bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — – Det behövs tydliga beskrivningar av lärar- och rektorskompetens från grundläggande nivå upp till mycket avancerad nivå liksom tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens. – Det behövs mer utvecklade modeller för att använda kompetens så att identifierad och erkänd kompetens kan användas mer strategiskt. Professionsprogrammet utgår från vetskapen om att undervisningsskicklighet utvecklas och under vissa förutsättningar samt att en lärare under sitt yrkesliv genomgår flera faser, från nyutexaminerad till en alltmer erfaren och skicklig lärare. Programmet innebär att olika kompetensutvecklingsinsatser, möjligheter till mer kvalificerade arbetsuppgifter och andra utvecklingsmöjligheter på ett tydligt, likvärdigt och förutsägbart sätt knyts till dessa olika faser. För att en lärare eller rektor ska bli verkligt framgångsrik i sin yrkesgärning krävs kontinuerlig kompetensutveckling genom hela yrkeslivet som är primärt inriktad på att utveckla undervisningen och undervisningsskickligheten. Men svenska lärare och rektorer ägnar mindre tid åt kompetensutveckling än lärare i andra länder, och fortbildning med inriktning på undervisningsämnen och ämnesdidaktik har under fått stå tillbaka för verksamhetsutveckling. Utredningen föreslår att skollagen ändras så att legitimerade lärare och rektorer ges möjlighet att kontinuerligt ta del av kompetensutvecklingsinsatser som stärker yrkesskickligheten. Utredningen menar också att det är nödvändigt att lärare och rektorer generellt får ett större eget inflytande över innehållet i kompetensutvecklingen samt hur denna ska genomföras, t.ex. genom deltagande i en kollegial process eller i en kurs eller genom att läraren driver ett utvecklingsprojekt. är det viktigt att rektorn och huvudmannen även fortsättningsvis har inflytande över inriktningen på lärarnas och rektorernas kompetensutveckling för att verksamheten som helhet ska utvecklas i önskad riktning. Det kan också finnas behov av kompetens nationellt som behöver tillgodoses. Över tid behöver därför insatser definierade av varje nivå rymmas. Professionsprogrammets utformning ska göra det tydligt hur lärare och rektorer kan inrikta sin kompetentensutveckling för att kunna nå en högre kompetensnivå eller komma i fråga för en förstelärartjänst som delvis finansieras av staten. Utredningen föreslår att professionsprogrammet omfattar en möjlighet till nationellt erkännande av en enskild lärares eller rektors kunskap och kompetens på olika nivåer – detta för att skapa tillförlitliga processer för att identifiera och erkänna olika nivåer av kompetens som bl.a. kan användas vid tillsättning av karriärtjänster. Utredningen föreslår att fyra nationellt reglerade kompetensnivåer inrättas för legitimerade lärare: legitimerad lärare, erfaren lärare, meriterad lärare samt särskilt meriterad lärare. Motsvarande nivåer ska finnas för legitimerade förskollärare. Utredningen föreslår att två nationellt reglerade nivåer införs för rektorer: rektor och meriterad rektor. Utredningen bereds inom . Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S), som beskrivs närmare ovan under avsnittet om läraryrket, genomför en rad fortbildningsinsatser. presenterade och en plan för genomförandet av åtta nationella skolutvecklingsprogram (dnr 2015:899), inom bl.a. digitalisering, nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande, kunskaper och värden, skola och arbetsliv, vidare studier samt systematiskt kvalitetsarbete. Inom ramen för de olika programmen erbjuder eller planerar att erbjuda t.ex. olika kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. Matematiklyftet och Läslyftet (se nedan) ingår t.ex. i det nationella skolutvecklingsprogrammet om kunskaper och värden, tillsammans med bl.a. en liknande satsning för att utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik för lärare vid grundskolor och gymnasieskolor inom dessa ämnen. När det t.ex. gäller digitalisering erbjuder ett antal högskolekurser i programmering vid olika lärosäten, webbkurs i programmering för alla som arbetar i skolan och förskolan samt undervisning och lärande med digitala verktyg som är en kompetensutveckling genom kollegialt lärande för bl.a. lärare. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . Urval av övriga pågående och avslutade fortbildningsinsatser hade –2016 i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Fortbildningen sker genom kollegialt lärande, med hjälp av webbaserade lärportal för matematik. Huvudmännen kan söka statsbidrag av för att delta genom handledare och/eller lärare (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 108 f.). –2016 deltog över 35 000 matematiklärare i satsningen, vilket motsvarar av alla matematiklärare i grund- och gymnasieskolan. slutredovisade uppdraget till regeringen (dnr 2011:643). Slutredovisningen baserades på utvärderingar som genomförts av , inriktad på Matematiklyftets genomförande, respektive , inriktad på Matematiklyftets resultat. Sammantaget visar dessa utvärderingar att Matematiklyftet har utvecklat matematiklärares undervisning. utvärdering (IFAU) genomför även en utvärdering av Matematiklyftets effekt på elevers måluppfyllelse i matematik. Matematiklyftet fortsätter även under /18 genom att ger de av matematiklärarna som ännu inte fått ta del av kompetensutvecklingsinsatsen chansen att delta. fick vidare i uppdrag att –2018 svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling, där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). har inom uppdraget tagit fram en särskild webbplattform för fortbildningen. beräknar att ca 1 600–3 000 handledare kommer att kunna leda det kollegiala lärandet med ca 32 300 lärare –2018. har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan. insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet som verket har fått . Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (rapport 2015:7). Statskontoret framhåller i sin utvärdering att regeringens satsningar bidrar till att skapa förutsättningar för att uppnå regeringens mål för jämställdhet på skolområdet. Statskontoret bedömer dock att detta bidrag blivit mindre än vad regeringen avsett. När det gäller att nå ut till avsedda målgrupper anser Statskontoret att utfallet är tillfredsställande. insatser har i hög grad varit inriktade på att utveckla lärares och verksamhetschefers kunskaper. Insatserna har på detta sätt lyckats nå ut till de avsedda målgrupperna. Men de som har nåtts är framför allt personer som redan är övertygade om att jämställdhetsfrågor är viktiga, har god kunskap på området och redan arbetar aktivt med frågorna. fick dessutom i och med regleringsbrev i uppdrag att undersöka vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen ska vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmannen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. ska också förstärka de insatser som genomförs för att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. ska hålla () löpande informerat om uppdraget. Uppdragets första (utredande) del ska redovisas till () . Övriga delar ska redovisas . hade –2015 i uppdrag (U2011/06674/S) att svara för fortbildning av förskollärare och förskolechefer inom ramen för det s.k. Förskolelyftet. genomför och har genomfört ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare, exempelvis inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket. Utskottet vill också lyfta fram de pågående fortbildnings-insatserna Läslyftet och Matematiklyftet samt övriga fortbildningsinsatser inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen inom bl.a. digitalisering. Dessutom vill utskottet påminna om att svarar för nationellt prioriterad fortbildning och att ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. Utskottet vill också framhålla förslaget om ett professionsprogram och förslag om att skollagen ska ändras så att legitimerade lärare och rektorer ges möjlighet att kontinuerligt ta del av kompetensutvecklingsinsatser som stärker yrkesskickligheten från Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. Utskottet vill avvakta beredningen av förslagen från utredningen. I övrigt hänvisar utskottet till huvudmannens ansvar för fortbildning och till den fortbildning och kompetensutveckling som erbjuds genom huvudmannens försorg. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att några åtgärder från inte är motiverade och avstyrker motionerna 2016/17:831 (SD) yrkande 8, 2017/18:16 (SD), 2017/18:1033 (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 (S), 2017/18:2146 (S) yrkande 2, 2017/18:2339 (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 (MP), 2017/18:2486 (M), 2017/18:2613 (M) yrkande 2, 2017/18:2726 (M), 2017/18:3355 (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 (M) yrkande 5, 2017/18:3567 (M) yrkandena 6 och 15, 2017/18:3601 (KD) yrkande 4, 2017/18:3683 (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 och 2017/18:3789 (C) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att förskolechefen ska få titeln rektor och rekryteringen av rektorer. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD), 18 (L) och 19 (KD). I kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås att förskolechefen ska få titeln rektor. Enligt motionärerna är rollen som förskolechef i förskolan lika betydelsefull som vilken rektor som helst när det gäller att leda det viktiga pedagogiska arbetet. För att förtydliga förskolans roll i utbildningskedjan är det därför centralt att stärka förskolechefernas uppdrag och status. I yrkande 7 föreslås en obligatorisk befattningsutbildning för förskolerektorer. I kommittémotion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12. Enligt motion 2017/18:186 av (SD) yrkande 1 bör det genomföras en översyn av dagens system för rekrytering av rektorer så att fler rektorer kan rekryteras internt inom respektive skola. I yrkande 2 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning om hur andelen rektorer med lärarbakgrund kan öka. Motionären anför att det finns ett värde i om en skolas rektor har arbetat med andra saker inom samma organisation och har en lärarbakgrund med grundläggande kunskaper om läraryrkets utmaningar. I kommittémotion 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6 framförs att rektorsutbildningen ska innehålla krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. I motion 2017/18:128 av (L) begärs att det ska vara ett krav på att vara lärare innan man påbörjar rektorsutbildningen. Ett sådant krav skulle enligt motionären ytterligare betona det viktiga pedagogiska uppdrag som rektorer har. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 18 begärs att rektorsutbildningen öppnas för fler. För dem som ännu inte fått en rektorstjänst kan detta ske i form av en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap. Utbildningen ska därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och Rektorslyftet. I yrkande 20 begärs en översyn av vilka formella akademiska krav det är rimligt att ställa på rektorer, skolledare och skolchefer. Bakgrund och gällande rätt Ledningen av utbildningen regleras i 2 kap. 9–12 §§ skollagen (2010:800). Av bestämmelserna framgår rektorns och förskolechefens arbetsuppgifter och behörighetskrav. Enligt 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor, och det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Dessa ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Av 10 § följer att rektorn och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (11 §). Enligt 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning. Rektorsprogrammet är en grundläggande statlig befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen löper , är en akademisk utbildning på avancerad nivå och har tre kunskapsområden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Studierna omfattar 30 högskolepoäng. Skolledaren behöver avsätta av sin arbetstid till studierna. Enligt 2 § förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer är syftet med utbildningen att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet, samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå samt ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. Rektorslyftet är en statlig fortbildning för rektorer som är inriktad mot styrnings- och ledarskapsfrågor med särskilt fokus på det pedagogiska ledarskapet. Satsningen inleddes och pågår . Fortbildningen ska bidra till att fördjupa och utveckla det pedagogiska ledarskapet utifrån tydligare krav i skollagen (2010:800) och nya eller reviderade läroplaner samt utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Målgruppen är de rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer, som beskrivs ovan. har senast i en rapport följt upp genomförandet av fyra av kursomgångarna inom ramen för Rektorslyftet, som genomfördes –2014 (dnr 2016:64). Rapporten visar bl.a. på att deltagarna ger fortbildningen mycket positiva omdömen: har svarat att utbildningen är mycket bra eller ganska bra. lämnar i uppföljningen även vissa förslag till det fortsatta arbetet, som bl.a. handlar om att bredda satsningen till biträdande rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion som genomgått rektorsutbildning. Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Inom ramen för handlingsprogrammet föreslog utredaren bl.a. att en ny rekryteringsutbildning inrättas som riktar sig till lärare eller andra som är intresserade av framtida ledaruppdrag på olika nivåer inom skolan. Enligt förslaget ska utbildningens syfte vara att främja rekryteringen av skolledare, men också att ge kompetensutveckling för personer som har eller kommer att ha andra ledaruppgifter som exempelvis arbetslagsledare. Betänkandet har remitterats och bereds inom . gör i sitt slutbetänkande (SOU 2017:35) bedömningen att det behövs bättre villkor för befattningsutbildningen för rektorer. Rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag. Och befattningsutbildningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Det är angeläget att skolhuvudmännen värnar den tid rektorn behöver för att tillgodogöra sig utbildningen. Kommissionen föreslår även att ett nationellt professionsprogram ska inrättas, bl.a. i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveckling och skolutveckling samt skapa generella förutsättningar för kapacitetsbyggande i skolväsendet. Ett av professionsprogrammets utvecklingsspår avser lärare som vill bli skolledare. Kommissionen menar att ett första steg inom utvecklingsspåret med fokus på skolledarskap kan utgöras av en utbildning liknande den statliga rekryteringsutbildning som föreslogs i betänkandet Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22). Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . Proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas Regeringen överlämnade proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas till . I propositionen föreslås bl.a. att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef. I de fall det blir otydligt vilken skolform en rektor ansvarar för ska benämningen kompletteras med skolform. Ett krav införs på att rektorer för förskoleenheter ska genomgå en obligatorisk befattningsutbildning. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter tillträdandet av anställningen och vara genomförd efter tillträdesdagen. Utskottet är väl medvetet om de utmaningar som dagens rektorer och förskolechefer står inför. Skolledarna har också en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Utskottet vill understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot högre måluppfyllelse. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla de mycket positiva resultaten vid utvärdering av de fyra första kursomgångarna av Rektorslyftet. Utskottet vill när det gäller yrkanden om vem som ska rekryteras som rektor, yrkandet om att det ska vara ett krav att man är lärare för att påbörja rektorsutbildningen samt yrkandet om att tillsätta en utredning om vilka formella akademiska krav som det är rimligt att ställa på bl.a. rektorer framhålla att 2 kap. 11 § skollagen fastställer att endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor eller förskolechef. Utskottet kan inte se annat än att regelverket är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2017/18:128 (L), 2017/18:186 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:905 (SD) yrkande 2, 2017/18:1062 yrkande 12 och 2017/18:3601 (KD) yrkande 20. När det gäller yrkandet om att öppna rektorsutbildningen för lärare anser utskottet att man inte bör föregripa pågående beredning av de förslag som lämnades av Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet (SOU 2015:22) om bl.a. en ny rekryteringsutbildning för personer som är intresserade av ledaruppdrag inom skolan. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3601 (KD) yrkande 18. När det gäller yrkandet om att befattningsutbildningen för rektorer bör innehålla kunskaper om elever med funktionsnedsättning kan utskottet konstatera, i likhet med föregående när motsvarande yrkande behandlades (bet. 2016/17:UbU18 s. 25) att frågan om utbildningens innehåll regleras i en förordning som beslutats av regeringen. Det aktuella yrkandet är således inte en fråga för . Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:2899 (L) yrkande 6. När det gäller yrkanden om att förskolechefens titel ska bli rektor och att det ska bli krav på obligatorisk befattningsutbildning för den som leder en förskoleenhet kan utskottet konstatera att ett förslag med den inriktning som motionärerna föreslår har lagts fram i proposition 2017/18:94 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Yrkandena får därmed i huvudsak anses tillgodosedda, och utskottet avstyrker motion 2017/18:3359 (M) yrkandena 6 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. att studie- och yrkesvägledningen ska utvecklas och stärkas och att högstadieelever ska få göra utbildningspraktik på olika gymnasieprogram. Jämför reservation 20 (M) och 21 (C). I kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs bl.a. att den svenska studie- och yrkesvägledningen utvecklas enligt de framgångsrika exempel som finns i våra nordiska grannländer. Studie- och yrkesvägledarens roll behöver enligt motionärerna konkretiseras. I yrkande 3 begärs att alla elever på högstadiet ska ha möjlighet till utbildningspraktik på olika gymnasieprogram. Enligt motionärerna behöver eleverna bl.a. förstå kopplingen mellan egna mål, arbetsmarknad och sysselsättning. I motion 2017/18:1998 av (M) yrkande 2 efterfrågar motionären en översyn av förutsättningarna för ett större jobbfokus inom studie- och yrkesvägledningen. i och i gymnasieskolan bör vara starkare kopplad både till den rådande arbetsmarknaden och till prognoserna för framtidens arbetsmarknad. I motion 2017/18:2283 av (SD) yrkande 1 begärs att högstadieelever ska få göra utbildningspraktik på olika gymnasieprogram. Detta skulle enligt motionären leda till att fler elever fortsätter sina studier på gymnasieskolan. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 12 anförs bl.a. att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad än vara integrerad i hela skolans verksamhet. Motionärerna anför bl.a. att studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag men att detta avtar i de högre årskurserna. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 20 anför motionärerna att invanda könsrelaterade mönster vid utbildnings- och yrkesval ska brytas genom en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och ett tydligare genusperspektiv genom hela skolan. I motion 2017/18:703 av (S) efterfrågas en stärkt studie- och yrkesvägledning. Samtalen mellan elev och studie- och yrkesvägledare måste ske under hela elevens skoltid, och studie- och yrkesvägledningen måste betraktas som en central del av skolans uppdrag. Bakgrund och gällande rätt Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen, och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning.