bet · H501JuU22 · 2018-03-22 00:00:00 — om Polisens forensiska organisation Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. har granskat den forensiska verksamheten inom för att se om den på ett effektivt sätt bidrar till att brott upp och därvid identifierat vissa brister. I rapporten lämnar ett antal rekommendationer till och . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att och de rekommendationer som ges i rapporten utgör ett värdefullt bidrag i och pågående arbete med att effektivisera den forensiska verksamheten. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L, KD, -). Skrivelse 2017/18:50 om Polisens forensiska organisation. Fem yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om Polisens forensiska organisation 1.Forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Kompetensutveckling och utrustning för ingripandepersonal, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Hantering av beställningar av forensisk undersökning, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Förtroendet mellan NFC och polisregionerna, punkt 5 (M, C, L, KD) 5.Uppföljning av effektiviseringsarbete, punkt 6 (SD, -) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:50 till handlingarna. Forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) Kompetensutveckling och utrustning för ingripandepersonal 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L, KD) Hantering av beställningar av forensisk undersökning 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 3 (M, C, L, KD) Förtroendet mellan NFC och polisregionerna 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:3954 av och (SD, -). Reservation 5 (SD, -) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), Lawen Redar (S), (M), (-), (KD) och (S). I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:50 om Polisens forensiska organisation. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten spår till bevis – Polisens forensiska organisation (RiR 2017:16). överlämnade rapporten till . Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. om Polisens forensiska organisation Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. avslår motionsyrkanden om forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter, kompetensutveckling och utrustning för ingripandepersonal, hanteringen av beställningar av forensisk undersökning, förtroendet mellan Nationellt forensiskt centrum och polisregionerna samt uppföljning av effektiviseringsarbete. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (M, C, L, KD), 3 (M, C, L, KD), 4 (M, C, L, KD) och 5 (SD, -). har granskat den forensiska verksamheten inom . Syftet har varit att klargöra om den forensiska verksamheten bidrar till personuppklaringen av brott på ett effektivt sätt. Granskningen har avsett två aspekter av effektivitet: om de forensiska metoderna används effektivt respektive om resursanvändningen i den forensiska organisationen är effektiv. Granskningen avser hela brottsutredningsprocessen, vilket innebär att både och är föremål för granskning. Granskningen har resulterat i rapporten spår till bevis – Polisens forensiska organisation (RiR 2017:16). Effektiviteten i den forensiska processen granskning visar att resursanvändningen i den forensiska processen är ineffektiv, vilket bl.a. beror på långa handläggningstider. De orsakar omfattande problem i utvecklingsarbetet och medför en ineffektiv resursanvändning i rättskedjan som helhet. De långa handläggningstiderna beror främst på tre faktorer: brister i beställningarna till Nationellt forensiskt centrum (NFC), det faktum att vissa av NFC:s forensiker utför administrativa uppgifter som i stället skulle kunna utföras av administrativ personal och NFC:s relativt stora personalomsättning. rekommenderar därför att se över rutinerna för beställningar av forensiska undersökningar. Polisen bör även vidta åtgärder för att begränsa antalet beställda undersökningar till NFC till det som är relevant, så att inte NFC belastas mer än nödvändigt. Till exempel skulle forensiskt kunnig personal kunna granska materialet som inkommit vid ingripandeverksamheten innan det skickas vidare till undersökning. rekommenderar även NFC att utveckla utformningen av analysbesked och sakkunnigutlåtanden så att också personer som inte har forensisk sakkunskap med lätthet kan förstå dem. Vidare pekar på att det finns brister i ärendehanteringssystemen som används i den forensiska processen. Eftersom fyra olika ärendesystem (RAR, DurTvå, TekPro och Forum) till stora delar inte är sammankopplade med varandra så förs inte uppgifter automatiskt över mellan systemen utan det måste göras manuellt. Det ger upphov till merarbete och även till felregistreringar, vilket skadar effektiviteten. rekommenderar således att utveckla ärendehanteringssystemen för den forensiska processen, t.ex. genom att komplettera systemet DurTvå med ytterligare funktioner. rekommenderas också att införa en funktion i ärendehanteringssystemet Cåbra som, i anslutning till att ett åklagarärende avslutas, påminner förundersökningsledaren om att verifiera om det finns forensiska beställningar som inte är utförda. Användningen av forensiska metoder bedömer att de forensiska metoderna till stora delar används effektivt. Både de forensiska analyser som genomförs vid NFC och de brottsplatsundersökningar som utförs av kriminaltekniker och lokala brottsplatsundersökare anses hålla hög kvalitet. Vidare har granskat ärenden som rör bostadsinbrott. Granskningen visar att Polisen i stor utsträckning genomför brottsplatsundersökningar men att dessa genomförs av ingripandepersonal och inte de lokala brottsplatsundersökarna. Anledningen är främst att de senare är för få och därför inte har möjlighet att hantera alla mängdbrottsärenden. Detta leder i sin tur till att dessa undersökningar ofta är bristfälliga, främst på grund av avsaknad av kompetens och erfarenhet men också på grund av brist på tid, utrustning och intresse. bör därför se över såväl kompetensutvecklingen som utrustningen för ingripandepersonal när det gäller spårsäkring. Eftersom av de svarande förundersökningsledarna i enkätundersökning uppger att de alltid eller i de flesta fall beslutar om registertopsning när det finns lagliga förutsättningar för det gör man bedömningen att den forensiska metoden används i förhållandevis stor utsträckning. uppger en knapp femtedel () att de fattar topsningsbeslut ibland, sällan eller aldrig. Enligt finns det därför potential att öka antalet registertopsningar. rekommenderar därför att etablera rutiner för att säkerställa att personal tar initiativ till att registertopsa misstänkta när det finns lagliga förutsättningar för det och för att säkerställa att registertopsande personal får veta om det blivit träff i dna-registret på en utförd registertopsning. Regeringen välkomnar i skrivelsen genomlysningar av den brottsutredande verksamheten som bidrar till att identifiera effektivitetsproblem och åtgärdsbehov. Regeringen anför att den forensiska verksamheten har stor betydelse för rättsväsendets möjligheter att utreda och döma till ansvar för brott, och efterfrågan på forensiska analyser har ökat kontinuerligt . Det är således av stor vikt att verksamheten fungerar väl och bedrivs effektivt. Regeringen konstaterar att bedömer att laboratorieverksamheten på NFC samt det arbete som utförs av kriminal-tekniker och lokala brottsplatsundersökare håller hög kvalitet, vilket är positivt. Regeringen instämmer i bedömning att de långa handläggningstiderna vid NFC är ett problem och att effektiviteten i forensiska verksamhet behöver öka. Regeringen menar att långa handläggningstider vid forensiska undersökningar ibland pekas ut som en bidragande orsak till långa häktningstider. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att granska hanteringen av forensiska undersökningar i ärenden med häktade personer, vilket redovisades i rapporten och forensiska undersökningar – förslag till snabbare forensisk process (2016:2). I regleringsbreven har regeringen ålagt och att, med utgångspunkt i Statskontorets rekommendationer, redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att få till stånd en snabbare forensisk process. redovisar vad de åstadkommit i sin årsredovisning . Regeringen, som konstaterar att inte lämnat några rekommendationer till regeringen i sin rapport, anser att myndighetens granskning är ett värdefullt bidrag i och pågående effektiviseringsarbete. Myndigheternas åtgärder med anledning av rapport anser att rekommendationer är relevanta och har påbörjat ett arbete för att omhänderta förslagen. är också delaktig i detta arbete. avser att förbättra kommunikationen mellan ärendehanteringssystemen så att information som behövs i flera system överförs automatiskt. Vidare ska beställningstjänsten för forensiska undersökningar moderniseras, dels så att beställaren får ett bättre stöd i samband med beställning, dels så att det inte är möjligt att stänga utredningar innan man har fått resultaten från forensiska undersökningar. bedömer att detta bör kompletteras med behörighetsstyrning av vem som får beställa forensiska undersökningar och med rekommendationer för vilka typer av forensiska undersökningar som är rimliga att utföra i olika typer av ärenden. Myndigheterna kommer också att se över behovet av forensisk grundkompetens hos bl.a. ingripandepersonal, behovet av utrustning för och styrning av ingripandepersonalens arbete på en brottsplats samt rutinerna för hur begränsningar av beställda undersökningar hanteras. Det pågår även ett arbete för att utveckla och harmonisera formerna för redovisningarna från NFC. I samtliga polisregioner finns rutiner för när registertopsning ska göras, och resultaten följs upp i Polisens nationella uppföljning. Myndigheterna ska undersöka möjligheten att införa rutiner för återkoppling i de fall en topsning resulterar i en dna-registerträff. bedömer att rekommendationen att införa en påminnelsefunktion i ärendehanteringssystemet Cåbra för att verifiera om det finns forensiska beställningar som inte är utförda när ett ärende avslutas, är svår att genomföra på ett träffsäkert sätt. Enligt borde detta i stället införas i första hand i Polisens it-stöd. instämmer dock i att även åklagarna har ett ansvar för att utestående forensiska beställningar återtas så snart ett avskrivningsbeslut motiverar det. I årsredovisningen (s.43f) uppger att NFC genomfört insatser inom flera områden för att öka effektiviteteten i den forensiska processen, bl.a. inom vapenområdet. En av de viktigaste åtgärderna för att öka effektiviteten i processen har varit att anställa mer personal. Således har NFC:s bemanning ökat . Dock pågår den interna utbildningen innan full behörighet uppnås, varför effekten av utökningen väntas bli större . Redan nu har emellertid handläggningstiderna inom några områden, såsom narkotikaundersökningar och mängdbrotts-dna, kortats genom effektiviserade arbetssätt. Vidare pågår det ett arbete i den forensiska processen med att skapa en gemensam struktur för forensik och kriminalteknisk verksamhet inom . Arbete pågår med att bland annat korta handläggningstiderna i samverkan med polisregionerna och nationella operativa avdelningen (), och inom NFC startas flera balansprojekt inom vapen, grova brott, spår, finger samt samarbetsärenden. har även flera gemensamma projekt och aktiviteter startats tillsammans med , polisregionerna och flera nationella avdelningar i syfte att öka lagföring genom att genomlysa och förbättra samverkan mellan forensisk verksamhet och utredningsarbetet inom såväl konventionell forensik, brottsplatsarbete samt it-forensik. redovisar i sin årsredovisning att man vidtagit ett antal åtgärder med syfte att minska handläggningstiderna och därmed öka effektiviteten vid forensiska undersökningar i mål med häktade personer (s.35). Myndigheten har bl.a. haft samverkansmöten med NFC och diskuterat hur beställningar av kriminaltekniska undersökningar kan förbättras och vikten av att avbeställa undersökningar som är påkallade. I motion 2017/18:3962 m.fl. (M, C, L, KD) anför motionärerna att regeringen endast kortfattat bemött de påpekanden som gjort och att mer krävs. Enligt motionärerna bör regeringen vidta konkreta åtgärder beträffande resursanvändningen avseende forensiker som utföradministrativa uppgifter och den höga personalomsättningen vid NFC (yrkande 1). Dessutom bör det säkerställas att ingripandepersonal skyndsamt ges nödvändig utbildning och utrustning för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt kunna säkra spår och vidta andra förstahandsåtgärder (yrkande 2). Motionärerna kräver vidare att även ska vidta åtgärder för att lösa problemet med att myndighetens system inte automatiskt avbeställer en forensisk undersökning om ett ärende läggs ned, vilket riskerar leda till onödigt arbete (yrkande 3). Slutligen anförs att åtgärder även måste vidtas för att försöka läka den förtroendeklyfta som verkar finnas mellan NFC och polisregionerna (yrkande 4). I motion 2017/18:3954 av och (SD, -) anförs att det bör göras en översyn av budgeten för NFC i syfte att utöka personalstyrkan och renodla deras arbetsuppgifter. Enligt motionärerna är det ett stort problem att avdelningen får ta om hand fler ärenden än vad dem klarar av att hantera och utföra arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av administrativ personal. Motionärerna vill även att det görs en utvärdering för att säkerställa att har gett effekt. Polisens forensiska verksamhet har stor betydelse för rättsväsendets möjligheter att utreda och döma till ansvar för brott. Det är därför viktigt att den fungerar väl och bedrivs effektivt. gör i sin granskningsrapport bedömningen att laboratorieverksamheten på NFC och det arbete som utförs av kriminal-tekniker och lokala brottsplatsundersökare håller hög kvalitet, men att de långa handläggningstiderna vid NFC är ett problem och att effektiviteten i forensiska verksamhet behöver öka. Utskottet delar denna uppfattning och anser i likhet med regeringen att granskningsrapporten och de rekommendationer som ges är ett värdefullt bidrag till och pågående effektiviseringsarbete. Av skrivelsen framgår att regeringen har gett och i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att få till en snabbare forensisk process samt att och nu påbörjat ett arbete för att omhänderta förslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns anledning för att ställa sig bakom de tillkännagivanden som efterfrågas i motion 2017/18:3962 (M, C, L, KD) yrkandena 1-4 om att regeringen bör vidta vissa konkreta åtgärder för att komma till rätta med de brister som framkommit i granskning. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottet utgår vidare från att regeringen följer myndigheternas effektiviseringsarbete av den forensiska verksamheten och anser inte att det finns skäl för att ta initiativ till en sådan uppföljning som efterfrågas i motion 2017/18:3954 (SD, -). Även denna motion avstyrks således. Avslutningsvis föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Enligt utför vissa av NFC:s forensiker arbetsuppgifter som i stället skulle kunna utföras av administrativ personal. pekar också på NFC:s relativt höga personalomsättning som ett problem. Med tanke på Polisens effektivitetsproblem och på att brottsuppklaringen har blivit sämre är det angeläget att alla de åtgärder som är möjliga vidtas för att leda utvecklingen i rätt riktning. De problem nu identifierat bör således åtgärdas så snabbt som möjligt. Regeringen bör därför omgående vidta konkreta åtgärder beträffande resursanvändningen avseende forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter och den höga personalomsättningen vid NFC. Kompetensutveckling och utrustning för ingripandepersonal, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. framhåller i sin rapport att de brottsplatsundersökningar som genomförs av ingripandepersonal ofta är bristfälliga. Detta kan framför allt förklaras av brister i utrustning och kompetens när det gäller forensik. rekommenderar därför att se över såväl kompetensutvecklingen som utrustningen för ingripandepersonal när det gäller spårsäkring. Regeringen anför också i skrivelsen att behovet av forensisk grundkompetens hos bl.a. ingripandepersonalen och behovet av utrustning kommer att ses över. Enligt vår mening räcker det emellertid inte att bara se över behovet, utan regeringen måste vidta konkreta åtgärder för att komma till rätta med problemet. Regeringen måste därför säkerställa att ingripandepersonal skyndsamt ges nödvändig utbildning och utrustning för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt kunna säkra spår och vidta andra relevanta förstahandsåtgärder. Hantering av beställningar av forensisk undersökning, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. konstaterar att det finns brister i beställningen av forensisk analys, vilket tar tid att rätta till och ytterligare förlänger handläggningstiderna. Dessutom upplever forensikerna på NFC att det inkommer alltför omfattande beställningar, mer omfattande än vad som skulle krävas för fällande dom. Det finns således utrymme för förbättringar och samordning mellan NFC, polisen och för att se till att rätt beställningar inkommer och NFC inte överbelastas. Ett problem är att både polisens eller åklagarnas system saknar en funktion som gör att en forensisk undersökning avbeställs om ett ärende läggs ned, vilket kan leda till att tid läggs ned på undersökningar som aldrig kommer till användning. Av skrivelsen framgår att avser att vidta åtgärder. Enligt vår mening är det emellertid viktigt att även får i uppdrag av regeringen att åtgärda detta, så att den forensiska undersökningen avbeställs automatiskt när ett ärende läggs ned. Förtroendet mellan NFC och polisregionerna, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. menar att det finns en förtroendeklyfta mellan NFC och polisregionernas verksamhet som måste överbryggas. Klyftan har uppstått på grund av att det saknas ett kontinuerligt informationsutbyte mellan NFC och polisregionerna när det t.ex. gäller nedlagda förundersökningar, som polisen menar att NFC inte berättar för beställaren när en undersökning begränsas. Polisen har också haft synpunkter på NFC:s utlåtanden som sakkunnig myndighet och menar att NFC inte lyckas utforma utlåtandena på ett så lättbegripligt sätt att även de utan forensisk kunskap kan förstå dem. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att komma till rätta med dessa brister. Uppföljning av effektiviseringsarbete, punkt 6 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3954 av och (SD, -). Vi är positiva till rekommendationer och tror att de kan leda till en effektivare forensisk verksamhet. Det är dock ett stort problem att NFC får in fler ärenden än vad de klarar av att hantera som forensiker utför administrativa arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av annan personal. Det är därför viktigt att rekommendationer får genomslag i den forensiska verksamheten, och regeringen bör därför låta göra en utvärdering för att säkerställa att rekommendationerna gett effekt. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:50 om Polisens forensiska organisation. 2017/18:3954 av och (SD, -): ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljningskrav när det gäller forensiska verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3962 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta konkreta åtgärder när det gäller resursanvändningen hos forensiker som utför administrativa arbetsuppgifter och den höga personalomsättningen vid Nationellt forensiskt centrum och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att ingripandepersonal skyndsamt ges nödvändig utbildning och utrustning för att på ett ändamålsenligt och effektivt sätt kunna säkra spår och vidta andra relevanta förstahandsåtgärder, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avbeställning av forensisk undersökning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtroendeklyftan mellan Nationellt forensiskt centrum och polisen och tillkännager detta för regeringen. Den tekniska bevisningen får allt större betydelse vid rättegångar och utredningar. En fungerande forensisk organisation är därför grundläggande för en effektiv och rättssäker brottsbekämpning. Dagens betänkande och dagens debatt hänför sig till angående polisens forensiska organisation. Rapporten ger både ris och ros. Glädjande nog bedöms laboratorieverksamheten på NFC, Nationellt forensiskt centrum, samt det arbete som utförs av kriminaltekniker och lokala brottsplatsundersökare runt om i landet hålla hög kvalitet. Problemet är dock att handläggningstiderna är alldeles för långa på NFC. Det orsakar fördröjda förundersökningar och ineffektiv resursanvändning i rättskedjan som helhet. Misstankar mot gärningsmän kan varken styrkas eller avskrivas, personer som häktats i väntan på svar från NFC släpps då bevisningen dröjer, tidsperioden mellan gripande och dom blir onödigt utdragen etcetera. pekar på tre orsaker till de långa handläggningstiderna på NFC: Det finns brister i beställningarna till myndigheten. NFC:s forensiker nödgas i stor utsträckning göra administrativa uppgifter i stället för att fokusera på huvuduppgifterna. NFC har haft stor personalomsättning. om Polisens forensiska organi-sation Dessa brister måste åtgärdas i syfte att få till en fungerande rättskedja och ett fungerande NFC. En samordning måste ske mellan , och i syfte att samtliga myndigheter ska tala samma språk och göra rätt i sina beställningar. Forensiker på NFC måste ges utrymme att arbeta med de uppgifter de är specialiserade på, inte med administrativa uppgifter som med enkla grepp skulle kunna hanteras av annan personal. Den ordningen skulle med stor sannolikhet också få en direkt verkan på personalomsättningen på NFC. Fler skulle få en drägligare arbetssituation genom att få fokusera på rätt uppgifter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om Polisens forensiska organi-sation Med anledning av dessa brister har Alliansen lagt fram en följdmotion vari vi efterlyser att regeringen vidtar konkreta åtgärder i syfte att komma till rätta med de av uppmärksammade problemen, som jag tidigare angivit. Regeringspartierna avstyrker vår följdmotion, vilket föranlett att vi därmed har fyra gemensamma reservationer från Alliansen.