bet · H501SkU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Enligt direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Styckeskatten på cigaretter ska fr.o.m. enligt direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. Den totala tobaksskatten på cigaretter ska uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detaljhandelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60- procentskravet. För cigaretter och cigariller ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per 1 000 stycken eller per kilo, för finskuren tobak avsedd för rullning av cigaretter ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo och för annan röktobak ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo. 2010/11:SkU11) har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att för och efterföljande kalenderår ska en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen göras för samtliga tobaksprodukter. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig mellan de olika produkterna. Snus, röktobak och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. höjde tobaksskatten och på nytt (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Vid denna höjning höjdes skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med och på snus med . Höjningarna beaktade även den förändring i konsumentprisindex (KPI) som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . Skatten höjdes på nytt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak samt på snus. Höjningen inkluderade även den årliga indexomräkningen enligt den allmänna prisutvecklingen. Enligt förordningen (2017:1022) om fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt gäller följande skattesatser för tobak fr.o.m. : Skattesatser för tobak () * Därutöver ska skatt betalas av detaljhandelspriset. Källa: 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt. I motion 2017/18:242 av (C) yrkande 4 föreslås att ett högre pris på tobak ska utredas. I motion 2017/18:3884 av (SD) yrkande 3 föreslås att skatten på snus ska sänkas. Motionären menar att skatten på snus borde sättas utifrån tillgänglig forskning om hälsoaspekter och nikotinmängd. Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet av att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. sker en årlig omräkning av tobaksskatte-satserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkande om en förändring av beskattningen av snus (bet. 2016/17:SkU24). Utskottet sympatiserade i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter, men var tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Utskottet ansåg vidare att beskattningen av tobak var väl avvägd och att det därför inte fanns anledning att förändra relationen i skattesatserna mellan snus och cigaretter. Utskottet har inte skäl att ompröva sitt ställningstagande. Utskottet har vidare avstyrkt motsvarande yrkande om att höja tobaksskatten (yttr. 2017/18:SkU1y). Utskottet ser inte heller nu någon anledning att förorda ytterligare höjningar. Utskottet avstyrker därmed motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att ingå bilaterala avtal om flygskatt och om att införa en europeisk flygskatt. Jämför reservation 14 (L). Utsläpp från utrikes flygtransporter ingår inte i ländernas åtagande under Kyotoprotokollet. Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationens policy. Policyn är dock under översyn. Energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) lägger fast ramarna för medlems-staternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om bilateralt avtal ingåtts om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ända-mål (bet. 2007/08:SkU28). Enligt regeringens klimatproposition (prop. 2008/09:162) har och EU, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand. har inte kunnat enas om att vidta några konkreta åtgärder. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala kol-dioxidskatter eller handelssystem för att begränsa växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeland. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i Ecac, dvs. Europeiska civila luftfartskonferensen, reserverade sig mot beslutet. En överenskommelse träffades mellan rådet och Europa-parlamentet om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem. Flyget omfattas av utsläppshandeln , och inledningsvis omfattades såväl flygningar inom EU som till och från EU. antog vid sin 38:e session i en resolution om att vid sin nästa session 2016 anta en global marknadsmekanism för att minska utsläppen från flyget. Mekanismen ska gälla . EU har därefter beslutat att utsläppshandeln bara ska gälla flyg som flyger helt inom EU, som försöker förhandla fram ett internationellt avtal till 2016 som är tänkt att träda i kraft . ska EU:s utsläppshandel även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. Regeringen tillsatte en utredning som fick i uppdrag att analysera hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Syftet är att flygets klimatpåverkan ska minska, vilket kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Genom en skatt på flygresor kan flyget i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, vilket i sin tur leder till minskade utsläpp och mindre klimatpåverkan. Skatten bör också uppmuntra flyget till effektivare transporter och minskad klimatpåverkan. Skattens utformning ska samverka med de närings-, transport- och regionalpolitiska målen om bl.a. jobb, tillgänglighet och konkurrenskraft i alla delar av landet. Utredningen överlämnade sitt betänkande En svensk flygskatt (SOU 2016:83) . En punktskatt på flygresor införs fr.o.m. . I budget-propositionen anförde regeringen bl.a. att genom en skatt på flygresor kan flyget i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Skatten har utformats som en skatt på kommersiella flygresor som ska betalas för passagerare som reser från en flygplats i i ett flygplan som är godkänt för fler än tio passagerare. Skatt ska inte betalas för barn eller för passagerare som på grund av teknisk störning, väderförhållanden eller annan oförutsedd händelse inte har nått destinationsflygplatsen och som medföljer vid förnyad avgång, flygande personal som är i tjänst under flygningen samt transit- och transferpassagerare. Det flygföretag som utför flygningen ska vara skattskyldigt. Skyldighet att betala skatt ska inträda när flygplanet lyfter från en flygplats i . Skatten ska tas ut med olika nivåer beroende på om passageraren reser till en slutdestination i ett land som ligger helt inom , helt eller delvis i en annan världsdel än med ett avstånd om högst från eller i en annan världsdel än med ett avstånd längre än från . Vidare ska en årlig omräkning av skattesatserna för och efterföljande kalenderår grundad på faktiska förändringar i konsumentprisindex göras. I motion 2017/18:485 av (S) yrkande 1 föreslås att ska verka för att kunna ingå bilaterala avtal om flygskatt. Motionären menar att det finns ett behov av långsiktiga och kraftfulla internationella åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från flyget. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås att det ska införas en europeisk flygskatt som inte träffar all flygtrafik lika, utan främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan. Motionärerna menar att flyget liksom andra transportslag ska stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska teknikneutrala styrmedel som riktas mot utsläppen. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 föreslås att ska verka för att en europeisk flygskatt kan införas och för att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. Motionärerna menar att flyget liksom andra transportslag ska stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att införa en punktskatt på flygresor. Utskottet uttalade då att även flyget i större utsträckning ska bära sina egna klimatkostnader och att det är nödvändigt med styrmedel som uppmuntrar konsumenterna att välja mer miljövänliga alternativ som kan leda till minskade koldioxidutsläpp, mindre klimatpåverkan och en ökad möjlighet att uppnå målen i det klimatpolitiska ramverket. Utskottet uttalade vidare att en flygskatt också innebär att producenternas incitament att ta fram mer miljövänliga alternativ ökar. Utskottet, som tillstyrkte förslaget i dess helhet, hade inte något att invända mot flygskattens utformning. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och ser inte något skäl att tillstyrka ytterligare förändringar på området. De aktuella motionsförslagen avstyrks i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av travsportens villkor och totalisatorskatten. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda insatserna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2015:95) för att lämna ett förslag till en ny spelreglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på spelmarknaden. Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. En utgångspunkt är vidare att de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas. Ett högt konsumentskydd förutsätter också en reglering som tar sociala hänsyn, med krav på bl.a. måttfull marknadsföring. Utredningen, som antog namnet (Fi 2015:11), lämnade sitt betänkande En omreglerad spelmarknad till regeringen (SOU 2017:30). Regeringen överlämnade lagrådsremissen En omreglerad spelmarknad till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås en ny spelreglering, som bygger på ett licenssystem där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska inneha licens, och aktörer utan licens ska stängas ute. Regleringen ska vara tillämplig på allt spel som tillhandahålls i inklusive spel som tillhandahålls över internet och som riktar sig till den svenska marknaden. Punktskatt på licensierat spel ska tas ut av skillnaden mellan de sammanlagda insatserna och de sammanlagda utbetalda vinsterna. Spel förbehållet allmännyttiga ändamål ska fortfarande vara skattebefriat. Den nya regleringen föreslås träda i kraft . I motion 2017/18:2461 av m.fl. (M) föreslås en översyn av höga totalisatorskatt. I motion 2017/18:2906 av och (båda M) anförs att det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att den kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. Motionärerna menar därför att den svenska travsportens spelvillkor och höga totalisatorskatt ska ses över. Regeringen överlämnade lagrådsremissen En omreglerad spelmarknad till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslås en ny spelreglering, som bygger på ett licenssystem där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska inneha licens. Regleringen ska vara tillämplig på allt spel som tillhandahålls i inklusive spel som tillhandahålls över internet och som riktar sig till den svenska marknaden. I lagrådsremissen anför regeringen att det finns vissa utredningsbehov och att bl.a. hästnäringens och idrottsrörelsens förutsättningar bör utredas särskilt. Utskottet anser att inte bör föregripa utredningen och avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar. tillkännagav som sin mening vad (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195) anförde om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. När det gäller finansieringen av den stegvisa avvecklingen ansåg utskottet att den bör genomföras på det sätt som regeringen finner möjligt och lämpligt. I budgetpropositionen angav regeringen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten sänks med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . begärde i en skrivelse till att regeringen ska lägga ett förslag om reklamskattens avskaffande i sin helhet, i enlighet med tidigare tillkännagivande (Fi2016/00359/S2). I budgetpropositionen föreslog regeringen en sänkning av skatte-satsen för annonser i periodisk publikation till och skattesatsen för övriga annonser och reklam till . Vidare föreslogs en höjning av gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation till och en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam till . Dessa förslag trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen även bedömningen att skattesatsen för annonser i periodisk publikation bör sänkas till 2019 och skattesatsen för övriga annonser och reklam till och att ytterligare en sänkning bör övervägas om avsatta reformmedel bedöms räcka till det. I budgetpropositionen föreslog regeringen att reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte utgör annonsblad, katalog eller program ska slopas. Ändringarna trädde i kraft . Regeringen gjorde bedömningen att det redan nu finns ekonomiskt utrymme att slopa reklamskatten för dessa annonser mot bakgrund av att reklamskatteintäkterna för denna typ av annonser har minskat kraftigt. Regeringen anförde vidare att en sådan ändring är i linje med tillkännagivande om en stegvis process att avveckla reklamskatten för dagspressen och med regeringens bedömning i budgetpropositionen . Ett slopande av reklamskatten för annonser i periodiska publikationer som inte är att anse som annonsblad, katalog eller program motiveras också av att denna del av skatten numera endast berör ett fåtal skattskyldiga och att ett slopande leder till en minskad administrativ börda både för dessa skattskyldiga och för . När det gäller den resterande delen av reklamskatten konstaterade regeringen att det inte finns utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av skatten. Regeringen avser dock att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. I motion 2017/18:2266 av (M) föreslås att möjligheten att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar ska utredas. Motionären anför att intäkter från reklamskatten från ideella föreningar är obetydliga för statens intäkter, men att reklamskatten är en stor summa för en idrottsförening som drivs nästan uteslutande av ideella krafter. I motion 2017/18:3875 av (KD) föreslås att reklamskatten för ideella föreningar ska avskaffas. Motionären anför att intäkter från reklamskatten från ideella föreningar är obetydliga för statens intäkter, men att reklamskatten är en stor summa för en idrottsförening som drivs nästan uteslutande av ideella krafter. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas, och regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. När det gäller möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen tillkännagav att finansieringen av avvecklingen bör genomföras på det sätt som regeringen anser är möjligt och lämpligt. Regeringen förklarade i budgetpropositionen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen skulle tas genom en skattesänkning på fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Skattesatsen för annonser som följer med en allmän nyhetstidning eller en s.k. periodisk publikation sänktes från till . Skattesatsen för övriga annonser och reklam sänktes från till . Gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i en självständig periodisk publikation höjdes från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning på högst till för . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjdes från till . När det gäller den resterande delen av reklamskatten har regeringen i budgetpropositionen gjort bedömningen att det inte finns utrymme för ytterligare steg i avskaffandet av skatten. Regeringen har dock uttalat att man avser att fortsätta med det stegvisa avskaffandet av reklamskatten. Utskottet, som delat regeringens bedömning av utformningen av det stegvisa avskaffandet av reklamskatten, anser att ett tillkännagivande från om att avskaffa reklamskatten för ideella föreningar är obehövligt. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av avfallslagstiftningen och om skattebefrielse för återdeponerat avfall. Jämför reservation 15 (M). Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik och bygg- och rivningsavfall Lagen (1999:673) om skatt på avfall infördes . Skatt ska betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska ske genom att uppmuntra utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. Skattesatsen har höjts fyra gånger sedan den infördes. Avfallsskatten höjdes senast per ton avfall. Ändringen trädde i kraft . Som skäl för höjningen angavs att skatten inte hade höjts och att nivån därför behövde justeras med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen och för att upprätthålla miljöstyrningen. sker en årlig omräkning av skattesatserna i lagen om skatt på avfall motsvarande den allmänna prisutvecklingen med ett tillägg av för och efterföljande kalenderår. Omräkningen av skattesatserna ska grunda sig på förändringen i konsumentprisindex (KPI) året närmast före det år beräkningen avser och . Den årliga omräkningen av skattesatserna ska även beakta utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) genom ett tillägg av till KPI-omräkningen. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redo-visades till (Redovisning NV-00338-13). anför bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster. bedömer inte att det finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning. Deponiutvinning är oftast att se som en integrerad del av efterbehandling av gamla deponier. Samma skatteregler bör därför gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anför i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. har i samverkan med fått i uppdrag att fort-sätta översynen av deponiskatten och utreda om staten bör stödja återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar. Uppdraget redovisades i skrivelsen Återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar (NV-00308-15). Utredningens slutsatser bereds inom . I motion 2017/18:2966 av (M) föreslås att bestämmelserna i avfallsskattelagen ska ses över och att man vid översynen särskilt ska beakta att avfall som återdeponeras efter en deponiåtervinning bör kunna undantas från avfallsskatt. I kommittémotion 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att deponiskatten försvårar återvinning av viktiga resurser ur stora avfallsflöden och att en regeljustering som innebär att återförande av restmaterial till deponi efter deponiåtervinning undantas från beskattning skulle medföra flera fördelar, t.ex. ökad resurshushållning samt främjande av flera miljökvalitetsmål. Motionärerna föreslår därför att deponiskatten ska ses över i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. Lagen om skatt på avfall är ett av många styrmedel på avfallsområdet. Skattens syften är att styra avfallshanteringen i från deponering av avfall till andra ur miljösynpunkt mer lämpliga processer för att hantera avfall. Avfallsskatten är även ett styrmedel för att uppmuntra avfallsminimering och återvinning. Utskottet är positivt till en ökad utsortering från gamla deponier av material som kan förbrännas eller återvinnas och konstaterar att skattesystemet inte medverkar till att göra återvinningen lönsam. har vid sin översyn och analys av deponiskatten som redovisades till funnit att det inte finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning och att samma skatte-regler bör gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anser i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. Frågan om avfallsskattens utformning i samband med deponiutvinning är aktualiserad inom genom fortsatta översyn av deponiskatten. Frågan om skattebefrielse för återdeponerat avfall hänger nära samman med de frågor som beaktas inom ramen för översynen av deponiskatten. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens beredning. De aktuella motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en utredning om utformningen av en differentierad skatt på bekämpningsmedel.