bet · H501SoU30 · 2018-05-16 00:00:00 — Regeringen föreslår att den enskilde ska kunna få vård i enskildhet oavsett om han eller hon vistas på en enhet som är låsbar eller öppen. Enligt nuvarande bestämmelse i 15 b § LVU får barn och unga vid en låsbar enhet vid ett särskilt ungdomshem vårdas utan möjlighet att fritt träffa övriga intagna. Regeringen anför emellertid att behovet av vård i enskildhet även kan finnas hos barn och unga som vårdas på en öppen avdelning. Vidare anför regeringen att vård i enskildhet är en ingripande åtgärd. Enligt regeringen är det därför viktigt att vården har ett tydligt syfte och innehåll samt att barnet eller den unge får information om detta. För att tydliggöra bestämmelsen om vård i enskildhet föreslår regeringen att den ska kompletteras på så sätt att vården ska vara individuellt anpassad efter barnets eller den unges särskilda behov. En fråga om vård i enskildhet ska även prövas fortlöpande och alltid omprövas från senaste prövning. Regeringen påminner om att proportionalitetsprincipen i 20 a § LVU gäller vid vård i enskildhet. Regeringen framhåller vidare att vård i enskildhet inte kan betraktas som isolering och att den också skiljer sig från vård i avskildhet på avgörande punkter. Regeringen föreslår att motsvarande ändringar görs i LVM och LSU. När det gäller vård vid låsbar enhet föreslår regeringen att det ska införas en bestämmelse i LVU om att den som vårdas vid en sådan enhet ska ges möjlighet att vistas utomhus och ges möjlighet att ägna sig åt fysisk aktivitet eller någon annan fritidssysselsättning. Eftersom vård vid låsbar enhet innebär en så pass omfattande frihetsinskränkning finns det enligt regeringen skäl att i lag tydliggöra barnets eller den unges rätt till utomhusvistelse och andra aktiviteter. Vidare anser regeringen att bestämmelsen ska formuleras så att det framgår tydligt att barnet eller den unge inte ska behöva välja mellan utomhusvistelse eller någon annan aktivitet. En motsvarande bestämmelse föreslås i LVM. Uppföljande samtal och underrättelse vid vård på sjukhus Regeringen föreslår att den som vårdas enligt LVU ska erbjudas ett uppföljande samtal efter ett verkställt beslut om avskildhet, kroppsvisitation, ytlig kroppsbesiktning eller rumsvisitation. Motsvarande ska gälla den som är föremål för verkställighet av sluten ungdomsvård. Enligt regeringen ska den unge under samtalet få information om vad som var anledningen till att tvångsåtgärden behövde tillgripas och ges möjlighet att framföra sin uppfattning om den vidtagna åtgärden. Regeringen anför vidare att det ska vara upp till barnet eller den unge att bestämma om han eller hon vill ha ett sådant samtal. Barnet eller den unge ska således inte kunna tvingas till ett samtal. Regeringen föreslår även att verksamhetschefen vid en vårdenhet på ett sjukhus genast ska underrätta Sis om barn eller unga som är placerade vid särskilda ungdomshem och vårdas eller har vårdats på sjukhus önskar lämna eller redan har lämnat vårdenheten. Enligt regeringen bör det inte införas en bestämmelse om att Sis ska få fatta beslut om vård vid en låsbar enhet, begränsningar i rätten att ta emot besök och rätten att kommunicera med andra samt vård i enskildhet först efter samråd med socialnämnden. Regeringen anser inte att behovet av en samrådsskyldighet är klarlagt, och därmed är det enligt regeringen inte heller klarlagt att en samrådsskyldighet verkligen skulle stärka rättssäkerheten för barn och unga. Vidare anför regeringen att det finns vissa oklarheter med utredningens föreslagna samrådsförfarande. I propositionen nämns bl.a. att det finns oklarheter vad gäller hur samrådet ska gå till i praktiken, vilket ansvar har och hur situationer där nämndens uppfattning inte kan avvaktas ska hanteras. Regeringen anför även att en samrådsskyldighet skulle innebära ökad administration för socialnämnderna och Sis. Rätten att överklaga de särskilda befogenheterna och rätten till offentligt biträde För att stärka rättssäkerheten för de barn och unga som vårdas på särskilda ungdomshem föreslår regeringen att rätten att överklaga beslut om de särskilda befogenheterna i LVU ska utökas så att även beslut om kroppsvisitation, ytlig kroppsbesiktning, rumsvisitation, vård vid låsbar enhet, skyldighet att lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv- eller svettprov samt övervakning av brev och andra försändelser ska få överklagas till förvaltningsrätten. Vidare föreslår regeringen att barn ska ha rätt till offentligt biträde i samband med överklagande av beslut om särskilda befogenheter enligt LVU, om det inte måste antas att behov av offentligt biträde saknas. Enligt regeringen är det ur ett rättssäkerhetsperspektiv viktigt att barn har en reell möjlighet att överklaga beslut om de särskilda befogenheterna och inte är beroende av i vilken utsträckning deras vårdnadshavare kan tillvarata deras intressen. En ny lag om förbud mot innehav av berusningsmedel m.m. vid hem för vård eller boende Regeringen konstaterar att antalet privata hem för vård eller boende (HVB-hem) har ökat kraftigt under . Vidare anför regeringen att en av förutsättningarna för att skapa möjligheter för de intagna att bearbeta sina problem och ordna upp den sociala situationen är, oaktat om den intagne vårdas på ett kommunalt eller privat HVB-hem, att institutionen är drogfri. Mot den bakgrunden föreslår regeringen en ny lag om förbud mot innehav av berusningsmedel m.m. vid hem för vård eller boende. Lagen ska omfatta HVB-hem som drivs av en kommun eller ett landsting eller som drivs i enskild verksamhet. Förslaget innebär att privata HVB-hem får samma befogenhet att besluta om förbud mot otillåtna medel och föremål som ett HVB-hem som drivs av ett landsting eller en kommun samt rätt att beslagta sådan egendom. Av propositionen framgår även att förslaget innebär att bestämmelsen i den nya lagen vidgas så att den motsvarar bestämmelserna i 16 § LVU och 31 § LVM, vilket innebär förbud mot och möjlighet att omhänderta bl.a. vissa dopningsmedel, hälsofarliga varor, injektionssprutor och liknande samt någon annan egendom som kan skada den enskilde själv eller någon annan, försvåra vården av honom eller henne eller äventyra säkerheten vid hemmet. Vidare föreslås att beslut om att förstöra eller sälja egendom ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen anser att lagändringarna bör träda i kraft , som Sis bör ges tillräcklig tid för att revidera riktlinjer och utbilda all personal om lagändringarna. Regeringen föreslår därför att lagändringarna ska träda i kraft . I kommittémotion 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att proportionalitetsprincipen ska kompletteras med ett nytt stycke i LVU, LSU och LVM. Motionärerna ställer sig bakom utredningens förslag till komplettering av proportionalitetsprincipen. Förbud mot innehav av berusningsmedel m.m. I kommittémotion 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att förbudet mot innehav av berusningsmedel m.m. ska utvidgas till att gälla generellt för samtliga som vårdas på särskilda ungdomshem och LVM-hem. Enligt motionärerna hör berusningsmedel m.m. inte på något sätt hemma på en vårdinrättning. Kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning I kommittémotion 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att det ska finnas en skyldighet att journalföra barnets eller den unges önskemål och hur dessa ska beaktas. Enligt motionärerna kan det handla om att den enskilde önskar att någon särskild person ur personalen ska genomföra eller närvara vid en kroppsvisitation. I kommittémotion 2017/18:4067 av m.fl. (L, KD, C) föreslås ett tillkännagivande om att avskiljning inte ska vara tillåten. Enligt motionärerna bör avskiljning inte vara tillåten för att säkerställa att incitamenten att använda alternativa metoder blir tillräckligt starka. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 3. I kommittémotion 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att den maximala tiden för avskiljning bör kortas ned . Enligt motionärerna kan det ibland vara för både den unges och omgivningens bästa att den unge avskiljs. Motionärerna anser dock att avskiljning ska kortas ned till maximalt . I yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att avskiljning ska differentieras i två nivåer. Enligt motionärerna kräver olika situationer olika åtgärder, och då kan avskiljning med öppen dörr respektive med låst dörr vara en bra valmöjlighet. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett tydligare regelverk för tidsfrister mellan avskiljningarna och en begränsning av antalet beslut om avskiljning eller månad. Motionärerna anför att det inte finns bestämmelser om tidsfrister innan nästa beslut om avskiljning kan påbörjas och inte heller någon begränsning av antalet beslut om avskiljning för ett enskilt barn. I yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att en läkare eller sjuksköterska inte ska behöva yttra sig över en avskiljning. Enligt motionärerna kommer det att bli svårt att begära en medicinsk bedömning från sjukvårdspersonal för avskiljning när den maximala tiden för avskiljning sänks. I vissa fall saknas även behov av att kontakta sjukvårdspersonal. I kommittémotion 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten till vård i enskildhet ska begränsas . Enligt motionärerna är tidsaspekten avgörande för om vård i enskildhet ska kunna anses stämma överens med målen för en rättssäker och trygg tillvaro för unga på särskilda ungdomshem. I kommittémotion 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att socialnämnden ska involveras och att beslut om vård vid låsbar enhet, om begränsningar i rätten att ta emot besök och rätten att kommunicera med andra samt om vård i enskildhet ska föregås av en mer omfattande beredning. I kommittémotion 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur tillsynen och uppföljningen av ungdomshem och LVM-hem kan förbättras. Enligt motionärerna är det viktigt att människor i allmänhet samt barn och unga i synnerhet har någonstans att vända sig om de blivit felbehandlade av myndighetsutövande instanser. Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, tillsyn över och verksamhet vid särskilda ungdomshem och LVM-hem som drivs av Sis. Av 13 kap. 2 § SoL framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. Vidare ska enligt 13 kap. 3 § SoL inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen och informera och ge råd till allmänheten. Av 2 § förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg framgår att syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Det anges även att ett patient- och brukarperspektiv ska genomsyra tillsynen och att tillsynen omfattar även kontroll av hur verksamheterna fullgör sin skyldighet att bedriva egenkontroll. Utskottet anser i likhet med regeringen att barn och unga som vårdas under tvång är en särskilt utsatt grupp och att det därför finns behov av att stärka rättssäkerheten och barnrättsperspektivet för dessa barn och unga. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förslag som syftar till ökad rättssäkerhet, delaktighet och trygghet för barn och unga som vårdas vid de särskilda ungdomshemmen och för intagna som vårdas vid LVM-hemmen. Vidare konstaterar utskottet att det inte har väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet ansluter sig därför till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag, dock med en mindre ändring av redaktionell karaktär. I fråga om proportionalitetsprincipen noterar utskottet att den nuvarande lagfästa proportionalitetsprincipen i LVU, LVM och LSU bygger på praxis från för de mänskliga rättigheterna och . Utskottet noterar även att liknande bestämmelser finns i annan lagstiftning. Med det anförda delar utskottet regeringens bedömning att förslaget från Utredningen om tvångsvård för barn och unga om att proportionalitetsprincipen i de aktuella lagarna ska kompletteras med ett nytt stycke inte bör genomföras. Motion 2017/18:4059 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottet delar även regeringens bedömning att förbudet mot innehav av berusningsmedel m.m. inte ska utvidgas till att gälla generellt för samtliga som vårdas på särskilda ungdomshem och LVM-hem. Utskottet avstyrker således motion 2017/18:4059 (SD) yrkande 2. Vidare noterar utskottet att nuvarande lagstiftning reglerar att beslut om kroppsvisitation ska antecknas i journalen. Enligt lagstiftningen ska det även framgå av dokumentationen vem som har verkställt beslutet, vem som har närvarat, vilka uppgifter som har kommunicerats med barnet eller den unge och vilka synpunkter han eller hon fört fram. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av motion 2017/18:4059 (SD) yrkande 3. Motionsyrkandet bör därför avslås. Flera motionsyrkanden tar upp frågor om möjligheten att hålla barn och unga i avskildhet. Av redovisningen ovan framgår att regeringen föreslår att den maximala tiden för avskiljning kortas ned till maximalt och att barnet eller den unge ska ha möjlighet att tillkalla personal han eller hon hålls i avskildhet. Beslut om avskiljning ska även rapporteras till tillsynsmyndigheten. Vidare föreslår regeringen att barnet eller den unge ska erbjudas ett uppföljande samtal för att bl.a. ge barnet eller den unge möjlighet att tala om hur han eller hon uppfattar att åtgärden hade kunnat undvikas. Utskottet noterar även att regeringen avser att ge Sis i uppdrag att rapportera utvecklingen när det gäller användningen av avskiljning och de åtgärder som vidtagits för att systematiskt minska användningen. Utskottet vill understryka att det i likhet med regeringen anser att det är av stor betydelse att bestämmelsen om avskiljning är restriktivt utformad och att den tillämpas på ett rättssäkert sätt. Utskottet förutsätter även att regeringen noggrant följer frågan så att åtgärden helt ska kunna avskaffas. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att nu föreslå något initiativ av på området. Motionerna 2017/18:4046 (V) yrkande 3, 2017/18:4059 (SD) yrkandena 4–7 och 2017/18:4067 (L, KD, C) avstyrks därmed. Vidare konstaterar utskottet att vård i enskildhet är en ingripande åtgärd. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det är viktigt att vården har ett tydligt syfte och innehåll samt att vården är individuellt anpassad efter barnets eller den unges särskilda behov. Utskottet konstaterar även att lagstiftningen reglerar att en fråga om vård i enskildhet ska prövas fortlöpande och alltid omprövas från senaste prövning. Med det anförda finner utskottet inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:4046 (V) yrkande 2. Motionsyrkandet bör avslås. När det gäller frågor om samråd med socialnämnden delar utskottet regeringens bedömning att behovet av en samrådsskyldighet inte är klarlagt. Det kan även nämnas att det finns vissa oklarheter i utredningens föreslagna samrådsförfarande. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå något initiativ med anledning av motion 2017/18:4059 (SD) yrkande 8. Avslutningsvis konstaterar utskottet att utövar tillsyn över och verksamhet vid särskilda ungdomshem och LVM-hem som drivs av Sis. Utskottet finner inte skäl att nu föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2017/18:4046 (V) yrkande 1. Motionsyrkandet bör avslås. Proportionalitetsprincipen, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att åtgärder mot barn eller unga bara ska få användas om nyttan med åtgärden klart överväger det intrång och de skaderisker åtgärden kan innebära för barnet eller den unge. Vi anser även att åtgärder inte får användas som någon form av bestraffning. Vi ställer oss därför bakom det som Utredningen om tvångsvård för barn och unga föreslår om att proportionalitetsprincipen ska kompletteras med ett nytt stycke i LVU, LSU och LVM. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag i den delen. Förbud mot innehav av berusningsmedel m.m., punkt 3 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser inte att berusningsmedel, medel som avses i lagen om förbud mot vissa dopningsmedel, varor som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor och föremål som kan ha med missbruk att göra hör hemma på en vårdinrättning. Vi anser därför att förbudet mot innehav av berusningsmedel m.m. ska utvidgas till att gälla generellt för samtliga som vårdas på särskilda ungdomshem och LVM-hem. Regeringen bör ta fram ett förslag om detta och återkomma till . Kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning, punkt 4 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser i likhet med att det ska vara en skyldighet att journalföra om barnet eller den unge har några önskemål och hur dessa ska beaktas. Det kan handla om att den intagne önskar att det ska vara en särskild person ur personalen som ska genomföra eller närvara vid en kroppsvisitation. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag och återkomma till . Hållas i avskildhet, punkt 5 (C, V, L, KD) av (KD), (C), (L) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:4067 av m.fl. (L, KD, C) samt 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkandena 4–7. Som Utredningen om tvångsvård för barn och unga påpekar finns det inga terapeutiska effekter med att avskilja ett barn. Vi delar vidare den bedömning som bl.a. gör om att användningen av avskiljning inte kommer att upphöra så länge befogenheten finns. Ett förbud mot avskiljning är som framhåller nödvändigt för att behovet av nya behandlingsmetoder och arbetssätt ska kunna tillgodoses i praktiken. Vi anser att regeringen bör ta fram ett förslag om detta och återkomma till . Hållas i avskildhet, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkandena 4–7 och 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:4067 av m.fl. (L, KD, C). Vi anser att det ibland kan vara för den unges bästa men också för omgivningens bästa att den unge hålls i avskildhet, dock med beaktande av proportionalitetsprincipen. Vi anser därför, i likhet med Utredningen om tvångsvård för barn och unga, att den maximala tiden för avskiljning ska kortas ned . Utredningen föreslår även att avskiljning ska differentieras i två nivåer, avskiljning med öppen respektive låst dörr. Eftersom olika situationer kräver olika åtgärder anser vi att det kan vara bra att kunna välja mellan avskiljning med öppen dörr och avskiljning med låst dörr. Vidare delar vi kritik om att det inte framgår hur som måste gå innan nästa beslut om avskiljning kan påbörjas eller hur många avskiljningar det enskilda barnet ska kunna utsättas för eller år. finns inte några sådana bestämmelser om tidsfrister och inte heller någon begränsning av antalet beslut om avskiljning för ett enskilt barn. Vi anser att ett tydligare regelverk behövs. Slutligen anser vi att det vid en avskiljning kommer att bli svårt att begära en medicinsk bedömning från sjukvårdspersonal när den maximala tiden för avskiljning kortas ned. I vissa fall saknas det även behov av att kontakta sjukvårdspersonal. Vi anser därför att en läkare eller sjuksköterska inte ska behöva yttra sig över en avskiljning. Regeringen bör ta fram förslag i dessa delar och återkomma till . Vård i enskildhet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag är kritisk till att möjligheten till vård i enskildhet ges . Det finns tyvärr exempel på barn och unga som vårdats på detta sätt , vilket jag starkt motsätter mig. Sis egen kartläggning av vård i enskildhet visar att de unga själva upplevde att de inte fått en tydlig beskrivning av vilken vård de ansågs vara i behov av och på vilket sätt den skulle bedrivas. Att som regeringen föreslår endast lägga till skrivningar om att vården ska vara individuellt anpassad räcker dessvärre inte. Mot denna bakgrund anser jag att möjligheten till vård i enskildhet ska begränsas . Regeringen bör ta fram ett förslag om detta och återkomma till . Samråd med socialnämnden, punkt 7 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4059 av m.fl. (SD) yrkande 8. Vi anser i likhet med Utredningen om tvångsvård för barn och unga att socialnämnden ska involveras och att beslut om vård vid låsbar enhet, begränsningar i rätten att ta emot besök och rätten att kommunicera med andra samt vård i enskildhet ska föregås av en mer omfattande beredning. Vi anser att regeringen bör ta fram förslag om detta och återkomma till . Tillsyn och uppföljning, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4046 av m.fl. (V) yrkande 1. Det är viktigt att människor i allmänhet och barn och unga i synnerhet har någonstans att vända sig om de har blivit felaktigt behandlade av myndighetsutövande instanser som . Det är några av de mest utsatta grupperna i samhället som har kontakt med . Mot den bakgrunden anser jag att det är viktigt att det finns en välfungerande tillsyn av de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen. Jag anser att det bör utredas hur tillsynen och uppföljningen av särskilda ungdomshem och LVM-hem kan förbättras. Regeringen bör utreda detta och återkomma till . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:169 Stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om förbud mot innehav av berusningsmedel m.m. vid hem för vård eller boende. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2017/18:4046 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur tillsynen och uppföljningen av ungdomshem och LVM-hem kan förbättras och tillkännager detta för regeringen.