bet · H501JuU16 · 2018-03-16 00:00:00 — Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om kriminalvårdsfrågor. Förslagen rör i korthet följande frågor: • Bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella. • En ny utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård. • Försändelser till en intagen, förutom försändelser till och från den egna advokaten samt annan myndighetspost, ska i hög utsträckning kontrolleras av kriminalvårdspersonal. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 22 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD, -). Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Cirka 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Intensivövervakning med elektronisk kontroll Motioner som bereds förenklat 1.Uppsökande verksamhet, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Häktes- och restriktionsutredningens förslag, punkt 3 (V) 3.Användningen av restriktioner och isolering, punkt 4 (KD) 4.Utökad närvaro av i anstalt och häkte, punkt 5 (M) 5.Avhopparverksamhet, punkt 6 (M, C, L, KD) 6.Samverkan mellan myndigheter, punkt 7 (M) 7.Sociala stödgrupper, punkt 8 (M) 8.Tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 10 (S, MP, V) 9.Sociala utfallskontrakt, punkt 11 (KD) 10.Arbetsförberedande insatser, punkt 13 (M, C, L, KD) 11.Kontroll av försändelser, punkt 14 (V) 12.Upptäcka och motverka radikalisering, punkt 15 (M, C, L, KD) 13.Kriminalvårdens roll i de nationella insatsteamen mot extremism, punkt 16 (KD) 14.Verkställighet i annat land trots förlängd faktisk strafftid, punkt 18 (SD, -) 15.Avtjäna fängelsestraff i hemlandet, punkt 19 (M) 16.Intensivövervakning med elektronisk kontroll, punkt 20 (V) 17.Föreskrifter vid villkorlig frigivning, punkt 22 (M, C, L, KD) 18.Medverkan i behandlingsprogram, punkt 23 (M, C, L, KD) 19.Uppföljnings- och tillsynsansvar efter villkorlig frigivning, punkt 24 (M, C, L, KD) 20.Villkorlig frigivning efter tre fjärdedelar av strafftiden, punkt 26 (M) 21.Effektivare användning av prövotiden, punkt 27 (M) 22.Möjlighet att senarelägga villkorlig frigivning, punkt 28 (M, KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (SD, -) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Barn och unga i häkte 2017/18:413 av (L) yrkandena 1–5. 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14. Reservation 1 (M, C, L, KD) Häktes- och restriktionsutredningens förslag 2017/18:3605 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 2 (V) Användningen av restriktioner och isolering 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 3 (KD) Utökad närvaro av i anstalt och häkte 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 4 (M) 2017/18:2375 av Finn (M), 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 5 (M, C, L, KD) 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 66. Reservation 6 (M) 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 68. Reservation 7 (M) Bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella ställer sig bakom det som utskottet anför om bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård hade för att utvärdera det återfallsförebyggande arbetet inom och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 8 (S, MP, V) 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 9 (KD) 2017/18:1505 av (-). 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 65. Reservation 10 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa att försändelser till en intagen, förutom försändelser till och från den egna advokaten samt annan myndighetspost, i hög utsträckning kontrolleras av kriminalvårdspersonal och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Reservation 11 (V) Upptäcka och motverka radikalisering 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 12 (M, C, L, KD) Kriminalvårdens roll i de nationella insatsteamen mot extremism 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 13 (KD) 2017/18:3238 av (M). Verkställighet i annat land trots förlängd faktisk strafftid 2017/18:3546 av (SD). Reservation 14 (SD, -) Avtjäna fängelsestraff i hemlandet 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 15 (M) Intensivövervakning med elektronisk kontroll Intensivövervakning med elektronisk kontroll 2017/18:1138 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 16 (V) Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella 2017/18:2549 av (M) och 2017/18:2808 av och (båda M). Föreskrifter vid villkorlig frigivning 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3 och 4. Reservation 17 (M, C, L, KD) 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3584 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 18 (M, C, L, KD) Uppföljnings- och tillsynsansvar efter villkorlig frigivning 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9. Reservation 19 (M, C, L, KD) 2017/18:3450 av (M) yrkandena 1–3. Villkorlig frigivning efter tre fjärdedelar av strafftiden 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 52 och 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 20 (M) Effektivare användning av prövotiden 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 69. Reservation 21 (M) Möjlighet att senarelägga villkorlig frigivning 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 22 (M, KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M) och (-). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 63 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottet behandlar även ett yrkande från allmänna motionstiden /17. Yrkandena rör bl.a. frågor om häktning, återfallsförebyggande arbete, arbete mot radikalisering och villkorlig frigivning. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 19 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. maximitid för häktning av minderåriga, översyn av den uppsökande verksamheten i häkte och förbud att placera barn och unga i häkte. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (V) och 3 (KD). I motion 2017/18:413 av (L) yrkande 1 begärs att en maximitid ska införas för häktning av minderåriga. Motionären anser även att tiden för häktning med restriktioner ska förkortas och att en tuffare prövning av restriktioner ska göras vid häktning (yrkande 2 och 4). Vidare anser motionären att det bör införas ett förbud mot isolering av barn (yrkande 3). I motionen yrkas även att det ska göras en översyn av möjligheten att i stället för i häkte i första hand placera unga personer på ungdomshem (yrkande 5). I motion 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14 begärs att den uppsökande verksamheten i häkten för unga ska ses över. Motionärerna anför att det är viktigt att Kriminalvårdens uppsökande verksamhet prioriterar unga häktade som är i behov av olika insatser för att bryta den kriminella banan. För unga som är häktade med restriktioner är den uppsökande verksamheten också ett exempel på isoleringsbrytande åtgärder som kan underlätta tillvaron. I motion 2017/18:3605 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att regeringen bör återkomma med förslag om barn och häktning som ligger i linje med vad som föreslås i utredningsbetänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Motionärerna anför bl.a. att de vill att det införs ett förbud både mot att isolera unga och att placera barn och unga i häkten. Vidare vill de att det skyndsamt genomförs förändringar som innebär att barn som misstänks för brott som kräver häktning placeras i en miljö som är särskilt anpassad för barn och unga. Motionärerna framhåller att det i SOU 2016:52 lämnas förslag som går i linje med vad de efterfrågar. I motion 2017/18:3837 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs att restriktioner och isolering av barn som är häktade ska användas med stor försiktighet så att tiden i häkte inte skadar den häktade. Motionärerna hänvisar till det ovan nämnda utredningsbetänkandet SOU 2016:52 och anför bl.a. att utredningens uppfattning är att restriktioner används i större utsträckning än vad som är motiverat. Reglerna om häktning finns i 24 kap. (RB). Av 1 § framgår bl.a. följande. Den som på sannolika skäl är misstänkt för ett brott för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver får häktas om det med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller någon annan omständighet finns risk för att han eller hon avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföring eller straff, genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. Om det för brottet inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , ska häktning ske, om det inte är uppenbart att det saknas skäl till häktning. Häktning får ske endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Om det på grund av den misstänktes ålder, hälsotillstånd eller någon annan liknande omständighet kan befaras att häktning skulle komma att medföra allvarligt men för den misstänkte, får den misstänkte häktas endast om det är uppenbart att betryggande övervakning inte kan ordnas (24 kap. 4 § RB). Vill den misstänkte inte underkasta sig övervakning ska han eller hon häktas. Enligt 23 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare får den som inte fyllt häktas endast om det finns synnerliga skäl. Av 24 kap. 5 a § RB framgår bl.a. följande. Om rätten beslutar att häkta någon, förordnar att någon ska bli kvar i häkte eller medger förlängning av tiden för att väcka åtal ska den på begäran av åklagaren pröva om den häktades kontakter med omvärlden ska få inskränkas. Tillstånd till sådana restriktioner får meddelas endast om det finns risk för att den misstänkte undanröjer bevis eller på annat sätt försvårar sakens utredning. Om det är nödvändigt på grund av senare inträffade omständigheter får åklagaren meddela beslut som innebär inskränkningar i den häktades kontakter med omvärlden även om rätten inte har meddelat tillstånd till restriktioner. Har åklagaren meddelat ett sådant beslut ska han eller hon eller senast dagen därefter begära rättens prövning enligt första stycket. När en sådan framställan kommit in till rätten ska rätten så snart det kan ske och senast inom hålla förhandling i frågan. För handläggningen vid rätten gäller vad som är föreskrivet om häktningsförhandling. Av 6 kap. 3 § häkteslagen (2010:611) framgår att frågan om restriktioner prövas av undersökningsledaren eller åklagaren. Ett beslut i en sådan fråga ska omprövas så ofta det finns anledning till det. Enligt motiv (prop. 1997/98:104 s. 34) bör målet vara att restriktioner används i så liten utsträckning och . Regeringen anförde följande om häktning i förra årets budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 49). har fått internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Senast riktade mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) allvarlig kritik mot när det kommer till isoleringen av häktade. Även nationellt har det framkommit kritik mot bl.a. häktningen av barn, restriktionsanvändningen och mot den isolering av häktade som denna leder till. Frågan om åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte är en av de mest prioriterade frågorna för regeringen när det kommer till bl.a. En grundläggande utgångspunkt är att häktning innebär ett lidande för den enskilde och att den som är häktad inte bör isoleras från omvärlden i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som ur rättssäkerhetssynpunkt. Regeringen anför följande om häktning i årets budgetproposition (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 29). har fått återkommande nationell och internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området. Som ett resultat av dessa har bl.a. häktes- och restriktionsutredningen lämnat förslag som innebär nya alternativ till häktning, begränsning av häktestiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Även har lämnat förslag till åtgärder i en kartläggning av situationen i häkte. Regeringen arbetar med förslagen. Vidare anför regeringen att Kriminalvården har vidtagit flera åtgärder i syfte att öka häktades tid i isoleringsbrytande åtgärder. Förutom att utveckla verksamhetsinnehållet har Kriminalvården och fortsatt att utveckla sitt samarbete, på såväl central som lokal nivå. Syftet med samarbetet är att underlätta arbetet med isoleringsbrytande åtgärder för dem som är häktade med restriktioner. Regeringen anför följande (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 29). En dryg fjärdedel av de häktade med restriktioner fick del av isoleringsbrytande åtgärder minst . Det är en liten ökning i förhållande till 2015. Knappt tre fjärdedelar av de häktade utan restriktioner fick del av isoleringsbrytande åtgärder minst vilket är en liten minskning i förhållande till 2015. För båda kategorierna häktade gäller att gruppen unga och gruppen kvinnor får isoleringsbrytande åtgärder i större utsträckning. Grupperna unga med restriktioner och kvinnor med eller utan restriktioner står för den största ökningen i förhållande till föregående år. När det gäller frågan om åtgärder för att minska isoleringen av häktade anför regeringen även följande (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 52). För att nå framgång när det gäller att öka häktades tid i gemensamhet är det angeläget att vidtar de åtgärder som är möjliga inom ramen för gällande regelverk. Vidare måste Kriminalvården utveckla sitt arbete för att minska tiden i isolering och möjliggöra kvalitativa isoleringsbrytande åtgärder. Regeringen föreslår därför att Kriminalvården tillförs resurser som ska bidra till denna utveckling. Regeringen följer myndighetens resursbehov och kommer vid behov att återkomma i frågan. Utredningar och uppdrag till myndigheter Häktes- och restriktionsutredningen lämnade betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Utredningen föreslår nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Häktade som vid tiden för verkställigheten av häktningsbeslutet inte har fyllt ska enligt utredningen placeras på särskilda ungdomshem. Om det finns mycket starka skäl mot en sådan placering får åklagaren besluta att barnet i stället ska placeras i häkte. Förslagen har remitterats, och av propositionsförteckningen för /18 (daterad ) framgår att regeringen har för avsikt att lämna en proposition . Regeringen gav (Brå) i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte för att öka kunskapen om hur häkte och restriktioner används samt hur isoleringsbrytande åtgärder tillämpas (Ju2015/05662/). Brå redovisade uppdraget i rapporten minska isolering i häkte (rapport 2017:6). Studien nämner ett antal omständigheter som utgör hinder för att minska isoleringen, bl.a. otydlighet kring vem som har ansvaret för att ta initiativ till lättnader i restriktioner, höga krav från åklagarnas sida och brist på personalresurser på häktena. Studien lämnar även förslag på åtgärder utöver Häktes- och restriktionsutredningens förslag (SOU 2016:52). Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att utreda om och i så fall hur hanteringen av forensiska undersökningar kan förändras i syfte att bidra till kortare häktningstider (Ju2015/05664/Å). Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten och forensiska undersökningar. Av rapporten framgår att forensiska undersökningar förekommer i av de ärenden där det finns någon häktad. Vidare framgår att häktningstiden förlängs i av fallen med hänvisning till de forensiska undersökningarna. Det exakta sambandet mellan häktnings-tidernas längd och handläggningstiderna för forensiska undersökningar går däremot inte att fastställa utifrån de data som finns tillgängliga. För att förkorta häktningstiderna är det i första hand relevant att effektivisera hanteringen av forensiska undersökningar i de ärendeslag där häktningstiderna är längst och andelen häktade är störst. Det gäller vålds- och sexualbrott, tillgreppsbrott, narkotikabrott och bedrägeribrott. Statskontoret konstaterar att det finns två kritiska moment i processen som har störst påverkan på häktningstidernas längd. Det ena är att många beställningar av en forensisk undersökning inte är kompletta eller relevanta. Det andra rör de interna processerna inom Nationellt forensiskt centrum (NFC) när analyserna ska utföras. I rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur beställningarna kan förbättras och på hur de interna processerna inom NFC kan effektiviseras. Regeringen gav Kriminalvården i uppdrag att tillsammans med och analysera hur situationen för barn som frihetsberövas kan förbättras inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet, samt utifrån denna analys lämna förslag på åtgärder (Ju2017/10014/Å). Vid behov ska även författningsförslag lämnas. Förslagen ska ta sin utgångspunkt i vad som gäller enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), och analysen ska göras utifrån ett barnrättsperspektiv. Arbetet ska utföras i nära dialog med , och samt andra relevanta aktörer inom området. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har i regleringsbrevet gett Kriminalvården i uppdrag att redovisa resultatet av myndighetens fortsatta arbete med att utveckla och utöka de isoleringsbrytande åtgärderna för klienter i häkte. Inom ramen för detta ska Kriminalvården redovisa hur ett utökat samarbete med samt andra relevanta myndigheter och aktörer i det civila samhället har bidragit eller planeras bidra till minskad isolering av häktade. Vidare ska Kriminalvården, i enlighet med regeringsuppdraget som beslutades , särskilt redovisa förslag på åtgärder för att förbättra situationen för barn som frihetsberövas. Kriminalvården ska härutöver redovisa på vilket sätt myndigheten generellt arbetar för att inom verksamheten uppmärksamma frågor om mänskliga rättigheter utifrån internationella åtaganden. Kriminalvården ska också synliggöra hur myndigheten arbetar för att förebygga och motverka diskriminering. och Kriminalvården kom med ett gemensamt förslag om att införa särskilda samverkansmöten om sådana intagna som beräknas sitta med restriktioner. Allra senast när en intagen haft restriktioner ska Kriminalvården ta initiativ till ett samverkansmöte mellan ansvarig häktespersonal och förundersökningsledaren. Syftet med samverkansmötet ska vara att möjliggöra isoleringsbrytande åtgärder och att gemensamt hitta lösningar för att den intagnes tillvaro i häktet ska underlättas. Enligt rapporten från den myndighetsgemensamma arbetsgruppen ska den här typen av samverkansmöten komma till stånd mycket tidigt för häktade ungdomar. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår bl.a. följande (s. 12). mot tortyr (CPT) rekommenderar att häktade ska kunna vistas utanför bostadsrummet minst . Kriminalvården arbetar med att bryta isoleringen för häktade genom gemensamhet med andra intagna, kontakter med anhöriga, personalledda aktiviteter eller besök av frivilligorganisationer. Andelen intagna som har i isoleringsbrytande åtgärd har inte förändrats nämnvärt . Möjligheterna är begränsade, främst på grund av att många intagna är belagda med restriktioner. Därutöver är det främst brist på personella resurser och lokalernas utformning som förhindrar förbättrade resultat inom detta område. Kriminalvården kommer att behöva vidta en rad åtgärder för att möta de krav som ställs i betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Genomförande av förslagen kommer att innebära mycket kostnadskrävande åtgärder både personal- och lokalmässigt. har Kriminalvården prioriterat arbetet med att stärka innehållet i häktesvistelserna, stärka insatserna för att öka mänsklig kontakt och möjliggöra miljöombyte för klienterna. I årsredovisningen framhåller Kriminalvården att det är angeläget att minska de intagnas tid i isolering och att motverka skadliga effekter till följd av isoleringen. Vidare anförs bl.a. följande (s. 23). Svårast är att bryta isoleringen för intagna som har restriktioner eller kriminalvårdsbeslut som begränsar möjligheten att vistas tillsammans med andra intagna. Drygt hälften () har vid mätdygnets början restriktioner från åklagare eller omfattas av beslut som Kriminalvården har fattat och som begränsar möjligheten till gemensamhet. I statistiken redovisas båda dessa som intagna med restriktioner. Statistiken bygger på en enkätundersökning med få mättillfällen och stor veckodagspåverkan, vilket gör att jämförelser mellan åren bör göras med stor försiktighet. Andelen intagna med restriktioner med två timmars åtgärdstid eller mer var 2015 (varav unga ), 2016 (varav unga ) och 2017 (varav unga ). Motsvarande statistik för andelen intagna utan restriktioner var 2015 (varav unga ), 2016 (varav unga ) och 2017 (varav unga ). Kriminalvården anför vidare (s. 23). Givet osäkerheterna indikerar ändå resultatet av Kriminalvårdens mätningar att en större andel intagna med restriktioner får två timmars åtgärdstid eller mer , trots en högre beläggningsgrad. För intagna utan restriktioner ligger andelen i nivå med föregående år. En förklaring kan vara att myndigheten lagt särskilt fokus på intagna med restriktioner, eftersom de är svårare att nå. Att ingen förändring skett för intagna utan restriktioner kan också bero på att de som enligt åklagaren får vistas i gemensamhet ändå inte har möjlighet till detta på grund av lokalmässiga begränsningar. Mätresultatet indikerar att en mindre andel kvinnliga klienter utan restriktioner får åtgärdstid eller mer jämfört . Detta bedöms i stor utsträckning bero på att gemensamhetsplatser för kvinnor har stängts i . Stängningarna beror på svårigheter att fylla platserna på en hel avdelning för kvinnor som behovet av andra häktesplatser varit mycket stort inom regionen. Isoleringsbrytande åtgärder som innebär mänsklig kontakt följs särskilt av Kriminalvården. Andelen intagna med restriktioner med minst två timmars mänsklig kontakt uppgick till 2015 (varav unga ), 2016 (varav unga ) och 2017 (varav unga ). Motsvarande statistik för intagna utan restriktioner var 2015 (varav unga ), 2016 (varav unga ) och 2017 (varav unga ). Kriminalvården anför bl.a. följande (s. 24). Vad gäller mänsklig kontakt så indikerar mätresultaten en liknande utveckling som för isoleringsbrytande åtgärder generellt, även om den är något sämre för häktade utan restriktioner. Kriminalvården har arbetat med flera olika åtgärder för att förbättra situationen, vilket beskrivs nedan.