· H501KU34 · 2018-05-02 16:52:57 — Till att börja med yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2, även om vi har fler reservationer. Motionsbetänkandet Fri- och rättigheter, m.m. består av två avdelningar detta år: en om fri- och rättigheter, en om förebyggande av våldsbejakande extremism, som hör till vårt utskott. stod tidigare partiledare i talarstol och debatterade just fri- och rättigheter. Han refererade i sin tur till och motion om införande i grundlag av vissa av det nuvarande samhällets fundamentala principer, . betonade att det inte var någon tillfällighet att motionen väcktes - före . och skrev att det gällde att skydda samhället mot de överrumplingar från tillfälliga makthavare som i stat efter stat på den europeiska kontinenten vält rättsstatens och demokratins principer över ända och om nazismen och stalinismen, det vill säga kommunismen. Den moderata motionen fick stöd av en enig riksdag. , och är det vår grundläggande uppgift att arbeta för rättsstatens och demokratins principer samt alla människors lika värde och rätt till frihet. Åter till vårt betänkande. gavs det två tillkännagivanden till regeringen, dels om förslag till reglering av enskilda fysiska och juridiska personers möjlighet att få skadestånd av stat eller kommun vid överträdelse av , dels om en utredning med uppgift att analysera frågan om skadestånd vid överträdelse av grundlagsskyddade fri- och rättigheter i regeringsformen. infördes en bestämmelse om skadestånd vid överträdelser av i skadeståndslagen. När det gäller den andra frågan, om skadestånd vid överträdelse av regeringsformen, har regeringen redovisat en avsikt att under detta år tillsätta en utredning med uppdrag att analysera och överväga frågan. De motioner som , enskilt eller tillsammans, har skrivit om fri- och rättigheter rör främst rättighetsskydd för en enskild mot en annan enskild, en äganderätts- och näringsfrihetskommission, en gemensam värdegrund, diskriminering, en framtida översyn av regeringsformen, mänskliga rättigheter i EU och återkallande av medborgarskap. Vi menar att staten ska ha en skyldighet att skydda enskilda från kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som utförs av andra enskilda. Det stämmer överens med praxis. Vi anser att det vore värdefullt om detta även regleras i regeringsformens andra kapitel, att det slås fast att staten har en skyldighet att skydda enskilda på motsvarande sätt, som en påminnelse till lagstiftaren och en signal till alla som bor i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. Vi anser även att det bör tillsättas en äganderätts- och näringsfrihetskommission för att kartlägga hot mot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. Det är lättare att inskränka dessa fri- och rättigheter än andra då begränsningsreglerna och reglerna om vilandeförklaring i regeringsformens andra kapitel inte är tillämpliga på dem. Sedan lyfter vi betydelsen av värderingar i fråga om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, inklusive jämställdhet, och inte minst arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Dessutom saknas det regler som innebär att ett svenskt medborgarskap ska kunna återkallas bland annat då någon begår ett brott som är till allvarlig skada för statens vitala intressen, som till exempel terroristbrott. Detta skiljer oss från länder som , och . Lagstiftning är även på gång i . Det finns skäl att ändra på detta även i . Exempelvis om man har dubbla medborgarskap och begår terroristbrott ska man i vissa fall kunna få sitt svenska medborgarskap återkallat. hade sammanträde och utfrågningar av två statsråd. Någon timme senare och , på , inträffade det som inte fick hända. En gärningsman, inspirerad av våldsbejakande islamistisk extremism, körde i hög fart en stulen lastbil ned för gatan. Fem människor dödades. Ännu fler skadades, och många människor lever med fruktansvärda minnen från detta attentat. De våldsbejakande extremistmiljöerna i består av omkring 3 000 hotaktörer. Av dem är drygt 2 000 våldsbejakande islamistiska extremister, medan övriga finns i vitmaktrörelsen och autonoma miljöer. Det sa tidigare säkerhetspolischef vid ett seminarium i , och det står även i . Att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism är fundamentalt. Det krävs, vid sidan av rättsväsendets insatser, som främst rör justitieutskottet, ett framgångsrikt förebyggande arbete. träffades en överenskommelse om åtgärder mot terrorism mellan regeringspartierna och Alliansen. Överenskommelsen har sin utgångspunkt i den tidigare överenskommelsen . I överenskommelsen berörs bland annat stärkt samarbete mellan Säkerhetspolisen och , nationella insatsteam mot extremism och en sekretessbrytande bestämmelse för polis och kommun. I har vi upprepade gånger försökt föra konstruktiva samtal över blockgränserna, som har lett till ett antal tillkännagivanden. Jag vill lyfta fram att utskottet även detta år har enats om ett tillkännagivande, om mobilisering av goda krafter i civilsamhället och näringslivet för att motverka våldsbejakande extremism och radikalisering, särskilt i digitala miljöer, och om en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar i enlighet med och motion. Det är viktigt att olika kommunikatörer sprider positiva budskap om demokrati och våra grundläggande värden, mot extremisternas världsbild. Staten är ofta inte en tillräckligt effektiv avsändare av argument mot extremism och för frihet och demokrati. I stället behöver civilsamhället och företag mobiliseras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. Dessutom har skrivit motioner om bland annat kommunernas ansvar och utländska bidrag till trossamfund. För att arbetet med att motverka radikalisering och våldsbejakande extremism ska tas på största allvar och få den tyngd som är nödvändig för att man långsiktigt ska kunna nå framgång anser vi att ansvaret för detta arbete bör ligga på högsta nivå i kommunerna. Sedan vill vi få en tydligare bild av utländska bidrag till trossamfund och i vilken mån de är förknippade med villkor av olika slag. Vi vill att regeringen ska ta initiativ till en översyn av detta. Demokrati, rättsstatens principer samt alla människors lika värde och rätt till frihet är centrala frågor såväl som och . Att förebygga våldsbejakande extremism och terror som kan orsaka stor skada för oskyldiga människor är en av samhällets och vår tids absolut viktigaste frågor. Det här betänkandet innehåller inte mindre än 22 reservationer och tre särskilda yttranden, och det är med glädje som jag kan konstatera att har kunnat nå samförstånd med övriga partier i en eller kanske till och med en och en halv reservation. Jag återkommer till vad jag menar med det. Vi kan börja med reservation 22 om utländska bidrag till trossamfund. I och övriga västvärlden har vi ett problem kopplat till islam i allmänhet och islamism i synnerhet. Problemet med islam är att den bejakar värderingar som inte passar i det svenska samhället. Problemet med islamism är att den övergår i politik som ofta är just våldsbejakande. var absolut först ut med att påtala dessa problem. Därefter har andra partier delvis valt att slå följe, och detta är så klart välkommet. Med islams intåg i kom även dess värsta gren med på köpet: wahhabismen. Detta är en till och med för islam mycket extrem tolkning av trosinriktningen, och det är även den dominerande religionen i det rika . Denna tolkning av islam sprids sannolikt också i många moskéer runt om i . Det är okänt i vilken utsträckning som muslimska trossamfund i tar emot utländska bidrag och i vilken mån dessa bidrag är förknippade med villkor av olika slag. Vissa studier som utförts i andra länder i ger vid handen att bland annat och ger bidrag till trossamfund som har verksamhet runt om i . Någon systematisk heltäckande studie har däremot inte gjorts. För att kunna få en tydligare bild av detta och därmed också bättre kunna bedöma om sådana bidrag utgör ett påtagligt problem menar vi att regeringen bör ta initiativ till en översyn av hur många svenska trossamfund som tar emot utländska bidrag samt vilka belopp, ändamål och framför allt villkor som eventuellt kan förekomma. Vad gäller den halva reservationen, fru talman, är det som så att det förekommer att människor ljuger eller mutar tjänstemän för att få uppehållstillstånd och senare också medborgarskap i . Vidare förekommer det att individer ger sig av för att delta i främmande makts styrkor på ett sätt som strider mot internationell lag eller intressen, såsom terrorism. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. anser att felaktigt förvärvade eller uppenbart förbrukade medborgarskap ska kunna återkallas, även om det innebär att en sådan person faktiskt skulle kunna bli statslös. Den som döms för terroristbrott ska alltid kunna få sitt svenska medborgarskap indraget, inte bara då personen har dubbelt medborgarskap utan även om det gör en person statslös. Den som erhåller medborgarskap eller uppehållstillstånd på falska grunder, till exempel genom att ljuga om sin identitet eller andra förutsättningar, ska omgående få dessa ogiltigförklarade samt utvisas ur landet som följd. Det här är något som har drivit länge och som efter många års tankeverksamhet åtminstone delvis instämmer i. skriver i sin reservation att man vill utreda frågan om återkallande av medborgarskap om någon erhållit detsamma på grund av hot eller muta eller om man döms för terrorbrott. Det som skiljer oss är egentligen att bara vill utreda frågan, i alla fall initialt, detta trots att redan finns flera utredningar. Därför vill jag gärna sträcka ut en hand till och : oss diskutera den här frågan tillsammans och återkomma med ett gemensamt förslag till . Även är såklart välkomna, eftersom även de vill återkalla medborgarskapet när det är uppenbart att en person fått det genom mutor eller bestickning. Jag vill även säga något om böneutropen. Där har vi i en klar och tydlig linje: SD vill förbjuda böneutrop från religiösa byggnader. ljöd det första böneutropet från den minareten i moskén belägen i . Det var, vad jag har kunnat finna, också det första böneutropet någonsin från en moské på svensk mark. Beslutet att tillåta böneutrop i kommer förmodligen att få en prejudicerande verkan för andra kommuner i vårt land, och liknande önskemål har redan framförts från andra muslimska organisationer runt om i . Därför bör frågan också behandlas i . Trosuppfattning är, och ska vara, en privatsak mellan den enskilde och hans eller hennes gud eller gudar. Om en religiös grupp vill föra ut sitt budskap på offentlig plats är det också rimligt att de förutsätts agera som övriga grupper i samhället, nämligen genom att söka polistillstånd för det aktuella fallet. Här har i ett särskilt yttrande anfört att de är emot institutionaliserade och återkommande böneutrop som människor inte kan undkomma i sina hem. Att med regelbundenhet proklamera en religion över och in i människors hem är något annat än kyrkklockor, som därtill är del av vår tradition och en kulturell sedvänja. Detta tycker jag är en sund inställning från och en välformulerad skrivning, och jag hoppas att vi ska kunna hitta en gemensam ståndpunkt i den här frågan . Med det vill jag gå över till några frågor där vi i än så länge är ensamma. Jag kommer att uppehålla mig vid islam till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. beslutade att införa ett förbud mot heltäckande muslimsk slöja på offentliga platser. valde att införa ett liknande förbud. Man förbjöd dock inte bara heltäckande slöja på offentliga platser utan bestämde dessutom att män som tvingar sina hustrur eller döttrar att bära heltäckande slöja ska kunna dömas till dryga böter och till och med fängelse. Som en direkt följd av de islamistiska terrordåden i valde flera franska orter i södra dessutom att införa lokala förbud mot täckande strandklädsel med religiösa förtecken. För oss sverigedemokrater är det av största vikt att vi försvarar våra demokratiska, kulturella och sekulära värderingar mot alla försök att bekämpa dessa. Ett led i detta är att vi förbjuder den heltäckande och kvinnoförtryckande slöjan på alla offentliga platser. Detta angränsar dessutom till ämnet integration. stadgas att det allmänna ska främja minoriteters egen kultur och samfundsliv i . Det här är enligt vår mening extra olyckligt då det inte överensstämmer med principen om att invandrare i ska assimileras snarare än integreras. Sådana kulturella undantag bör endast vara förbehållna fem erkända nationella minoriteter. Vidare menar vi att regleringen när det gäller just diskriminering är olycklig, eftersom den riskerar att fler blir exkluderade än inkluderade och lätt leder till ett resonemang som landar i att alla är jämlika men vissa är lite mer jämlika än andra. Den lagstiftning vi har mot diskriminering bör därför ändras så att den omfattar alla i samma utsträckning och med samma skydd. Vårt betänkande från innehåller svar på ett sextiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2017. Nästan alla avstyrks, men några har av KU lagts till grund för ett tillkännagivande om nationell samordning och en nationell kommunikationsstrategi. Grunden för tillkännagivandet är motioner för att få till stånd en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet och en nationell kommunikationsplan mot radikalisering och terrorism. Det är förslag från allianspartier som stöder och som också regeringspartierna i KU ställt sig bakom - därav tillkännagivandet. stöder också ett motionsyrkande om en äganderätts- och näringsfrihetskommission för att kartlägga hot och inskränkningar i äganderätten och näringsfriheten. Vi vill stärka det rättsliga skyddet för ägande- och näringsfriheten. Det har i KU lett till en gemensam alliansreservation, eftersom allianspartierna inte har fått stöd för detta yrkande av övriga partier. Under avsnittet i betänkandet om mänskliga rättigheter i EU behandlas ett yrkande från partimotion om att ska driva på för att EU ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och att medlemsländerna inte ska tillåtas att bryta mot dessa grundläggande principer. I en alliansreservation lyfter vi fram den oroande utvecklingen i EU-länder som , och och de krav på åtgärder vi vill ställa på EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. Jag yrkar bifall till utskottets förslag om tillkännagivande och till Alliansens reservation 2. Som sagts från talarstolen diskuterar vi alltså betänkande KU34 Fri- och rättigheter, m.m. Jag kan konstatera att det läggs ganska mycket energi på med mera och i en del fall väldigt lite på fri- och rättigheter, snarare mer på olika former av inskränkningar och repression, vilka kläder folk ska få ha på sig och liknande. Vi i tycker att det är viktigt att man själv får välja det. Det är en del av fri- och rättigheter. Jag kommer därför att lyfta fram bara en enda reservation här. Jag tar en som handlar mänskliga rättigheter i EU och hbtq-personers rättigheter. Jag yrkar bifall till vår reservation nr 18. I flera av EU:s medlemsländer är det fortfarande en väldigt utbredd diskriminering av hbtq-personer, och i många länder förvärras läget kontinuerligt. Det är också inskränkningar vad gäller fri- och rättigheter till det fria ordet och allt sådant. Det känner vi till; det pratar vi mycket och ofta om. Men vad gäller personer som tillhör gruppen hbtq- och transpersoner blir det bara värre och värre på väldigt många ställen. Det har blivit tydligt att ett EU-medlemskap inte alls är en garant för att personer ska undgå diskriminering. Det är viktigt att markera att diskriminering på grund av sexualitet och könsidentitet inte är förenligt med ett medlemskap i . Många länder försämrar sina regelverk och diskriminerar alltmer efter att man har gått med. Man har haft en högre ribba, sedan går man med i EU och förvärrar då läget. Vår uppfattning är att det borde få konsekvenser för enskilda medlemsstater som väljer att inskränka sina medborgares rättigheter. Vi borde se över möjligheterna att vidta åtgärder mot de medlemsländer som inte efterlever de mänskliga rättigheter som är en grund för det europeiska unionsmedlemskapet. Vi menar att man måste agera kraftfullt och sätta hårdare press. Därför yrkar jag, som sagt, bifall till reservation 18. Jag misstänkte att flera av talarna skulle inrikta sig främst på den del av betänkandet som rör just förebyggande av våldsbejakande extremism, eftersom det är ett ämne som utskottet engagerat sig hårt i, både i förra årets betänkande rörande förebyggande av våldsbejakande extremism, med fyra tillkännagivanden, och också då vi följer samma linje. Det är alltså ett mycket engagerat och drivande utskott som tar frågan om hur vi ska göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism på största allvar och hur vi då kan värna demokratin. Utöver detta vill jag hänvisa till de förslag som Liberalerna har lagt fram om till exempel skärpt lagstiftning mot terrorresor och finansiering, kriminalisering av värvning till eller uppvigling till stöd för terroristverksamhet via sociala medier, en utvidgning av de brott som omfattas av terroristbrottslagen och ökade resurser mot terrorism, extremism med mera. Därmed kommer jag att fokusera på den del av betänkandet som rör just fri- och rättigheter. För en liberal är det nämligen några av de vackraste ord som finns och också de som utgör grunden för mitt politiska engagemang. Det borde ju vara något som man enkelt kunde komma överens om, för vem vill inte ha både frihet och rättigheter? Men så enkelt är det som bekant inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. I detta betänkande hamnar utskottet i frågan om var och hur gränsen ska dras för var mina rättigheter upphör så att andras rättigheter kan upprätthållas. Var går gränsen mellan religionsfrihet och friheten från religion? Var går gränsen mellan den egna äganderätten och den gemensamma? Hur skyddar vi minoriteters fri- och rättigheter utan att majoritetssamhället kommer i kläm? Hur ska vi se till att de fri- och rättigheter som vi anser att våra svenska medborgare ska garanteras också garanteras alla EU-medborgare? Vi liberaler blir ibland kallade för kluvna eftersom vi ofta resonerar från flera olika synvinklar. Det kan då bli otydligt var vi står, och det förstår jag. Men är det faktiskt ett perspektiv som fler borde anlägga på flera av frågorna i detta betänkande. Böneutrop kan upplevas som störande. Det kan också anföras att det inte är vilket ljud som helst, eftersom det uppmanar till en viss religion. Men utgör det verkligen ett så stort ingrepp i friheten i människors vardag att vi ska fatta generella beslut i riksdag mot detta? Jag tycker inte det. Jag tycker att det är ett beslut som med gott förnuft och existerande lagar kan hanteras på ort och plats, om viljan finns. En annan av betänkandets frågor, frågan om diskriminering, tror jag att vi alla är emot. Diskriminering borde alla vara emot. Men när man granskar vad de olika partierna lägger i begreppet ser man att det finns stora skillnader. Medan jag, enkelt uttryckt, menar att vi har en diskrimineringslag som ska göra det möjligt för alla individer att hävda sin rätt och sin individualitet, att man ska ha så lika möjligheter och rättigheter som möjligt oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder, finns det vissa som anser att vi inte behöver ta hänsyn till åtminstone vissa av dessa diskrimineringsgrunder, eftersom det viktigaste verkar vara att man ska anpassa sig, att man ska vara en del av det hela. Jag anser att ett sådant synsätt är ett sätt som ligger skrämmande likt totalitära staters syn på människor, och jag hävdar bestämt att vår diskrimineringslagstiftning är ett viktigt verktyg för ett bättre samhälle och en hållbar demokrati. EU-medlemskapet, som liberaler värnar så starkt, är i sig inte någon garant för att de grundläggande fri- och rättigheterna alltid respekteras. EU saknar faktiskt effektiva verktyg för att motverka brott mot de mänskliga rättigheterna när de begås av medlemsstaterna själva. Därför behöver vi en kraftigare rättighetsmekanism i EU. Liberalerna har därför länge menat att måste agera kraftfullt så att det skapas en MR-mekanism som innebär tydliga konsekvenser för de medlemsstater som inte garanterar eller till och med själva begår brott mot medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter. Kommissionen behöver möjlighet att dra ett medlemsland inför för brott mot de grundläggande värderingar som listas i Lissabonfördraget med kännbara sanktioner i form av exempelvis frysning av EU-medel eller indragen rösträtt i rådet. Priset ska vara högt för den som bryter mot unionens grundläggande värderingar, precis som det är mot den som trotsar unionens ekonomiska regelverk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. Vi behöver värna rättsstatens principer. Det handlar inte om att peka finger eller agera besserwisser, utan det handlar om att leva upp till detta betänkandes intentioner inte bara i utan också i EU. Jag ställer mig bakom alla L-motioner samt de gemensamma alliansmotioner som Liberalerna också verkar för. Men för kammarens tålamods skull yrkar jag bifall bara till reservation 17 om de mänskliga rättigheterna i EU. Jag tror att jag glömde yrka bifall till mina reservationer i mitt inledningsanförande, så jag passar på att yrka bifall till reservationerna 7 och 10 så att jag får det till protokollet. lyfter fram en viktig fråga när hon talar om diskriminering. Det är en debatt som jag vill minnas att vi har haft också . säger att det är viktigt att alla människor omfattas av diskrimineringslagen. Och där, fru talman, är vi faktiskt helt överens. Men jag förstår att det var oss som du syftade på, även om du inte nämnde oss vid namn, när du talade om synen på diskrimineringslagen och de diskrimineringsgrunder som finns upptagna i vår grundlag. Skillnaden är att vi vill ta bort den uppräkning som finns . finns det en systematik med en lång uppräkning av olika diskrimineringsgrunder. Det talas i regeringsformen om kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter. Det vi talar om är all form av otillbörlig diskriminering, och det omfattar faktiskt alla. Då finns det inte någon risk att man hamnar i ett resonemang som det jag tog upp i mitt anförande om att alla är jämlika men vissa är mer jämlika än andra. Skulle inte detta kunna vara en bättre lösning, så att vi får en likvärdig och likställd diskrimineringslag och även regeringsform? Med risk för att göra detta till mitt kortaste inlägg någonsin: Nej, det löser inte problemet. Jag skulle snarare säga att bidrar till ett mycket större problem genom att lyfta bort alla diskrimineringsgrunder och i stället skapa en enda stor diskrimineringslag. På vilket sätt skulle det förbättra situationen för dem som kommer från andra länder, har en annan kultur och vill bli en del av men möts av människor som anser att de inte har lika mycket rättigheter för att de inte ser ut och beter sig som infödda svenskar? På vilket sätt skulle förslag till diskrimineringslagstiftning lösa det? Jag skulle kunna göra detta till mitt kortaste genmäle någonsin genom att svara: Den är bättre för att den helt enkelt omfattar alla efter samma förutsättningar och helt likvärdigt. Detta är uppenbart något som inte delas av Liberalerna. De förordar i stället tillsammans med övriga partier en ordning med en lång uppräkning av diskrimineringsgrunder, vilket gör att personer som inte faller under dessa diskrimineringsgrunder riskerar att inte träffas av de lagstiftningar vi har på området. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fri- och rättigheter, m.m. Vår lösning är enkel. Det handlar om att stifta en lag mot otillbörlig särbehandling som gäller alla efter samma måttstock.