansformerna, dels genom inrättandet av ett nytt forum för utbyte av information om det brottsförebyggande arbetet. Vidare har tillskottet möjliggjort metodutveckling för att bedöma risken för skatteundandragande för handel som bedrivs i dolda delar av internet (s.k. darknet). Antalet utredningar inom beskattningsverksamheten med inriktning mot organiserad brottslighet har ökat betydligt, och det operativa samarbetet med andra myndigheter kring skattebrott, skattefusk och skatteundandragande har förstärkts. Folkbokföringsverksamheten har fått en allt viktigare roll i att motverka brottslighet. Folkbokföringskompetens bidrog i flera insatser inom ramen för samverkan mot organiserad brottslighet. En enkät till åklagarna om kvaliteten i stödet från skattebrottsenheten 2017 visade att åklagarna var nöjda med hur biträder åklagare i förundersökningar. Resultatet för folkbokföringsverksamheten är enligt regeringen inte tillfredsställande. och internrevision har riktat kritik mot att verksamheten och kvalitetsarbetet inte bedrivs effektivt. har påbörjat arbetet att vidta åtgärder och att ta fram en handlingsplan. Undersökningar som och andra aktörer har genomfört visade att förtroendet för hos allmänhet och företag inte har förändrats . Förtroendet är fortfarande högt, men något lägre än 2015. bidrar till regeringens mål om jämn fördelning av makt och inflytande samt ekonomisk jämställdhet i kontakterna med allmänhet och företag. En uppföljande studie om bemötandet på servicekontoren 2017 visade att skillnaden mellan män och kvinnor har minskat men att det fortfarande fanns omotiverade skillnader. analyser visar att det finns brister i den interna styrningen och kontrollen av informationssäkerhetsområdet. har tagit fram en handlingsplan och påbörjat arbetet att vidta åtgärder. Resultatredovisningen av delområdet tull görs i förhållande till bidrag till målet för utgiftsområdet. Till stöd för bedömningen av resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. Jämfört med ökade uppbörden . Det totala importvärdet var , vilket är en ökning med 43 miljarder jämfört med föregående år. Den värdemässigt största importen kom från följt av , och . till antal deklarationer kom de flesta från följt av och . Råolja var den vara som hade störst andel av importvärdet; råoljans värde uppgick till . Därefter följde atlantlax med ett värde på (avser import till hela EU med som första EU-land). Det totala exportvärdet uppgick till . Den största andelen exporterade varor från bestod av personbilar följt av farmaceutiska produkter. har vidtagit åtgärder för att stärka och upprätthålla regler och upptäcka fel som har betydelse för skattefelets storlek, dvs. skillnaden mellan de fastställda och de teoretiskt riktiga beloppen. De kontroller som har genomförts har inneburit att debiterat mindre 2017 än 2016. har den stora volymökningen av e-handeln medfört att systematiska brister gällande lågvärdeförsändelser i postflödet blivit påtagliga. Exempelvis har försändelser lämnats ut utan att mervärdesskatt har betalats. har vidtagit åtgärder och informerat berörd operatör om vilka regler som gäller för att få lämna ut försändelser. bedömer att myndighetens åtgärder har bidragit till att skattefelet är mindre än vad det skulle ha varit om åtgärderna inte vidtagits. Det pågår fortfarande arbete med att ta fram en metod för att följa utvecklingen. Europeiska revisionsrätten har uppmanat kommissionen att redovisa beräkningar av det s.k. customs gap, något som, om det genomförs, skulle kunna innebära ett stöd för metodutveckling. brottsbekämpande resurser används främst för att bekämpa smuggling av narkotika och vapen liksom att förhindra organiserad eller storskalig smuggling av alkohol och tobak. När det gäller arbetet för att förebygga och motverka brottslighet inom tullområdet framhåller regeringen att samhällsnyttan av beslagtagen narkotika har ökat kraftigt med anledning av ett flertal stora beslag i det tunga godsflödet och att har arbetat målmedvetet med att utveckla sin analys- och underrättelseförmåga i detta flöde. Antalet beslag är i nivå med föregående år men beslagen har volymmässigt varit större. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör se över möjligheten att utöka befogenhet att besluta om postspärrar för postförsändelser samt att införa samma möjlighet för försändelser förmedlade av kurirföretag (bet. 2015/16:SkU21 punkt 3, rskr. 2015/16:161). har i ett tillkännagivande också förklarat att regeringen bör se över smugglingslagstiftningen så att den skärpta synen på vapenbrott får genomslag även vad gäller vapensmuggling (bet. 2016/17:Ju18 punkt 45, rskr. 2016/17:223). Som svar på dessa tillkännagivanden från beslutade regeringen ett tilläggsuppdrag till Uppdraget att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område (Ju 2017:E). I uppdraget ingår att utredaren ska analysera om det finns skäl att ge möjlighet att lägga postspärr för postförsändelser även vid misstanke om smuggling av vapen, vapendelar och explosiva varor och analysera om samma möjligheter att lägga spärrar ska införas för försändelser förmedlade av kurirföretag. I uppdraget ingår vidare att utredaren med utgångspunkt i de straffskärpningar som gjorts gällande vapenbrott ska göra en översyn av straffskalorna för smuggling och grov smuggling av vapen och explosiva varor. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandena är därmed inte slutbehandlade. De internationellt prioriterade insatserna har varit inriktade på narkotikasmuggling, illegal handel med vapen och punktskattebrott. Som en fortsättning på punktskatteuppdraget leder tillsammans med och en internationell aktivitet mot punktskattebrott gällande illegal produktion av cigaretter i och illegal handel med mineralolja. Allmänhet och företag har ett högt förtroende för , vilket påverkar efterlevnaden av in- och utförselrestriktioner positivt. För att nå så många som möjligt lämnas information i första hand i digitala kanaler och främst på webben. Myndigheten har även en mobilapp. Resultatredovisningen av delområdet exekution görs i förhållande till bidrag till målet för utgiftsområdet. Till stöd för bedömningen av resultatet finns bl.a. årsredovisning, rapporter och iakttagelser. En av huvuduppgifter är att driva in skulder. drevs in, varav hänförs till statliga fordringsägare och till enskilda. Antalet gäldenärer med skulder i indrivningsdatabas minskade något och låg strax under 500 000. Det är en nivå som har varit stabil trots att befolkningen i ökar. Att antalet gäldenärer minskat bedöms bero på den starka högkonjunkturen, låga räntor och minskad arbetslöshet. Att fler personer beviljats skuldsanering bedöms också i viss mån ha bidragit. uppgick antalet gäldenärer till 477 880, varav 418 000 var fysiska personer. Av dessa var män och kvinnor. Antalet barn i register uppgick till 812, vilket är 13 färre än 2016. De vanligaste anledningarna till att barn förekommer hos kronofogden är skulder i form av avgifter till brottsofferfonden, skadestånd, böter och skatteskulder. Regeringen framhåller att arbetar aktivt med att sprida information för att förebygga överskuldsättning. Samverkan sker brett med bl.a. , och för att sprida kunskap. Inflödet av ansökningar om betalningsföreläggande ökade , vilket kan härledas till att de största ingivarna har lämnat in fler ansökningar än 2016. Handläggningen av ärendena om betalningsföreläggande har enligt regeringen blivit snabbare och effektivare som kvaliteten har höjts. Stärkt styrning och fortsatt utveckling av smarta arbetssätt ligger bakom utvecklingen. De brister som kräver fortsatta insatser finns enligt regeringen inom delgivningen där handläggningstiderna är alltför långa. har haft svårt att hantera inbetalda medel i den takt de har kommit in. Det innebär att många har fått vänta på att få sina pengar men även att risken för fel ökar. Ett brett arbete med flera åtgärder har vidtagits. Ytterligare resurser har tillförts och styrningen har stärkts. Insatserna har lett till förbättringar, men en långsiktigt, stabil nivå har inte uppnåtts. Antalet ansökningar om skuldsanering har fortsatt att öka. En ny, och för gäldenären mer förmånlig, skuldsaneringslag trädde i kraft . Regeringen har i budgetpropositionen tillfälligt förstärkt anslag 2018 och 2019 för att hantera det ökade antalet ansökningar. har omfördelat resurserna för att stärka arbetet, och det har bl.a. lett till att den aktiva handläggningstiden minskat . När det gäller insatser för att motverka brottslighet har gemensamma insatser tillsammans med och mot livsstilskriminella inneburit att tillgångar för har utmätts. Det ska jämföras med motsvarande siffra som var . Förtroendet för ligger enligt de mätningar som gjorts i nivå . Utskottet konstaterar att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet har noterat vad regeringen framfört om resultaten. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen för inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt och nivå. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Målet för utgiftsområde 3 är, som det formulerats i föregående års budget, att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1, rskr. 2017/18:78). Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och in-drivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerat med huvuduppgifterna finns verksamheter såsom folkbokföring, fastighetstaxering, id-kort, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka i och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till . Prognosen för utfallet är , vilket är något under de anvisade anslagen. Den föreslagna anslagsnivån för utgiftsområdet är , vilket är i nivå med . ska bidra till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att – fastställa skatte- och avgiftsintäkter rättssäkert, kostnadseffektivt och på ett sätt som är enkelt för såväl allmänhet och företag som – förebygga och motverka ekonomisk brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till 7 respektive 7 . Anslagets utveckling redovisas enligt följande. De principer som tillämpats vid utformningen av denna budget innebär enligt regeringen att anslaget sammantaget minskar med 2019 jämfört med . Beslutade lagar och förstärkning av statlig lokal service innebär att anslaget sammanlagt ökas med . införs flera nya regleringar. Det gäller t.ex. nya regler för företagssektorn (prop. 2017/18:245, bet. 2017/18:SkU25, rskr. 2017/18:398), beskattning av elektroniska cigaretter och vissa andra nikotinhaltiga produkter (prop. 2017/18:187, bet. 2017/18:SkU17, rskr. 2017/18:319) och uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen (prop. 2016/17:58, bet. 2016/17:SkU21, skr. 2016/17:256). De nya skattereglerna innebär utökade arbetsuppgifter för som bl.a. behöver utforma administrativa rutiner och utveckla it-system. anslag ökas därför med 2019. beräknas för detta ändamål. En ny skatt på spel införs (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). anslag ökas därför med 2019, och anslaget beräknas öka med . Regeringen har föreslagit en ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, där nuvarande radio- och tv-avgift ersätts med en public service-avgift (prop. 2017/18:261). Under förutsättning att beslutar om lagen ska ansvara för att ta in avgiften, och anslaget ökas därför tillfälligt med 2019. beräknas och beräknas för detta ändamål. I budgetpropositionen ökades anslag för införandet av uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen och för lokal statlig service. anslag ökas planenligt med respektive 2019. har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser lokal statlig service vid servicekontor ska flyttas från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). Mot denna bakgrund minskas anslaget med 2019 och beräknas minska med 2020 och . I detta ingår även de medel som beräknades i budgetpropositionen för lokal statlig service. Anslaget 1:19 Statens servicecenter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med motsvarande belopp. I avvaktan på att uppgiften tas över av Statens servicecenter får disponera delar av anslaget 1:19 Statens servicecenter. Vidare har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser den nationella digitala tjänsten Mina meddelanden ska flyttas från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). anslag minskas därför med . Anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökas med motsvarande belopp. Dessa förslag om överföringar till andra anslag innebär att antalet medarbetare på minskar. ska bidra till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att rättssäkert och kostnadseffektivt – ta in tullar, skatter och avgifter – övervaka och kontrollera att reglerna om in- och utförsel följs – informera om regler och göra det enkelt att göra rätt från början – förebygga och motverka brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten.