bet · H501MJU24 · 2018-06-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ny djurskyddslag och antar förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen samt förslagen till följdändringar i några andra lagar. Förslaget om en ny djurskyddslag innebär bl.a. att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att beteendestörningar förebyggs samt krav på att den som håller djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Det klargörs att djur av tamdjursart inte får överges, och det införs ett förbud mot att djur tränas för eller används i prov på ett sådant sätt att djuren utsätts för lidande. Vidare ändras bestämmelser om djurförbud för att tillämpningen ska bli mer proportionerlig. I förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen föreslås en ny sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för personal inom hälso- och sjukvården och att lämna uppgifter om vissa djurskyddsproblem till berörda myndigheter. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om djurskydd som rör bl.a. cirkus- och pälsdjur, krav på märkning och registrering av katter, beslutsprocessen för djurförbud, avel, utevistelse för djur, djuromsorgsprogram, grytanlagsprov samt arbetet mot antibiotikaresistens. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2017/18:147 Ny djurskyddslag. Cirka 20 yrkanden i följdmotioner. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett gott djurskydd och respekten för djur Personer som är ansvariga för djurens välfärd Grundläggande djurskyddskrav, god djurmiljö och naturligt beteende Tillräcklig tillsyn och krav på foder och vatten Krav på stall och uppbindning m.m. Förbud mot att överge djur m.m. Förbud mot vissa handlingar mot djur Förbud mot viss avel Överlåtelse och transport av djur Tävling och offentlig förevisning Vård av djur och andra operativa ingrepp Slakt och annan avlivning av djur Märkning och registrering av katter Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter Straff och andra sanktioner Överklagande, ikraftträdande och övergångsbestämmelser Ändringar i andra lagar Motioner som bereds förenklat 1.En ändamålsenlig djurskyddslag, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.En ändamålsenlig djurskyddslag, punkt 2 (SD) 3.Resultatbaserade ersättningar, punkt 3 (M) 4.Ett gott djurskydd och respekten för djur, punkt 4 (SD) 5.Lagens tillämpningsområde, punkt 5 (SD) 6.Personer som är ansvariga för djurens välfärd, punkt 6 (M, C, L, KD) 7.Grundläggande djurskyddskrav, god djurmiljö och naturligt beteende, punkt 7 (V) 8.Tillräcklig tillsyn och krav på foder och vatten, punkt 8 (M, C, L, KD) 9.Förbud mot vissa handlingar mot djur, punkt 11 (SD) 10.Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (M, C, L, KD) 11.Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (SD) 12.Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (V) 13.Godkännande och registrering, punkt 14 (C, KD) 14.Märkning och registrering av katter, punkt 15 (SD) 15.Märkning och registrering av katter, punkt 15 (V) 16.Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter, punkt 16 (SD) 17.Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter, punkt 16 (C) 18.Djurförbud och omhändertagande, punkt 17 (M, C, L, KD) 19.Djurförbud och omhändertagande, punkt 17 (SD) 20.Straff och andra sanktioner, punkt 18 (SD) 21.Ökat internationellt arbete mot antibiotikaanvändning inom livsmedelsproduktionen, punkt 20 (M, C, L, KD) 22.Åtgärder mot den globala antibiotikaanvändningen, punkt 21 (KD) 23.Antibiotikaanvändningen i EU, punkt 22 (C) 24.Antibiotikaanvändningen i EU, punkt 22 (KD) 25.Minknäringen, punkt 23 (V) 26.Djuromsorgsprogram m.m., punkt 24 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 25 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny djurskyddslag m.m. antar regeringens förslag till 1. djurskyddslag, 2. lag om ändring i lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 4. lag om ändring i lagen (2009:619) om djurskyddskontrollregister, 5. lag om ändring i läkemedelslagen (2015:315). Därmed bifaller proposition 2017/18:147 punkterna 1–5. 2017/18:2268 av (M), 2017/18:2759 av (M) yrkande 3, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 42, 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 3 (M) Ett gott djurskydd och respekten för djur 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 10 och 11. Reservation 4 (SD) 2017/18:2078 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2384 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Personer som är ansvariga för djurens välfärd 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Reservation 6 (M, C, L, KD) Grundläggande djurskyddskrav, god djurmiljö och naturligt beteende 2017/18:2253 av (M) och 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6. Reservation 7 (V) Tillräcklig tillsyn och krav på foder och vatten 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Reservation 8 (M, C, L, KD) Krav på stall och uppbindning m.m. 2017/18:2329 av (M). Förbud mot att överge djur m.m. 2017/18:2123 av (SD) yrkandena 1–3 och 5 samt 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 12. Förbud mot vissa handlingar mot djur 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 9 (SD) Förbud mot viss avel 2017/18:185 av och (båda SD) yrkandena 1–7. Tävling och offentlig förevisning 2017/18:179 av och (båda SD), 2017/18:371 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:801 av (S), 2017/18:858 av m.fl. (S), 2017/18:2826 av (M), 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 6–8, 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4, 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (M, C, L, KD) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 47. Reservation 13 (C, KD) Märkning och registrering av katter 2017/18:590 av (S), 2017/18:1049 av och (båda M), 2017/18:1092 av (S), 2017/18:1799 av och (båda S), 2017/18:2123 av (SD) yrkande 4, 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter 2017/18:2759 av (M) yrkande 2, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 44 och 45 i denna del och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) 2017/18:398 av (M), 2017/18:979 av och (båda C), 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 45 i denna del, 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Reservation 18 (M, C, L, KD) Reservation 19 (SD) Straff och andra sanktioner 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11. Reservation 20 (SD) Överklagande, ikraftträdande och övergångsbestämmelser 2017/18:2759 av (M) yrkande 1. Ökat internationellt arbete mot antibiotikaanvändning inom livsmedelsproduktionen 2017/18:2126 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 8. Reservation 21 (M, C, L, KD) Åtgärder mot den globala antibiotikaanvändningen 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. Reservation 22 (KD) 2017/18:1391 av (S), 2017/18:2126 av (M) yrkande 2, 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 21. Reservation 23 (C) Reservation 24 (KD) 2017/18:366 av (L), 2017/18:1126 av (S), 2017/18:2385 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3006 av (M) och 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 25 (V) 2017/18:1386 av (S) och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 26 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:147 Ny djurskyddslag och tre följdmotioner med sammanlagt 22 yrkanden. Vidare behandlas 96 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlats tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet innehåller 26 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Med anledning av propositionen uppvaktades utskottet vid sammanträdet av representanter för World Animal Protection, Compassion in World Farming , Djurskyddet , , Djurens Rätt och Vi konsumenter. Under uppvaktningen tog utskottet emot en skrivelse med förslag om katter (dnr 1860-2017/18). Ytterligare en skrivelse har inkommit i ärendet (dnr 1956-2017/18). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av djurskyddslagstiftningen och att lämna förslag till en ny djurskyddslag och djurskyddsförordning samt att ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). Utredaren fick i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa frågor. Exempel på detta var problemen med övergivna och förvildade djur och användning av djur för sexuella ändamål, hur dagens bestämmelse om naturligt beteende kunde förtydligas samt åtgärder för att vända utvecklingen inom aveln i en mer positiv riktning för djurskyddet. Utredaren redovisade sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) . Regeringen behandlade i propositionen Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2013/14:41) utredningens förslag i fråga om utnyttjande av djur för sexuella ändamål och definitionen av djurförsök. Dessutom behandlades förslaget om att ändra vilken myndighet som ska fatta beslut om verksamhetstillstånd inom försöksdjursområdet och godkännande av anläggningar för försöksdjur. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) behandlade regeringen utredningens förslag om reglering av kontrollprogram på djurskyddsområdet, införandet av ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor och en översyn av föreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden. I det aktuella förslaget till ny djurskyddslag behandlar regeringen utredningens förslag i övriga delar. Utredningens förslag om en sekretessbrytande bestämmelse för personal inom hälso- och sjukvården eller när det gäller djurskyddsproblem har utretts vidare inom . En promemoria med delvis ändrade lagförslag har tagits fram. Regeringen anser att tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sekretessbrytande bestämmelse (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 2016/17:243) är slutbehandlat i och med detta förslag. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslagen. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. En grundläggande bestämmelse om djurskydd finns i artikel 13 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Bestämmelsen innebär att unionen och medlemsstaterna ska ta hänsyn till välfärd för djuren som kännande varelser vid utformning och genomförande av unionens politik i fråga om bl.a. jordbruk, fiskeri och inre marknad. Det finns också ett flertal EU-direktiv på djurskyddsområdet. Bland annat regleras skydd av djur i animalieproduktionen, vilda djur i djurparker samt försöksdjur. Dessutom regleras minimikrav för att hålla svin, värphöns, slaktkycklingar och kalvar. Det finns också ett antal EU-förordningar på djurskyddsområdet vilka gäller direkt som svensk lag. Förordningarna reglerar huvudsakligen den offentliga kontrollen på djurskyddsområdet, djurtransporter och djurskydd vid slakt. De EU-rättsliga djurskyddsreglerna avser, med ett fåtal undantag, jordbruksområdet och de livsmedelsproducerande djuren. Andra djurslag, t.ex. sällskapsdjur, omfattas inte av några särskilda EU-rättsliga bestämmelser om djurskydd. har alltså endast en partiell inverkan på det område som den svenska djurskyddslagen omfattar. Kommissionen fattade ett beslut (2017/C31/12) om att inrätta en plattform för djurskydd. Plattformens uppgift är att bl.a. arbeta för ett bättre genomförande och en bättre tillämpning av . Plattformen ska möjliggöra för berörda parter att utbyta erfarenheter och bästa praxis och stimulera till frivilliga affärsåtaganden för att stärka djurskyddet och för att främja EU:s djurskyddsstandard globalt. Djurskyddslagen (1988:534) kompletterar de EU-förordningar som faller inom lagens tillämpningsområde. Genom djurskyddslagen har ett flertal av de ovannämnda EU-direktiven på djurskyddsområdet genomförts på nationell nivå. Även bestämmelser i konventioner om djurskydd har genomförts genom djurskyddslagen. Genomförande av EU-direktiv och konventioner sker dock också genom bestämmelser på förordningsnivå och genom föreskrifter som har meddelats av . Brott mot djurskyddslagens straffbestämmelser faller under allmänt åtal och prövas av allmän domstol. En statlig förvaltningsmyndighets beslut som fattas med stöd av djurskyddsbestämmelserna i ett enskilt fall kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Domstolen kan överpröva förvaltningsmyndighetens beslut och ändra eller upphäva det eller sätta ett annat beslut i dess ställe. I djurskyddslagen finns ett antal bemyndiganden som ger regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, en möjlighet att meddela närmare föreskrifter på olika områden. I djurskyddsförordningen (1988:539) finns både bestämmelser i sak som kompletterar djurskyddslagen och bemyndiganden för att meddela kompletterande föreskrifter. har meddelat ungefär 30 olika föreskrifter med stöd av bemyndiganden i djurskyddsförordningen. Föreskrifterna innehåller detaljerade bestämmelser om djurskydd och behandlar vitt skilda områden. Som exempel kan bl.a. nämnas regler för lantbrukets djur, djurtransporter, försöksdjur, odling av fisk, hållande av hund och katt, cirkusdjur samt djurhållning i djurparker. är den centrala myndigheten för djurskydd, medan länsstyrelserna i huvudsak sköter det operativa arbetet med djurskyddskontroll. Regeringen föreslår genom propositionen en ny djurskyddslag samt med anledning av det följdändringar i några andra lagar. Syftet med den nya djurskyddslagen är att säkerställa ett gott djurskydd och att främja en god djurvälfärd och respekt för djur. Lagen gäller djur som hålls av människan och, med undantag för vissa bestämmelser, viltlevande försöksdjur. Några bestämmelser gäller även övergivna djur av tamdjursart och förvildade djur av tamdjursart som inte ingår i etablerade populationer. I förslaget till ny djurskyddslag slås fast att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att de kan utföra sådana beteenden som de är starkt motiverade för och som är viktiga för deras välbefinnande (naturligt beteende) och att beteendestörningar förebyggs. Det införs ett krav på att den som håller djur eller på annat sätt tar hand om djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Det klargörs att djur av tamdjursart inte får överges. Det införs ett förbud mot att djur tränas för eller används i prov på ett sådant sätt att de utsätts för lidande, och förbudet mot dopning utökas och förtydligas. Ändrade bestämmelser om djurförbud föreslås för att skapa förutsättningar för en mer nyanserad och proportionerlig tillämpning. Regeringen föreslår slutligen genom propositionen en ny sekretessbrytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som gör det möjligt för personal inom hälso- och sjukvården och att lämna uppgifter om vissa djurskyddsproblem till kontrollmyndigheten för djurskydd eller till . De nya reglerna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del och avslår motionsyrkanden om målstyrda och konkurrenskraftiga regler. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (SD) och 3 (M). Regeringen föreslår att den nuvarande djurskyddslagen upphävs och ersätts med en ny djurskyddslag. Regeringen gör bedömningen att djurskyddslagen även bör vara en ramlag som innehåller de bestämmelser som är grundläggande och centrala för djurs välfärd. Bestämmelserna bör vara målinriktade och medge en flexibilitet vid tillämpningen. Mer detaljerade bestämmelser bör meddelas i förordning eller i myndighetsföreskrifter. I uppdraget till utredningen om översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll ingick att analysera hur lagstiftningen kunde göras mer flexibel och målinriktad. En sådan förändring av lagstiftningen bedömdes innebära en ökad möjlighet till flexibilitet för djurhållarna och möjliggöra en god djurhållning genom mer individuellt anpassade lösningar. En sådan förändring bedömdes även innebära att djurhållarens betydelse för djurens välfärd blir tydligare. framhölls att lagstiftningen också måste vara tydlig, förutsebar och kontrollerbar. Regeringen konstaterar i propositionen att djurskyddsutredningens betänkande (SOU 2011:75) inte utgör något underlag för ett mer omfattande skifte till någon ny typ av målstyrd reglering med t.ex. djurvälfärdsparametrar. Däremot redovisas att djurskyddslagen är förhållandevis målinriktad och flexibel till sin karaktär. Regeringen anser därför att den nya djurskyddslagen, i likhet med den nuvarande, även bör vara en ramlag och innehålla de centrala principerna och handlingsreglerna som är nödvändiga för att säkerställa ett gott djurskydd. Lagen bör däremot inte innehålla alltför detaljerade bestämmelser eftersom sådana bestämmelser kan behöva ändras relativt ofta, t.ex. för att anpassas till nya vetenskapliga rön eller för att kunna komma åt konkreta problem som uppstått i djurhållningen. Mer specifika bestämmelser som tydliggör hur kraven i lagen ska uppfyllas finns i djurskyddsförordningen men framför allt i föreskrifter som har meddelats av . Förordningen och myndighetsföreskrifterna på området är förhållandevis detaljerade, och regeringen bedömer att en relativt hög detaljeringsgrad kommer att behövas även i fortsättningen, dels med hänsyn till skyldigheter att införliva EU-lagstiftningen på djurskyddsområdet, dels med hänsyn till behovet av tydliga, förutsebara och kontrollerbara bestämmelser. lämnade även förslag på vissa andra åtgärder som syftade till att göra djurskyddslagstiftningen mer målinriktad och flexibel. Utredningen föreslog bl.a. att skulle få i uppdrag att se över sina föreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden, öka målstyrningen och göra föreskrifterna tydligare och lättare att förstå. Utredningen föreslog också att det skulle tas in särskilda bestämmelser i lagen om kontrollprogram som syftar till att upprätthålla och säkerställa en god djurvälfärd på annat sätt än genom krav i föreskrifter. I propositionen framhålls att regeringen och endast har vissa möjligheter att föreskriva om undantag eller i enskilda fall bevilja dispens från bestämmelser i förordning och föreskrifter. Enligt kommittémotion 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 ska regeringen säkerställa att den nya djurskyddslagen utformas så att regleringen går från detaljstyrning till målstyrning med en ändamålsenlig djurskyddsnivå. Enligt motionärerna behöver den svenska djurhållningen ha rätt förutsättningar för att kunna upprätthålla höga djurskyddskrav och vara konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Detaljstyrning leder enligt motionen ofta till mer byråkrati utan att djurvälfärden förbättras. På liknande sätt föreslås i kommittémotionerna 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 42 att dagens djurskyddslag ska gå från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskyddsnivå. Enligt motion 2017/18:2268 av (M) behövs en ökad helhetssyn i djurskyddslagstiftningen. Att djuret totalt sett har en bra livsmiljö och mår bra borde väga tyngre än brott mot obetydliga detaljer i komplicerade bestämmelser. Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 17 borde såväl regler som ersättningar för djurskydd i större utsträckning kopplas till resultat i stället för åtgärder. Syftet med djurskyddslagstiftningen bör vara att djuren ska må bra, men det syftet kan enligt motionärerna uppnås på olika sätt. I kommittémotion 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 1 efterfrågas en kostnads-nyttoanalys över hur man på effektivast möjliga sätt kan höja ambitionen på djurskyddsområdet. Motionärerna noterar att det finns en målkonflikt mellan förbättrad djurvälfärd inom lantbruket och svensk konkurrenskraft på området. Det bör därför utredas närmare hur man kan höja ambitionen på djurskyddsområdet på effektivast möjliga sätt utan att hämma konkurrenskraften. I motion 2017/18:2759 av (M) yrkande 3 understryks att myndigheterna inom djurskyddsområdet ska vara restriktiva med att bevilja dispenser så att kan ha ett modernt och bra djurskydd. När det gäller målinriktade och flexibla djurskyddsbestämmelser aviserade regeringen i propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) att bör få i uppdrag att se över sina föreskrifter för att göra dem mer målinriktade och flexibla där så är möjligt med en bibehållen djurskyddsnivå. Regeringen tog i samma proposition också ställning till utredningens förslag om kontrollprogram och bedömde att förslaget inte borde genomföras. I stället skulle beredningen inom av det alternativa förslaget i promemorian Reglering av frivilliga kontrollprogram för djuromsorg (dnr N2015/00334/RS) fortsätta. Enligt uppgift från bereds frågan om frivilliga kontrollprogram inom ramen för arbetet med en ny djurskyddsförordning. Den nya förordningen avses träda i kraft som den föreslagna djurskyddslagen. Vidare framgår av regleringsbrev att ska fortsätta förenklingsarbetet för att nå en positiv förändring i företagens vardag. Särskilt fokus ska vara på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt. Arbetet med att se över föreskrifter om djurhållningen i syfte att göra dem mer målinriktade och flexibla ska fortsätta. Förenklingsarbetet ska genomföras utan att skyddet för miljön, djurskyddet eller djurhälsan försämras. När det gäller frågan om resultatbaserade ersättningar framgår av meddelande om ett inriktningsförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (COM(2017) 713) att den framtida gemensamma jordbrukspolitiken avses vara mer resultatinriktad med fokus på grundläggande parametrar såsom jordbrukspolitikens mål och typer av insatser. Enligt meddelandet ska medlemsstaterna få ett större ansvar för hur målen uppfylls. framhåller kommissionen att säkringsprocessen behöver anpassas till den föreslagna resultatinriktade politiken, vilket inkluderar utveckling och tillämpning av stabila och mätbara indikatorer samt en trovärdig övervakning och rapportering av resultat. I faktapromemoria 2017/18:FPM36 om kommissionens meddelande ställer sig regeringen positiv till den föreslagna ökade målstyrningen och subsidiariteten. När det gäller djurskydd och konkurrenskraft konstaterar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att de regler och villkor som styr produktionen ofta är nödvändiga för att säkra t.ex. miljö, hälsa och djurskydd.