bet · H501JuU14 · 2018-04-12 00:00:00 — 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för övergrepp i rättssak och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en sänkning av åldersgränsen för livstidsstraff alternativt en ändrad utformning av den alternativa straffskalan och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att väsentligt skärpa straffen för den person som döms för flera brott i en och samma rättegång genom att dagens mängdrabatt tas bort, och detta tillkännager för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund vid återfall i brott och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa straffen för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om preskriptionstiden för sexualbrott mot barn ska tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tilläggsdirektiv för att snabbare få fram lagförslag om skärpta straff för våld mot tjänsteman och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3579 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av den straffrättsliga regleringen av ocker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3581 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta maximistraff för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om listan över EU-brott och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ytterligare utvidgning av det kriminaliserade området vad avser förstadier till brott som är särskilt knutna till organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en straffskärpningsregel för innehav av vapen, explosiva varor eller krigsmateriel då en person tidigare är dömd för brott och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3584 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpt straff vid fridskränkningsbrott och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hämndporr och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en breddad bestämmelse om olaga förföljelse (stalkning) och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om olaga förföljelse (stalkning) mot flera familjemedlemmar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3586 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedersmotiv ska anses som en försvårande omständighet vid straffmätning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en särskild brottsrubricering för brott med hedersrelaterade motiv och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvisning för brott som begås med hedersrelaterade motiv och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kriminalisering av stämpling eller försök till vilseledande till tvångsäktenskapsresa och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskalorna för barn- och tvångsäktenskap och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild straffbestämmelse om barnäktenskap och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att motverka förtryck i hederns namn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträdesförbud till butiker för personer som upprepat stjäl saker eller trakasserar personalen, och detta tillkännager för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skarpare lagstiftning när det gäller t.ex. olaga hot, förolämpningar och ofredande och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka hedersrelaterad brottslighet genom att hedersmotiv ses som en försvårande omständighet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3736 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild brottsrubricering för hedersbrott med grov fridskränkning som förebild och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa hedersmotiv som en egen försvårande omständighet vid bedömningen av ett brotts straffvärde och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera stämpling, förberedelse eller försök till vilseledande till tvångsäktenskapsresa och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff genom ändrade straffskalor för de grövre narkotikabrotten och narkotikasmugglingsbrotten och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur frågan om olika narkotiska preparats farlighet ska hanteras i straffrättsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen särskilt bör överväga hur cannabis med höga halter tetrahydrocannabinol ska bedömas i straffrättsprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för rattfylleri och grovt rattfylleri bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett förbud mot eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3778 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör besluta om en utvärdering av lagen som kriminaliserar icke-medicinskt bruk av narkotika och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3782 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa straffsanktioner för brott mot flagglagen och för flaggskändning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3848 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild brottsrubricering för hedersbrott samt att det bör bli obligatoriskt för åklagare att i fall som rör hedersbrott yrka på utvisning där så är möjligt, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3849 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en s.k. civilkuragelag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3854 av (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge utökade möjligheter att lagföra utländska medborgare som medverkat till förfalskning eller andra brott relaterade till tillverkning av sedlar och mynt, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3867 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ringa stöld och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för rattfylleri och grovt rattfylleri och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om eftersupning och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hedersbrott och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strafflindring och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3881 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att stärka det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning som utsätts för hatbrott, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3886 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa brottsrubriceringen grovt djurplågeri och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffet för djurplågeri ska höjas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta straff för attacker mot vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat och (båda SD) och (båda C) och (båda L) och (båda L) m.fl. (V) och (SD, -) 1, 2, 7, 9, 11, 12, 19–21, 24 och 25 och (SD, -) och (SD, -) och (SD, -) m.fl. (SD) och (båda SD) och (båda SD) och (båda M) m.fl. (M) och (båda M) Per Klarberg m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (MP) Boriana (M) Finn (M) m.fl. (SD) Boriana (M) m.fl. (SD, -) Boriana (M) Skånberg m.fl. (KD) m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (L) m.fl. (L) 1 och 9–11 m.fl. (KD) m.fl. (KD) m.fl. (C) och (båda SD) m.fl. (KD) m.fl. (KD) och (båda SD) [1] Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) s. 212. ska vi debattera justitieutskottets betänkande Straffrättsliga frågor, som också innehåller fyra förslag till tillkännagivanden från som jag hoppas att kammaren fattar beslut om . Det finns ingenting som tyder på någonting annat. Det är ca 200 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /18 som ligger till grund för betänkandet. Det är väldigt många olika frågor som berörs som alla är väsentliga på sitt sätt. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 8 och 9. Vi står naturligtvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till de två reservationerna. Jag ska inledningsvis nämna någonting om betydelsen av de fyra tillkännagivandena. Det första tillkännagivandet handlar om ett straffrättsligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal och att skärpa straffen för våld mot personal inom hälso- och sjukvården och möjligen också andra vitala samhällsfunktioner. Det problem som har uppmärksammats som ligger till grund för tillkännagivandet är att man upplever att vissa funktioner i samhället inte har tillräckligt straffrättsligt skydd. Om man ägnar sig åt myndighetsutövning omfattas man av bestämmelsen om våld mot tjänsteman. Men det finns även andra som omfattas av den därför att det explicit anges i annan lagstiftning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor Då tänker jag till exempel på väktare. De omfattas av bestämmelsen om våld mot tjänsteman trots att de inte utför myndighetsutövning. Det beror på att den lagstiftning som reglerar den verksamheten säger, i 7 § närmare bestämt, att bestämmelsen i ska gälla för väktare. Det hade varit ganska enkelt att göra en sådan förändring när det gäller hälso- och sjukvårdens personal. Vi vet att våldet har ökat och också ett antal andra helt oacceptabla beteenden som utspelar sig på våra akutmottagningar. Det är inte acceptabelt, och på något vis måste vi som lagstiftare reagera mot det. Nästa sak är skärpta straff för rattfylleri och grov olovlig körning. Då frågar man sig varför det är nödvändigt. Vi känner till att en väldigt stor del av vardagsbrottsligheten - om vi kallar det för det - är knuten till personer som har en kriminell livsstil och består av rattfyllerier och grova olovliga körningar. Man visar ingen hänsyn till andra människor och inte heller i trafiken. Man kör återkommande rattfull. Om någon är misstänkt för grovt rattfylleri är det en sak. Då är straffskalan sådan att det finns möjlighet till häktning. Men för den som är en notorisk rattfyllerist och gör sig skyldig till rattfylleri som inte är grovt rattfylleri slutar straffskalan på sex månaders fängelse. Det är samma sak för grov olovlig körning. Då finns det inte möjlighet att häkta om återfallet ligger på den nivån. Därför föreslås i tillkännagivandet att man ska höja straffskalan till fängelse . Brott med hedersmotiv är ett område som är ganska uppmärksammat med tanke på att det är ganska många - framför allt flickor - som lever i en kontext där de är beskurna sin frihet. De påverkas inte bara av de närmaste i familjen som i sin tur är tvingade att pressa unga flickor och kvinnor att leva ett liv som de kanske inte alls vill leva. Vi tycker att de själva ska få bestämma vilket liv det är i vårt samhälle. Det finns anledning att titta på brott med hedersmotiv så att det får en egen brottsrubricering. Det ska inte bara vara en brottsrubricering rakt av. Med förebild i fridskränkningsbrotten finns det anledning att titta på det. Om man har flera olika gärningar som var för sig utgör brott och sammantaget tar dem i en hederskontext blir det naturligtvis allvarligare. Det gör att man får en helt annan utgångspunkt i straffmätningen. Så är det med fridskränkningsbrotten. Slutligen ska, när jag talar om straffskärpning, hedersmotiv vid brott vara en särskild straffskärpningsgrund. Det finns redan två straffskärpningsgrunder i som är tillämpliga på sådana fall. Men det finns andra brott som är grundade i motiv, till exempel hat mot andra människor, som har egna straffskärpningsgrunder. Det finns skäl att ha en uttrycklig sådan också när det gäller hedersmotiv. När det gäller de reservationer som jag har yrkat bifall till vill jag bara säga att när det gäller våld mot tjänsteman, som är den första reservationen, kom med ett förslag om skärpning av straffet för grovt våld eller hot mot tjänsteman. Det är i och för sig bra, men det omfattar inte det dagliga våld som många poliser och andra tjänstemän som omfattas av bestämmelsen utsätts för. Förslaget tillgodoser inte tillkännagivande att man ska ha en egen brottsrubricering för våldet och inte ha en gemensam brottsrubricering för våld eller hot mot tjänsteman. Där ska också straffet vara minst sex månaders fängelse. Här hade regeringen haft möjlighet att tillgodose tillkännagivandet, men det har inte skett så här långt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor Slutligen ska jag nämna någonting om narkotikabrotten. De är ett gissel och i många avseenden en grundorsak till annan brottslighet. De skjutningar som beklagligtvis har blivit ganska vanliga i har sin grund i narkotikahandel och kontroll av territorium och är också kopplade till annan typ av brottslighet. Vi anser att den straffrättsliga regleringen ska ha en central roll i narkotikabekämpningen. Man ska ha en sträng, fast och konsekvent syn på den typen av brottslighet. Den olagliga narkotikahandeln äventyrar inte bara människors hälsa och livskvalitet för dem som själva missbrukar narkotika utan för väldigt många i deras omgivning. Det leder till det väldigt grova våldet. Vi vill skärpa straffen för narkotikabrott för att komma åt den grova organiserade narkotikahanteringen. Det har inte tillgodosetts i tillräcklig omfattning efter lagändringen när man införde bestämmelser om synnerligen grova narkotikabrott. I Högsta domstolens bedömning har mängden av narkotika fått allt mindre betydelse ju allvarligare brottet är. Det är en principiellt felaktig syn, menar vi. Mängden narkotika är ytterst alltid gränssättande för vilka samlade skador som uppkommer, både på individnivå och på samhället som helhet. Detta finns det anledning att återkomma till också i ett annat sammanhang . Vi debatterar det straffrättsliga motionsbetänkandet. Det är ett av de mest angelägna motionsbetänkandena eftersom vi har haft en kriminalpolitik som fått utformas under socialliberala krafter . Just det socialliberala inflytandet över kriminalpolitiken är orsaken till att så många i vårt land upplever att väldigt många farliga och tungt kriminella alldeles för slipper undan alldeles för lätt. Ideologi spelar nämligen roll. Socialisters och liberalers inställning till straff är att straffet måste kunna motiveras utifrån ett individuellt eller samhälleligt mervärde. Om någon ska straffas ska det ske med den primära utgångspunkten att den straffade ska få så bra förutsättningar som möjligt att bli en starkare individ eller en tillgång för det allmänna. Om det visar sig att kortare fängelsestraff rent statistiskt gör brottslingar mindre kriminella anser socialliberala krafter att korta straff är att föredra, även om det för med sig några enstaka, men väldigt allvarliga, olycksfall. De socialliberala krafterna saknar allt som oftast det som är vägledande för politik, nämligen brottsofferperspektivet. För är brottslingars förmåga att anpassa sig till ett hederligt liv efter avtjänat straff sekundärt. Det absolut viktigaste är att straff ska ge brottsoffer en upprättelse och fungera som en markering från samhället mot brott. En annan viktig utgångspunkt för är att straffen ska fungera som ett skydd för allmänheten mot väldigt farliga individer. Det är inte okej att livsfarliga våldsbrottslingar, mördare, våldtäktsmän, gängkriminella eller terrorister släpps fria hur som helst när de väl blivit fällda för allvarliga brott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor betyder inte ens livstidsstraff i regel ett straff på livstid, utan det går allt som oftast att få straffet omvandlat till ett tidsbestämt straff . Utöver allmänna straffrabatter, som socialliberala krafter är väldigt förtjusta i, finns det en villkorlig frigivning för den absoluta merparten av dem som får avtjäna ett straff i anstalt. Och det sker oavsett om kriminalvården anser att personen är livsfarlig, med hög risk att återfalla i brott, eller inte. Socialdemokraternas trogna samarbetsparti har till och med stuckit ut hakan och krävt att livstidsstraff ska avskaffas. Det är enligt inte humant att exempelvis Englas mördare ska behöva leva i ovisshet om hur länge han ska få sitta i fängelse. För är detta inte ett problem över huvud taget, snarare tvärtom. För oss är det ett problem att Englas anhöriga ska behöva leva i ovisshet om ska få sitt livstidsstraff tidsbestämt och därmed släppas ut eller inte. Detta är en skiljelinje mellan , de liberala partierna i opposition och regeringskartellen. Vi värnar brottsofferperspektivet; ni värnar brottslingarnas perspektiv. Utöver att vi vill stärka garantin för att livstidsstraff ska betyda livstid vill vi även att vissa brottslingar som dömts för synnerligen grova eller grova brott i teorin ska kunna sitta i anstalt på livstid. Vi har valt att kalla detta för förvaringsdom. Det innebär att dokumenterat farliga individer, som döms för ett brott som är grovt men inte lever upp till kraven för ett livstidsstraff, ska kunna dömas till förvaring. Det blir då ett tidsbestämt straff enligt brottets straffskala men med en möjlighet till förlängning i förvar om det visar sig att den dömde är farlig med hög återfallsrisk. Skulle risken kvarstå efter den första förlängningen i förvar ska ytterligare förlängning kunna meddelas av domstol. I teorin ska detta kunna leda till att farliga individer sitter livet ut i grovt brott som inte lever upp till kraven för ett livstidsstraff. Vi kan ta exemplet med dödsmisshandel av . får sin första misshandelsdom redan när han har fyllt . misshandlar en spärrvakt bland annat genom att hoppa jämfota på hans huvud. Vakten förlorar stora delar av sin syn till följd av misshandeln. när han har blivit frigiven dröjer det inte länge innan han attackerar ytterligare en man. Den mannen misshandlas så svårt att han senare avlider av sina skador. döms för den misshandeln till fängelse. Under tid i fängelset varnar vårdare för att han bedöms vara väldigt farlig med hög risk att återfalla i brott med dödligt våld. Trots varningarna blir villkorligt frigiven efter att ha avtjänat endast två tredjedelar av sitt straff. Våldet fortsätter, och döms på nytt för fyra fall av misshandel av flera kvinnor. Och trots sin historik får vid det här tillfället inget fängelsestraff utan döms till skyddstillsyn med vårdprogram. struntar i vårdprogrammet utan någon vidare konsekvens. I stället inleder en ny relation med en kvinna, som blir kantad av våld. Efter bara blir han dömd för att ha tryckt upp en kniv mot kvinnans hals. Han döms till och , bland annat för grov kvinnofridskränkning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor på anstalt får upprepade varningar för olämpligt beteende och för att ha hotat kvinnlig personal. Han väljer även att hoppa av behandlingsprogrammet mot relationsvåld. Enligt bedömningen från kriminalvården i samband med att ska friges konstateras att det föreligger hög risk för att han kommer att misshandla fler kvinnor. Trots detta blir återigen villkorligt frigiven efter att ha avtjänat två tredjedelar av sitt straff. Det är då inleder en relation med . kommer att höra av sig upprepade gånger till anhöriga om det våld som hon utsätts för av . Det handlar om ständiga dödshot och våld som bland annat resulterar i krossade revben. skickar bilder på sin blåslagna kropp till sina nära för att det ska finnas bevis för allt han gör. Efter många turer kommer överens med sin arbetsgivare om att hon inte ska bo hos och att hon måste kontakta polisen. Hon ordnar då ett tillfälligt boende och kontaktar polisen. frågar sitt målsägandebiträde vilka chanserna är att något av alla fallen av misshandel kan bedömas som grovt. Detta är tveksamt eftersom det normalt krävs att vapen eller tillhyggen är inblandade. är rädd för att ska få ett kort straff och friges efter två tredjedelar av tiden och då kunna utkräva sin hämnd. beslutar därför att inte medverka i utredningen, och kort därefter läggs utredningen ned. Hon blev ihjälslagen av . Dödsmisshandeln levde inte upp till kraven för livstidsstraff, utan blev dömd till det längsta tidsbestämda straffet . kommer att bli fri, sannolikt efter att ha avtjänat två tredjedelar av sitt straff, för att socialliberala krafter anser att det är humant och att man alltid förtjänar en ny chans i livet. Om fått bestämma skulle den villkorliga frigivningen aldrig ha varit ett alternativ för något av de brott som gjort sig skyldig till. Han skulle dessutom ha fått längre straff från början för varje enskilt brott. Fallet utgör ett välgrundat exempel på skälen till att föreslår en möjlighet att dömas till förvaringsdom. Det måste bli ett slut på regeringens socialliberala inflytande över kriminalpolitiken. Oskyldiga människor har alltför fått sina liv sönderslagna och till och med avslutade för att vår regering anser att brottslingarnas perspektiv ska sättas framför brottsoffrens perspektiv. För mig är det väldigt tydligt att vi behöver en helt ny inriktning i kriminalpolitiken - en inriktning som på riktigt värnar brottsofferperspektivet och allmänhetens rätt att skyddas från farliga individer. Här i riksdag företräds den inriktningen primärt av , och det kommer dessvärre att märkas när resterande partier här inne röstar nej till förslag om förvaringsdomar. Jag hoppas att mitt yrkande om bifall till reservation 13 kommer att eka ut bland väljarna med en förhoppning om en ny kriminalpolitisk inriktning redan efter höstens val - inte minst för , och deras anhöriga och alla dem som på olika sätt drabbas av den socialliberala kriminalpolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Straffrättsliga frågor I detta anförande instämde (-). Ordet heder är i vissa sammanhang svårbegripligt. Vad är egentligen heder? ska vi verkligen binda oss vid ett löfte, och då lovar vi på heder och ära.