bet · H501KU31 · 2018-02-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete och tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rör frågor om regional nyhetsbevakning, skydd för journalister och medieredaktioner, evenemangslista, och tv, möjligheten till upprättelse gentemot medier, pressetik och genmälesrätt, mediekoncentration och förbud mot störande radioreklam. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C). 30 yrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skydd för journalister och medieredaktioner Lättare att få upprättelse gentemot medier Förbud mot störande radioreklam 1.Regional nyhetsbevakning, punkt 1 (C) 2.Evenemangslista, punkt 3 (SD) och tv, punkt 4 (SD) 4.Lättare att få upprättelse gentemot medier, punkt 5 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1128 av och (båda S), 2016/17:1609 av och (båda S), 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1, 4 och 5, 2017/18:1841 av och (båda S), 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 1 (C) Skydd för journalister och medieredaktioner 2016/17:3286 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 11. 2016/17:2593 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1609 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (SD) 2016/17:8 av och (båda SD), 2017/18:24 av och (båda SD), 2017/18:1606 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2191 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:2763 av (M) och 2017/18:3253 av (M). Reservation 3 (SD) Lättare att få upprättelse gentemot medier 2017/18:3649 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 4 (SD) 2016/17:2517 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3336 av (SD) yrkandena 1–3. 2016/17:693 av (SD) yrkande 1. Förbud mot störande radioreklam 2017/18:589 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 30 motionsyrkanden om massmediefrågor från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionsyrkandena rör frågor om regional nyhetsbevakning, skydd för journalister och medieredaktioner, evenemangslista, och tv, möjligheten till upprättelse gentemot medier, pressetik och genmälesrätt, mediekoncentration och förbud mot störande radioreklam. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt regional nyhetsbevakning. Jämför reservation 1 (C). Per Lodenius m.fl. (C) begär i de likalydande kommittémotionerna 2016/17:2972 yrkande 1 och 2017/18:3773 yrkande 1 tillkännagivanden om behovet av att skyndsamt vidta åtgärder för att säkra tillgången på en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Motionärerna anför att det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet. Medievärlden har breddats, som många lokalredaktioner har lagts ner. Det finns dessutom en tendens att medierna blir smalare och att nyhetskonsumenterna vänder sig till medier som bekräftar den egna världsbilden. och (båda S) begär i motion 2016/17:1128 ett tillkännagivande om åtgärder för att stimulera fler att välja att betala för journalistik. Motionärerna hänvisar till den pågående strukturomvandlingen inom medieområdet och att bl.a. närmare 100 lokalredaktioner har avvecklats. Att tillfälligt rikta ett stöd, som en avdragsmöjlighet, direkt till mediekonsumenterna skulle enligt motionärerna kunna vara ett sätt att stimulera fler medborgare att betala för journalistik i digitala kanaler. I motion 2017/18:1841 gör samma motionärer ett liknande yrkande om att överväga stimulansåtgärder för att få fler att följa med i den digitala omställningen på medieområdet. Syftet är att stimulera fler att vilja betala för kvalitetsjournalistik. I motion 2016/17:1609 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att stärka den regionala nyhetsbevakningen i hela landet. Utvecklingen av medielandskapet riskerar enligt motionärerna att leda till en större uppdelning av landet. Landsbygden riskerar att hamna i en politisk och demokratisk skugga som bl.a. riskerar bana väg för odemokratiska krafter. I de likalydande kommittémotionerna 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:3773 yrkande 3 begärs tillkännagivanden om att öka postverksamhetens effektivitet och minska miljöpåverkan genom att möjliggöra samdistribution av post och tidningar. Enligt motionärerna bidrar samdistribution till en bättre tillgänglighet både på landsbygden och i tätorter, vilket är av största vikt också för tillgången till lokaljournalistik och därmed en fungerande demokrati. Ett likalydande yrkande görs i kommittémotion 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 29. Per Lodenius m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2972 yrkande 5 och i den likalydande kommittémotionen 2017/18:3773 yrkande 4 att regeringen ser över förutsättningarna för att ta del av medier digitalt i hela landet. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället, och motionärerna vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Enligt motionärerna är utbyggnaden av bredband en ödesfråga för tillgängligheten. Målet för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Detta mål godkändes av 2014 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målet, resultatredovisningen och politikens inriktning för området medier behandlas samlat av regeringen varje höst i budgetpropositionen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och bereds således av kulturutskottet. Syftet med det nuvarande presstödet är att värna mångfalden på dagspressmarknaden. Stödet lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade dagstidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Bestämmelser om presstöd finns i presstödsförordningen (1990:524), och förordningen gäller t.o.m. utgången av 2019. Utvecklingsstödet är ett nytt stöd på medieområdet, och finansieringen av stödformen behandlades av regeringen och (se prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). bemyndigade regeringen att för anslaget 8:1 Presstöd besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på sammanlagt högst . Utvecklingsstödet, som är ett statligt stöd, godkändes av Europeiska kommissionen (kommissionen) , och regeringen har därefter utfärdat förordningen (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Förordningen trädde i kraft och upphör att gälla vid utgången av 2020. Utvecklingsstödet beskrivs i förordningen som statsbidrag till tryckta allmänna nyhetstidningar för utveckling av elektroniska publiceringstjänster, och syftet med stödet är att främja mediemångfald och demokratisk debatt genom att ge tryckta allmänna nyhetstidningar förutsättningar att långsiktigt utveckla elektroniska publiceringstjänster med redaktionellt innehåll av hög kvalitet (1 och 2 §§). Utvecklingsstödet är inte avgränsat till dagstidningar, utan stödformen är öppen för alla tryckta allmänna nyhetstidningar som uppfyller vissa krav som uppställts i förordningen. Stödet ska rymmas inom ramen för presstödsanslaget och fördelas i mån av tillgängliga medel. fick – en parlamentariskt sammansatt kommitté – i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen och lämna förslag till utformningen av ett framtida stödsystem. överlämnade sitt slutbetänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). I betänkandet finns en redovisning av kommitténs överväganden och förslag om ett framtida statligt stöd till dagspressen. En del av presstödskommitténs redovisade förslag och bedömningar behandlades i regeringens proposition 2014/15:88 Statens stöd till dagspressen. En redovisning av utskottets behandling av bl.a. propositionen finns nedan. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya mediepolitiska insatser när presstödet i dess nuvarande form upphör (dir. 2015:26). Enligt direktiven skulle en utgångspunkt för analysen vara de demokratiska utmaningar som följer av medieutvecklingen och den förändrade medieanvändningen. Allmänhetens behov av allsidig information och individens möjlighet att vara demokratiskt delaktig oberoende av bostadsort skulle vidare stå i fokus. Med utgångspunkt i analysen skulle utredaren lämna förslag till utformning av nya mediepolitiska verktyg. Enligt direktiven skulle förslagen syfta till att främja möjligheterna för allmänheten att ta del av journalistik som präglas av mångfald, allsidig nyhetsförmedling, kvalitet och fördjupning, oavsett var i man bor. Analysen av behovet av insatser skulle presenteras i ett delbetänkande. Utredningen, som tog namnet (Ku 2015:01), presenterade delbetänkandet Medieborgarna & medierna. En digital värld av rättigheter, skyldigheter – möjligheter och ansvar (SOU 2015:94). I delbetänkandet lämnades en analys av det svenska medielandskapet utifrån ett medborgarperspektiv. I betänkandet behandlades bl.a. mediepolitikens roll, medborgarnas medieanvändning, mediernas förändrade innehåll, mediepolitikens verktygslåda och möjliga scenarier för framtiden. Utredningen lyfte bl.a. fram begreppet medieborgaren, en medborgare som använder medier för att själv producera innehåll och sprida det till andra. presenterade medieutredningen sitt slutbetänkande En gränsöverskridande mediepolitik. För upplysning, engagemang och ansvar (SOU 2016:80). I betänkandet lämnar ett förslag till ett nytt mediestöd för allmänna nyhetsmedier. Förslag lämnas till en ny lag om mediestöd och en mediestödsförordning. Enligt förslaget skulle det nya stödsystemet ha ersatt det befintliga presstödet . En mediestödsnämnd ska pröva ansökningar om mediestöd. I betänkandet föreslås att majoriteten av nämndens ledamöter ska nomineras på personliga mandat av mediebranschen. För att säkerställa processens rättssäkerhet ska ordförande och vice ordförande i nämnden vara eller ha varit ordinarie domare. Stödet ska kunna ges till allmänna nyhetsmedier som uppfyller vissa villkor. Det redaktionella innehållet ska utgöra av hela innehållet, det exklusiva egenproducerade redaktionella innehållet ska utgöra av hela innehållet, mediet ska vara allmänt tillgängligt, riktat till en svensk målgrupp, spritt under egen titel med ansvarig utgivare, publiceras eller sändas minst samt ha en god användarförankring. Inre mångfald i betydelsen olika representationer och perspektiv ställs som tröskelkrav för stöd. Ett stödberättigat medium ska också präglas av principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Mediestödet bygger på principen att kvalitativ oberoende nyhetsrapportering kan ske i alla innehålls- och spridningsformer. Stödet omfattar incitament för att bevaka bredare områden, för att minimera antalet kommuner där medborgarna inte har tillgång till journalistik, samt för att tillgängliggöra innehållet för personer med funktionsnedsättning. Stödet ska kunna ges som produktionsstöd, distributionsstöd samt innovations- och utvecklingsstöd. Mediestöd ska även kunna lämnas till allmänna nyhetsmedier som är riktade till det samiska folket och de nationella minoriteterna, men då ställs lägre villkor för periodicitet och användarförankring i den breda populationen. Mediestöd ska även under vissa förutsättningar få lämnas till allmänna nyhetsmedier som utgörs av nyhets- och bildbyråer. Nystartade initiativ stimuleras genom att lägre villkor för mediestöd vad gäller god användarförankring ställs . Det nya mediestödet öppnar för fler potentiella stödmottagare, vilket kräver en vidgad budgetram. Utredningen föreslår också att Myndigheten för press, radio och tv ska tillföras medel för att härbärgera mediestödsnämnden och för att nämnden ska kunna hantera fler kvalitativa bedömningar och anlita ett stort antal externa experter för beredningen av ansökningar. För att skapa ett större oberoende för mediestödsnämnden bör dess långsiktiga placering omprövas om eller när mediebranschens organisationer skapar ett civilrättsligt organ i syfte att härbärgera verksamheten. Betänkandet bereds i . Regeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommitté i uppdrag att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). Kommittén, som antog namnet Parlamentariska public service-kommittén, överlämnade delbetänkandet Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79). I delbetänkandet lämnas förslag till en ny finansierings- och uppbördsmodell för public service. Kommittén lämnar även vissa förslag i syfte att stärka oberoendet för public service. I delbetänkandet lämnas vidare en beskrivning av medieutvecklingen med fokus på hur medborgarnas tillgång till och användning av radio och tv förändras. Sammantaget ger utvecklingen en bild av att möjligheten för programbolagen att tillhandahålla sitt utbud via internet får en allt större betydelse. En grundläggande drivkraft är den tekniska utvecklingen som möjliggör konsumtion av tv och radio också via datorer, surfplattor och mobiler. Det ger förutsättningar för en flexibel och individuell mediekonsumtion som uppskattas av publiken. minskar den traditionella tv-apparatens betydelse. Ett framtidssäkert finansieringssystem måste förhålla sig till detta och att den kontinuerliga teknikutvecklingen kommer att innebära fortsatta förändringar i konsumtionsmönstren. Delbetänkandet har remitterats och sista dag att svara på remissen var . Genom tilläggsdirektiv till kommittén beslutade regeringen att utvidga uppdraget till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst kan utformas (dir. 2017:73). Kommittén ska bl.a. föreslå hur utbudet ska nå ut till publiken. Enligt direktiven har de senaste årens medieutveckling skapat nya förutsättningar för alla traditionella medier, inklusive public service. Gränserna mellan olika typer av medier blir allt svårare att upprätthålla och mediekonsumtionen individualiseras. Tillgången till kvalitativ granskade journalistik minskar i delar av landet. Både förutsättningarna att nå ut till publiken i hela landet och publikens krav på tillgång till medieinnehåll förändras. Utvecklingen innebär både möjligheter och utmaningar, vilket bl.a. beskrivits i två betänkanden (SOU 2015:94, SOU 2016:80). Kommittén ska med utgångspunkt i de analyser av medieutvecklingen som gjorts sammanfatta och beskriva konsekvenserna för radio och tv i allmänhetens tjänst och hur förändringen i konsumtionsmönster påverkat programföretagens förutsättningar att nå ut till publiken. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag till Myndigheten för press radio, och tv gav regeringen för press, radio och tv i uppdrag att mot bakgrund av medieutvecklingen och särskilt dess påverkan på lokal och regional journalistik, analysera effektiviteten i de villkor i sändningstillstånden och anslagsvillkoren för () och (SvT) som reglerar bolagens uppgift att spegla förhållanden i hela landet. Analysen ska avse spegling utifrån geografiska utgångspunkter (dnr Ku2017/02645/MF). I de nuvarande sändningstillstånden för och anges bl.a. att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet, och nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. Enligt anslagsvillkoren ska den del av allmänproduktionen i programföretagens rikssändningar som produceras utanför uppgå till . Uppdraget ges mot bakgrund av de senaste årens omfattande medieutveckling som bl.a. beskrivits i betänkanden. Regeringen anser att det finns skäl att göra en ny analys av effektiviteten i de villkor som är av relevans för public service-bolagens uppdrag att spegla hela landet utifrån geografiska utgångspunkter. Uppdraget ska slutredovisas . En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över postlagstiftningen (dir. 2015:87). Utredningen fick i uppdrag att kartlägga och göra en samhällsekonomisk analys av postmarknaden och digitaliseringens effekter på den. Utredningen skulle särskilt analysera behovet och efterfrågan i olika delar av landet, postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice och effekterna av samdistribution. Genom tilläggsdirektiv beslutade (dir. 2015:124) förlängdes uppdraget till . Utredningen, som tog namnet postlagsutredning (N 2015:06), lämnade sitt slutbetänkande Till sista utposten. En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningens bedömning är att det redan med dagens reglering finns goda möjligheter till samdistribution. Möjligheten till samdistribution av brev med tidningar begränsas dock av tidskraven för övernattbreven. Med ett borttaget krav på övernattbefordran blir det möjligt att dela ut brev tillsammans med tidningar knappt efter inlämning. Utredningens slutsats är att digitaliseringen har bidragit till en viss skärpt konkurrens på brevmarknaden, främst i de första produktionsleden samt ökat möjligheterna till samdistribution. Betänkandet bereds i . beslutade den dåvarande regeringen om en bredbandsstrategi, och målen formulerades med sikte på 2020. Enligt (), som följer upp regeringens bredbandsstrategi, finns det goda förutsättningar för att nå målen i bredbandsstrategin (PTS-ER-2016:17). lämnade Utredningen om effektivare användning av statens bredbandsinfrastruktur (N 2014:05) betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) till regeringen. Utredningen har analyserat hur statens bredbandsinfrastruktur ska kunna effektiviseras genom bättre samordning. Betänkandet har varit på remiss . presenterade regeringen en ny bredbandsstrategi (helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi, N2016/08008/D). I regeringens bredbandsstrategi har mål för tillgång till bredband definierats, liksom ett antal strategiska fokusområden. Regeringens vision är ett helt uppkopplat och som ett led i att förverkliga visionen har regeringen satt bredbandsmål. bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst , och 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 113) framhåller regeringen att den har gjort satsningar för att främja och underlätta utbyggnaden av bredband för både offentliga och privata aktörer. Satsningen på de regionala bredbandskoordinatorerna fortsätter. Totalt har de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna tilldelats ca . överlämnade regeringen skrivelse 2017/18:54 om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet till . I skrivelsen redovisar sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har gjort i rapporten i världsklass? Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (RiR 2017:13). konstaterar att bredbandstäckningen är god och att utbyggnaden går framåt, men att den dock är ojämnt fördelad mellan stad och landsbygd. granskning visar att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder som har varit och även fortsättningsvis kan bli viktiga för att uppnå bredbandsmålen. Skrivelsen bereds i trafikutskottet. har behandlat motioner om avveckling av presstödet och om förändringar av det nuvarande presstödssystemet. Motionerna om avveckling av presstödet har avstyrkts, och utskottet har bl.a. framhållit att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse för att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen (se t.ex. bet. 2005/06:KU1 s. 31). När det gäller motioner om förändringar av det nuvarande presstödssystemet har utskottet noterat arbetet med betänkande, vars resultat enligt utskottet inte borde föregripas (se t.ex. bet. 2013/14:KU1 s. 65). Mot denna bakgrund har motioner om förändringar av det nuvarande presstödssystemet avstyrkts. föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anförde om att några av förslag skulle vara genomförda tidigare än 2017 (bet. 2014/15:KU1 s. 49 f.). Därmed avstyrktes två motioner om en avveckling av presstödet. behandlade regeringens proposition Statens stöd till dagspressen (prop. 2014/15:88). I samband med beredningen av propositionen behandlade utskottet en motion om utredning av frågan om avskaffande av presstödet (bet. 2014/15:KU12 s. 24 f.). I sitt ställningstagande vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden om behovet av ett statligt stöd till dagspressen och avstyrkte motionen. I propositionen gjorde regeringen bedömningen att vissa av bestämmelserna i presstödsförordningen som reglerar driftsstödet till dagstidningar borde ändras så att regelverket anpassas till de förändrade tekniska och ekonomiska förutsättningar som dagspressen står inför. Regeringen föreslog att alla läsarintäkter ska behandlas likvärdigt vid beräkningen av driftsstödet till dagstidningar. Vidare föreslogs att villkoret om andelen abonnerad upplaga och den s.k. editionsregeln skulle ändras och att möjligheten till begränsat driftsstöd när en tidnings täckningsgrad överstiger den tillåtna skulle utökas. Regeringen föreslog även att möjligheten till begränsat driftsstöd för tidningar som delvis är skrivna på finska skulle utökas. Därutöver avsåg regeringen att återkomma med förslag om stödet till storstadstidningar och stödnivåerna för hög- och medelfrekventa dagstidningar. Slutligen föreslog regeringen att skulle avvecklas. Enligt regeringen borde nämndens uppgifter inordnas inom Myndigheten för radio och tv, och inom denna myndighet borde en inrättas som ett särskilt beslutsorgan. Organisationsförändringen borde enligt regeringen vara genomförd . Föreslagna ändringar borde enligt regeringen träda i kraft respektive . Regeringen bedömde att det kommer att finnas ett fortsatt behov av statligt presstöd med de förändringar som föreslogs. föreslog att skulle godkänna regeringens förslag. Därutöver föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta. Vidare föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Utskottet föreslog också att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att presstödsförordningens giltighetstid borde förlängas t.o.m. under förutsättning att förlängningen godkändes av kommissionen. Dessutom föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Slutligen föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om att inom ramen för det befintliga anslaget öka driftsstödet för lågfrekventa dagstidningar. I denna del anförde utskottet bl.a. att stödintensiteten för lågfrekventa dagstidningar är betydligt högre än för hög- och medelfrekventa dagstidningar och att det ekonomiska utrymmet inom anslaget för presstödet är begränsat. Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att de ändringar av stödet för lågfrekventa dagstidningar som föreslagit inte borde genomföras.