bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — bör enligt rekommendationerna ge ekonomiskt bistånd till den hemutrustning som behövs för att ett hem ska kunna fungera. Även radio, tv och dator med internetuppkoppling bör enligt de allmänna råden ingå i en hemutrustning. Vid bedömningen av behovet av dator med internetuppkoppling bör nämnden särskilt ta hänsyn till behoven hos barn och ungdomar som går i skolan. När det gäller om behovet kan tillgodoses på annat sätt enligt 4 kap. 1 § SoL framgår det av rekommendationerna (s. 6) att om den enskilde är arbetslös, bör socialnämnden i regel kunna kräva att han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande på heltid och är villig att ta erbjudet lämpligt arbete. I detta krav bör det också enligt de allmänna råden ingå att den enskilde deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, praktik eller arbetsrehabiliterande åtgärder. Även grundutbildning i svenska och s.k. arbetssökarverksamhet bör räknas hit. utgår från bestämmelserna om rätten till bistånd i socialtjänstlagen och rekommendationer och allmänna råd om ekonomiskt bistånd. Syftet med handboken är att ge handläggare och beslutsfattare inom i kommunerna stöd vid tillämpningen av socialtjänstlagen. Av handboken framgår att skyldigheten att söka arbete i princip också inkluderar att delta i verksamheter för arbetslösa inom ramen för arbetsmarknadspolitiken (prop. 1996/97:124 s. 76). har också rätt att kräva att den enskilde deltar i t.ex grundutbildning i svenska (sfi). I meddelandeblad nr 7/2013 finns förtydliganden om den särskilda beräkningsregeln – jobbstimulans – i 4 kap. 1 b § SoL. Rättsfall om rätt till bistånd Av ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1995 ref. 70) följer att en rätt till bistånd normalt sett förutsätter att den biståndssökande är bosatt i . Detta uttrycktes i rättsfallet på så sätt att den enskilde skulle ha sin egentliga hemvist och bo här i riket. Av nämnda rättsfall följer också att en rätt till bistånd kan finnas i en akut nödsituation, och detta oavsett om den biståndssökande är bosatt i eller inte. Någon sådan akut nödsituation var det dock inte fråga om i det aktuella rättsfallet. () slog i en dom (mål nr 1527-1529-16) fast att kommunen inte är skyldig att ge s.k. nödbistånd till den som får avslag på asylansökan och håller sig undan för att undgå avvisning. Domstolen slog i sin dom fast att en person som håller sig undan ett avvisningsbeslut fortfarande omfattas av personkretsen i lagen om mottagande av asylsökande m.fl. I rättsfallet RÅ 1995 ref 88 nekade Regeringsrätten sökande rätt till ekonomiskt bistånd eftersom de avbröt pågående studier i svenska för invandrare utan giltigt skäl. Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet har genomfört en uppföljning av reformen med en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet som infördes genom en ny bestämmelse, 4 kap. 1 b § SoL (2016-1-4). Syftet med uppföljningen var att ge en lägesbeskrivning och ett kunskapsunderlag inom området ekonomiskt bistånd. Uppföljningen visade att reformen hade haft liten betydelse när det gäller att biståndsmottagare börjar arbeta respektive utökar sin arbetstid (s. 24). Jobbstimulansen är enligt rapporten komplicerad att handlägga och har kommit få hushåll till godo. För de biståndsmottagare som kvalificerat sig för jobbstimulans har reformen dock medfört en bättre ekonomisk situation . Enligt uppgift från pågår en utvärdering av forskare vid utvärdering (IFAU), som är ett forskningsinstitut under . IFAU ska främja, stödja och genom forskning genomföra uppföljningar och utvärderingar. Det finns enligt regeringen ett behov av att öka kunskapen om arbete med ekonomiskt bistånd ur ett jämställdhetsperspektiv (S2017/04387/FST). Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga arbete med ekonomiskt bistånd samt analysera kommunernas behov av stöd i arbetet med att utveckla arbetsmetoder och insatser som bidrar till att stärka såväl kvinnors som mäns förmåga till egen försörjning. Uppdraget ska slutredovisas . Med anledning av att en betydande andel av dem som tar emot ekonomiskt bistånd gör det på grund av arbetslöshet är det enligt regeringen viktigt med insatser som bidrar till den enskildes förmåga till självförsörjning genom förvärvsarbete (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen anser att insatserna för att nå målet om EU:s lägsta arbetslöshet är viktiga för att minska behovet av ekonomiskt bistånd. Även insatser inom ramen för utbildningspolitiken såväl som den ekonomiska familjepolitiken har enligt regeringen stor betydelse för verksamhetsområdet. Utredningen socialtjänst (S 2017:03, dir. 2017:39) har i uppdrag att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. I uppdraget ingår inte att se över de delar i socialtjänstlagen som avser ekonomiskt bistånd och därtill kopplat regelverk. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag om en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser. Utredaren ska också se över och lämna förslag om möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera konsekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nackdelar av en ändring. Uppdraget ska redovisas . En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända, inklusive ensamkommande barn (A 2015:02, dir. 2015:107). Enligt direktiven ska utgångspunkten vara att systemet ska främja en snabb etablering i arbets- och samhällslivet för de personer som beviljas uppehållstillstånd och stödja en effektiv och rättssäker asylprocess. Utredaren ska bl.a. analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn där ett helhetsperspektiv ska gälla. Genom tilläggsdirektiv har uppdraget utvidgats när det gäller tidiga insatser för asylsökande kvinnor och män (dir. 2017:48). Utredaren ska inom ramen för det befintliga uppdraget se över möjligheten för asylsökande att delta i praktik och andra arbetsplatsförlagda aktiviteter som ökar kontakten med arbetsmarknaden. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2017:101). Utredningens förslag kan enligt vad regeringen bedömer i budgetpropositionen komma att påverka område (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 s. 143). Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre Regeringen föreslår i lagrådsremissen Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre att det i socialtjänstlagen ska föras in en ny bestämmelse med innebörden att socialnämnden utöver vad som följer av 4 kap. 1 § SoL får erbjuda hemtjänst till äldre personer utan föregående behovsprövning (). Lagförslaget föreslås träda i kraft . Av regeringens propositionsförteckning framgår att regeringen avser att lämna en proposition med samma namn . Statistik om ekonomiskt bistånd Ekonomiskt bistånd – årsstatistik är en årlig rapport från som redovisar antalet biståndsmottagare och biståndshushåll samt utbetalat ekonomiskt bistånd uppdelat efter olika bakgrundsfaktorer som kön, ålder, hushållstyp och kommun. Rapporten ingår i officiella statistik. Rapporten publiceras samt . Enligt uppgift från kommer statistiken att kompletteras med uppgifter om orsak till att hushåll som fått ekonomiskt bistånd inte längre får det. Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd är en annan årlig rapport från som bl.a. redovisar ändamålen med utbetalda belopp samt försörjningshinder för biståndsmottagare. I kommun- och landstingsdatabasen finns bl.a. uppgifter om öppna jämförelser om ekonomiskt bistånd. SKL har i en skrivelse till och uppmärksammat regeringen på vissa frågor om statistik över ekonomiskt bistånd (17/02808). Regeringen har svarat att man har en kontinuerlig dialog med i aktuella statistikfrågor (S2017/02995/FST). I svaret understryker regeringen att socialtjänststatistiken är en högt prioriterad fråga. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 s. 120) anför regeringen att kunskapen om effekterna av kommunala arbetsmarknadsinsatser är bristfällig. arbete med att utveckla officiell statistik över arbetsbefrämjande insatser och orsaker till avslut av dessa insatser kommer enligt regeringen att kunna underlätta en systematisk uppföljning av kommunernas insatser till biståndsmottagare. Regeringen ger på ett statligt bidrag till kommuner som satsar på att utveckla och genomföra avgiftsfria sommarlovsaktiviteter för barn i åldern 6–(S2017/07418/FST). Satsningen avser åren 2016–2019. Enligt regeringsuppdraget ska det statliga bidraget göra det möjligt för barn i denna åldersgrupp att delta i avgiftsfria aktiviteter . Motionsyrkanden om bistånd behandlades i betänkande /16:SoU6 Socialtjänstfrågor (två reservationer av SD och C). Utskottet uttalade bl.a. (s. 22) att det är betydelsefullt att har möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja personer med ekonomiskt bistånd till egen försörjning. Utskottet noterade lagrådsremissen med förslag till en ny bestämmelse i socialtjänstlagen med förtydligande av vilka krav som kan ställas på en arbetslös person som ansöker om försörjningsstöd. Utskottet avstyrkte motionerna (två reservationer av SD och C), och följde utskottet. I samband med behandlingen av proposition 2015/16:136 Arbetslöshet och ekonomiskt bistånd behandlade utskottet motionsyrkanden om vilka krav ska ställa på enskilda för att kunna bevilja ekonomiskt bistånd (bet. 2015/16:SoU12). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till att det inte behövdes någon åtgärd från (två reservationer av V). Fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd infördes genom bestämmelser i 4 a kap. SoL (prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273). Fritidspengen avskaffades genom att 4 a kap. SoL upphävdes (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Utskottet delade regeringens bedömning i propositionen att bestämmelsen om fritidspeng var utformad på ett sådant sätt att den begränsade familjernas möjlighet att själva välja hur deras barn ska tillbringa sin fritid (betänkandet s. 31). Enligt 4 kap. 1 § första stycket socialtjänstlagen har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning. I några av motionerna föreslås att den som saknar tillstånd att vistas i landet inte ska ha rätt till bistånd från kommunen. Utskottet konstaterar att uttalat att den som håller sig gömd i syfte att undandra sig verkställighet av ett avvisningsbeslut inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Utskottet anser därför att inte behöver ta något initiativ. Motionerna 2016/17:3278 (SD), 2016/17:3371 (M) yrkande 29, 2017/18:25 (SD), 2017/18:3178 (M) yrkande 37, 2017/18:3321 (M) och 2017/18:3890 (SD) yrkande 29 avstyrks. Detsamma gäller motion 2017/18:628 (-). Reformen med en jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet infördes . När det gäller motionsförslag om att införa ett bidragstak för en stärkt arbetslinje konstaterar utskottet att genomfört en uppföljning av reformen och att ett utvärderingsarbete pågår vid IFAU. Utskottet anser att resultatet av detta arbete bör avvaktas. Motionerna 2016/17:3079 (M) yrkande 11, 2016/17:3344 (M) yrkande 4, 2016/17:3372 (M) yrkande 20, 2017/18:3045 (M) yrkande 4 och 2017/18:3592 (M) yrkande 7 avstyrks. Även motion 2017/18:148 (L) avstyrks. Enligt 4 kap. 1 § andra stycket SoL gäller att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Enligt 4 kap. 4 § samma lag får socialnämnden begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som nämnden anvisat om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i sådan verksamhet som anvisats får fortsatt försörjningsstöd vägras eller nedsättas. Utskottet konstaterar att socialtjänstlagen förtydligades med bestämmelser om vilka krav som kan ställas på en arbetslös person som ansöker om försörjningsstöd. Utskottet ser positivt på att har lagliga möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja personer med ekonomiskt bistånd till egen försörjning. Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ. Motion 2017/18:3592 (M) yrkande 6 avstyrks. Även motion 2016/17:3078 (M) yrkande 18 avstyrks. När det gäller ett motionsyrkande om att sfi-undervisning bör vara en relevant motprestation för att få ekonomiskt bistånd konstaterar utskottet att har möjlighet att kräva detta av den som söker sådant bistånd. Motion 2017/18:2815 (L) yrkande 17 får därmed anses i viss mån tillgodosett och avstyrks. Utskottet konstaterar att det i allmänna råd om ekonomiskt bistånd ges rekommendationer om att en dator med internetuppkoppling bör ingå i en hemutrustning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte behövs något initiativ med anledning av motion 2017/18:3595 (V) yrkande 24. ansvarar för publicering av den officiella statistiken över ekonomiskt bistånd. På myndighetens webbplats finns uppgifter om antal biståndshushåll, biståndsmottagare, utbetalda belopp och orsaker till att personer inte kan försörja sig och sin familj. Härutöver finns uppgifter om öppna jämförelser om ekonomiskt bistånd i kommun- och landstingsdatabasen . Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ. Motionerna 2016/17:2329 (SD), 2017/18:325 (SD), 2017/18:1559 och 2017/18:3595 (V) yrkande 19 avstyrks. Utskottet anser inte heller att något initiativ behövs när det gäller förslag om ett förenklat ansökningsförfarande och insatser vid långvarigt bistånd. Motionerna 2016/17:2471 (V) yrkande 35 och 2017/18:3595 (V) yrkande 23 avstyrks. Utskottet anser inte att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av förslag om att återinföra fritidspengen. Motionerna 2016/17:569 (M) och 2017/18:3072 (M) yrkande 10 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett kunskapslyft om , om att införa en barnbalk och om att inrätta en nationell klagoinstans för barn. Jämför reservation 18 (L). I partimotionerna 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:1848 yrkande 2 föreslås tillkännagivanden om att genomföra förslag om ett kunskapslyft om . I motion 2015/16:1105 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om att i samband med utredningen om att göra till svensk lag se över hur en övergripande barnbalk kan utformas. I motion 2016/17:337 yrkande 2 av samma motionär föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en nationell klagoinstans för barn där de själva kan utkräva sina rättigheter enligt . I betänkande blir svensk lag (SOU 2016:19) föreslogs bl.a. att skulle få i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och bidra till spridning och användning av metoder för att stärka barnrättsperspektivet i myndigheters rättstillämpning, och att statliga myndigheter som är centrala för genomförandet av barnets rättigheter enligt skulle få i uppdrag att inom sina respektive verksamheter säkerställa att det finns ändamålsenlig kompetens om dessa rättigheter och om barnets utveckling och behov. föreslog också att regeringen borde utreda om bör ges möjlighet att föra talan för enskilda i de fall frågan är av särskild betydelse för rättstillämpningen eller på annat sätt är av särskilt intresse för genomförandet av . Stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting har i uppdrag av regeringen att tillsammans med Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor stärka och sprida kunskap bland beslutsfattare och yrkesverksamma på kommun- och landstingsnivå om vad ett barnrätts- och ungdomsperspektiv innebär och hur man kan föra dialog med flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män (S2017/07302/RS). Myndigheterna ska lämna en gemensam slutredovisning . har i uppdrag att –2019 stödja kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter inom centrala verksamhetsområden (S2016/07874/FST). har också i uppdrag att stödja särskilt berörda statliga myndigheter i arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i myndigheternas verksamhet. Myndigheterna är , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , samt Sis (S2016/07875/FST). Kunskapshöjande insatser för barn och unga om deras rättigheter har även i fått i uppdrag av regeringen att –2018 vidta kunskapshöjande insatser för barn och unga om deras rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden (S2015/06288/FST). För detta ändamål ska enligt regeringsuppdraget skapa en portal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. ska också följa upp barns och ungas kunskap om deras rättigheter. Uppdraget ska redovisas . ska enligt sitt regleringsbrev analysera om det finns behov av att utveckla den praktiska tillämpningen av inom sin verksamhet (S2017/07302/RS). I uppdraget ingår att belysa de utvecklingsområden som identifierats och hur dessa kan beaktas i myndighetens verksamhet. För att som lag ska få avsedd effekt och för att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) att kunskapen om vad konventionen innebär, behöver öka på alla nivåer i samhället. Regeringen avser att följa upp effekten av samt se över strukturen för ett långsiktigt stöd till kommuner och landsting i frågor som rör barnets rättigheter. Det utvecklingsarbete som bedrivs av de statliga myndigheter som ingår i med stöd av kommer enligt regeringen att generera viktiga erfarenheter av hur bör utvecklas sett till innehåll och omfattning. Regeringen avser att följa utvecklingen och se över hur dessa myndigheters erfarenheter kan spridas till fler myndigheter. Det kan också enligt regeringen finnas anledning att utöka till att omfatta fler myndigheter. Regeringen anser att det är av vikt att barn och unga får kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken och tillgång till myndigheter som ska vara ett stöd och skydd för barn. Inom ramen för ingår i uppdrag att erbjuda stöd till särskilt berörda myndigheter vad gäller just att göra deras verksamheter kända, tillgängliga och anpassade för barn. Kommande propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter Lagrådet yttrade sig över lagrådsremissen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter . Av regeringens propositionsförteckning framgår att regeringen avser att lämna en proposition med samma namn till . Ett motionsyrkande om att införa en barnbalk behandlades senast av civilutskottet i betänkande 2016/17:CU10. hade inte någon annan uppfattning än den tidigare gett uttryck för, nämligen att det inte skulle vara något annat än en tom gest att döpa om till barnbalken och att balkens nuvarande benämning gick utmärkt att förena med det barnperspektiv som redan präglade den. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att lämna propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter till . När det gäller ett kunskapslyft om noterar utskottet att regeringen gett flera uppdrag: att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting, men även att vidta kunskapshöjande insatser för barn och unga om deras rättigheter enligt . Utskottet ser positivt även på detta och anser inte att behöver ta något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:3193 (L) yrkande 3 och 2017/18:1848 yrkande 2. Utskottet har ingen annan uppfattning än den civilutskottet tidigare gett uttryck för när det gäller frågan om en barnbalk. Motion 2015/16:1105 (FP) avstyrks. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom ett förslag om en nationell klagoinstans för barn. Motion 2016/17:337 (L) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att vidta åtgärder för att säkerställa att yttranden i förundersökningar håller hög kvalitet och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om att utreda behovet av en ökad närvaro av vid inledande förhör med unga och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om arbete med barn och unga, om utbildning och kunskapskrav, om egen handläggare och barnombud och om tidiga insatser. avslår vidare motionsyrkanden om barn med problematiska hemförhållanden, om vårdnad och underhåll, om barnets bästa och ekonomiskt bistånd samt om barnäktenskap. Jämför reservation 19 (SD), 20 (C), 21 (L), 22 (KD), 23 (M, SD), 24 (V), 25 (SD, L), 26 (C), 27 (V), 28 (L), 29 (C), 30 (L), 31 (V), 32 (L), 33 (SD, V), 34 (M), 35 (C, KD), 36 (S, MP, V), 37 (V) och 38 (L). Övergripande frågor om arbete med barn och unga I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga särskilda ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–. Motionärerna anför att en stor del av samhällets stöd ofta försvinner när en ung asylsökande eller nyanländ anses vara . Motionärerna anser att det bör vara det individuella behovet, och inte hur länge den unge funnits i landet, som ska avgöra när stödet upphör. I kommittémotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 93 föreslås ett tillkännagivande om att utreda frågan om det formella beslutsfattandet i den sociala barn- och ungdomsvården. Motionärerna anser att man bör se över om socialsekreteraren, i stället för socialnämnden, ska fatta det formella beslutet i frågor om barn. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del. I kommittémotion 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att förbättra arbetet med barns och ungas hälsa inom såväl som hälso- och sjukvården. Motionärerna anför att barn inom den sociala barn- och ungdomsvården fortfarande inte har god tillgång till hälso- och sjukvård. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 3. I motion 2017/18:1083 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över ansvar i situationer där skolsituationen är kärnan av problemet. I motion 2016/17:1238 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en nationell anmälan för barn som far illa. Motionären anför att lagstiftningen om sekretess mellan kommunerna behöver ses över så att en orosanmälan kan skickas till den kommun dit familjen flyttar. I motion 2017/18:1172 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över gallringar av ärenden. Motionären anför att många ärenden i om barn slängs och att möjligheten till fortsatt stöd och bearbetning därmed försämras. I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att inte lätta på behörighetskraven för socialsekreterare. Motionärerna konstaterar att det finns behörighetskrav för socialsekreterare som fattar beslut i barnärenden men att det nu har framförts förslag om att lätta på dessa behörighetskrav. Motionärerna anför att ju större utmaningar, desto viktigare är det att de som ska fatta de tunga besluten har rätt kompetens. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om att utreda behovet av utbildning för dem som arbetar med placerade barn inom den sociala barn- och ungdomsvården. Motionärerna anför att det med tanke på utsatta placerade barns livsvillkor, både under placeringen och under resten av livet, bör finnas utbildningskrav på dem som arbetar med placerade barn. I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 75 föreslås ett tillkännagivande om att införa nationella specialistutbildningar för myndighetsutövning som gäller barn och unga.