bet · H501SkU8 · 2018-03-16 00:00:00 — De två gåvoändamål som berättigade till skattereduktion var dels att främja vetenskaplig forskning, dels att bedriva hjälpverksamhet bland behövande. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen konst, kultur, idrott och religion och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Antalet tillgängliga ändamål för godkända gåvomottagare bestämdes av kostnads-, missbruks- respektive kontrollskäl till färre ändamål än de som kan leda till inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Detta gällde inte minst med hänsyn till att även utländska associationer var tvungna att tas med bland de godkända mottagarna. Skattereduktionen för gåvor till ideell verksamhet slopades (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). I motion 2017/18:2450 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att återinföra avdragsrätten för gåvor och att utöka omfattningen till att gälla fler organisationer än som omfattades av avdragsrätten . I kommittémotion 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1 föreslås att regeringen utreder hur avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer kan återinföras och breddas för att ge civilsamhället bättre förutsättningar. I motion 2017/18:1311 av (KD) yrkande 2 anförs att bör följa där avdragsrätten även omfattar gåvor till omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barn och ungdom, kultur, idrott, friluftsliv, religiös eller annan livssynsverksamhet, mänskliga rättigheter samt värnande om miljö och kultur. I kommittémotion 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 8 anförs att anser att avdragsrätten för gåvor ska återinföras. Motionärerna anför att frågan om hur ska kunna uppmuntra ökad sponsring inom kulturen är en viktig framtidsfråga för hela sektorn och att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att göra det skattemässigt förmånligt för företag och privatpersoner att finansiellt bidra till kultursektorn. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om stöd till det civila samhället och att staten värnar det ideella engagemanget och uppmuntrar all form av hjälp. Gåvoskatteavdraget var enligt motionären en konkret och tydlig åtgärd som dessutom direkt kom många människor till del. I kommittémotion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås att gåvoskatteavdraget ska återinföras i sin tidigare utformning och att ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor ska avskaffas. Motionärerna anser att takbeloppet för avdragsrätten bör höjas och att det bör utredas om skatteavdraget även ska omfatta juridiska personer. har beslutat att slopa skattereduktionen för gåvor fr.o.m. (bet. 2015/16:FiU1, yttr. 2015/16:SkU1y). Utskottet tillstyrkte förslaget och anförde följande i sitt yttrande till finansutskottet. En stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, dvs. att finansiera den gemensamma välfärden, och också i övrigt är förenliga med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattereduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Det faktum att det aktuella skatteincitamentet utformades som en skattereduktion när det infördes ansågs innebära en markering av att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen. Utskottet instämmer i att stöd till de verksamheter som den ideella sektorn bedriver bör fördelas utifrån en prioritering och bedömning av hur dessa bidrar till samhällsnytta, snarare än utifrån vilken förmåga de berörda organisationerna har att hitta privatpersoner som har råd att genom gåvor stödja verksamheten. Offentligt stöd bör snarare utgå från tydliga prioriteringar än från privatpersoners val av och förmåga till stöd via skattereduktion. Skattereduktionen för gåvor har också inneburit att måste pröva frågor om godkännande av gåvomottagare och utöva tillsyn över godkända gåvomottagare – uppgifter som är helt verksamhetsfrämmande för myndigheten. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker motionsförslagen i denna del om att gåvoskatteavdraget ska återinföras. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1745 av och (båda SD), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4. Utgångspunkten bör vara att de flesta vill göra rätt för sig och att lagstiftarens roll är att utforma ett regelverk som gör detta möjligt och rimligt. Aktörer inom delningsekonomin visar att vissa typer av tillhandahållanden är överreglerade och beskattningen i vissa delar för hög, vilket bromsar tillväxtpotentialen i ekonomin. Det behövs administrativa förenklingar och beskattningsmässiga lättnader framför allt för små inkomster från tillhandahållanden mellan privatpersoner under ett visst gränsbelopp. Vi vill därför att regeringen utreder en skattebefrielse på för tillhandahållanden mellan privatpersoner utan krav på rapportering till . Skattefriheten bör gälla både för delningsekonomin och för den traditionella ekonomin eftersom en särreglering för delningsekonomin riskerar att snedvrida konkurrensen. Skattebefrielsen bör vara individuell och gälla de totala inkomsterna från tillhandahållanden mellan privatpersoner. För inkomster över gränsbeloppet där tillhandahållandena närmar sig mer av en egenförsörjning bör skattereglerna ses över för att möjliggöra ännu fler enkla jobb och enklare former för företagande i den vita ekonomin. Vi utvecklar våra förslag i motion om delningsekonomin från innevarande riksdagsår. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1745 av och (båda SD) och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4. Debatten om jämställdhet fortsätter att skörda återkommande offer genom att människor i stället för att bli jämställda blir intvingade i politiserade system som splittrar och motverkar sitt syfte. Genom att tänka om och nytt med utgångspunkt från människors egen uppfattning om hur man vill utforma sina liv kan man skapa system som stöder den enskildes strävan mot ett bättre liv. Många människor tvingas in i en politiskt detaljstyrd tillvaro som tenderar att splittra familjer i stället för att underlätta gemenskapen. Ofta framhålls de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor som argument för att minska friheten i familjepolitiken. Det är ett bedrägligt resonemang eftersom det ekonomiska problemet i huvudsak har skapats genom de politiska beslut som ligger till grund för dagens situation. Frivillig inkomstdelning mellan makar eller motsvarande skulle lösa många av de konstlade och orättvisa situationer som möter dagens familjer. Genom att två makar kan välja att dela på sina inkomster skapar vi en möjlighet för dem att bygga en helt jämlik ekonomisk situation, oavsett vilken nivå på lön respektive part har. Genom att också koppla pensionsrätt i det allmänna pensionssystemet till en omfördelad lön mellan makar skapar vi ett mer rättvist system som framför allt skulle gynna den part som i utgångsläget har den lägsta lönen. Reformen skulle skapa en riktig jämställdhet genom att en familj kan välja olika lösningar och låta en person med hög lön dela med sig till sin maka eller make så att båda får tillgodoräkna sig lika stor lön. Detta ska också innebära samma pensionsmöjligheter och samma rätt till sjukpenning för båda parter, dvs. en absolut ekonomisk jämställdhet. Vi anser att det system för frivillig inkomstdelning vi skisserat bör utredas. Kostnaderna för reformen bör finansieras inom ramen för familjepolitiken. var emot att försvarets nya personalförsörjningssystem infördes. Så länge systemet tillämpas är det viktigt att reglerna är så bra som möjligt. Reglerna bör ses över utifrån lämplighet och ekonomi och bl.a. bör man överväga om inte soldater, sjömän och gruppbefäl kan slippa att bli förmånsbeskattade för enklare mat ute i fält. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1745 av och (båda SD), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD) och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33. vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som dessa intäkter återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. Mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen utreder den gröna skatteväxlingen ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (V) av Momodou Jallow (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V) och 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1745 av och (båda SD), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4. Skattesystemets utformning är tillsammans med socialförsäkringarna och välfärdstjänsterna, central för ett lands fördelningspolitiska ambitioner. En studie från Euromod har analyserat skattesystemens omfördelande effekter inom EU. Rapporten har 1999 och 2008 som jämförelseår och omfattar ländernas direkta skatter (indirekta skatter som t.ex. moms ingår således inte i studien). Analysen visar att gått från att vara ett av de länder vars skattesystem omfördelar mest till att ha det minst omfördelande skattesystemet inom EU:s ”kärnländer”. Detta är en anmärkningsvärd utveckling. Arvs- och gåvoskatten avskaffades 2005, förmögenhetsskatten avskaffades 2007, och 2008 avskaffades fastighetsskatten. Dessa förändringar torde starkt bidragit till att skattesystemets utjämnande effekter har minskat så markant. är ett av mycket få länder som varken har skatt på arv, gåvor eller förmögenheter eller en fastighetsskatt som är kopplad till taxeringsvärdet. Till dessa förändringar ska bl.a. läggas att bolagsskattesatsen har sänkts i flera steg och att skatten på förvärvsinkomster har sänkts med genom de olika jobbskatteavdragen. Dessutom har skattereglerna för delägare i fåmansföretag (de s.k. 3:12-reglerna) gjorts mer förmånliga, vilket framför allt har gynnat den tiondel av befolkningen som har de högsta inkomsterna. Delar av ovan nämnda skatteförändringar har genomförts efter 2008, varför det finns skäl att tro att skattesystemets omfördelande effekter minskat ytterligare. Den ekonomiska ojämlikheten har ökat i de flesta västländer . är inget undantag, tvärtom. Faktum är att är det OECD-land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . Sammanfattningsvis kan jag konstatera att är det land där den ekonomiska ojämlikheten ökat mest . Vi betalar ett pris för den ökade ojämlikheten, såväl socialt som i form av lägre ekonomisk tillväxt. har gått från att vara ett land med ett utjämnande skattesystem till det land inom EU-15 som har det minst utjämnande skattesystemet. bör ha ett skattesystem som bidrar till en ekonomi som är bra för alla, inte bara några få. Mot bakgrund av det ovan anförda bör regeringen tillsätta en utredning i syfte att analysera hur skattesystemets utjämnande effekter utvecklats . bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:202 av (M), 2017/18:234 av (C), 2017/18:364 av (L), 2017/18:543 av (SD), 2017/18:570 av (-), 2017/18:1039 av (M), 2017/18:1147 av Momodou Jallow m.fl. (V), 2017/18:1166 av (KD), 2017/18:1232 av (M), 2017/18:1234 av (M), 2017/18:1276 av Finn och (båda M), 2017/18:1294 av Finn (M), 2017/18:1327 av (M), 2017/18:1378 av m.fl. (S), 2017/18:1407 av m.fl. (S), 2017/18:1422 av (M), 2017/18:1705 av (M), 2017/18:1745 av och (båda SD), 2017/18:1761 av Finn m.fl. (M), 2017/18:1762 av Finn (M), 2017/18:1903 av (S), 2017/18:1908 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2611 av (M), 2017/18:2886 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2939 av (M), 2017/18:2985 av (M) yrkande 1, 2017/18:2997 av och (båda M), 2017/18:3083 av (M), 2017/18:3147 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:3157 av i (M), 2017/18:3287 av (M), 2017/18:3288 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3304 av (M), 2017/18:3324 av Boriana (M), 2017/18:3380 av Finn (M), 2017/18:3618 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 4. Många svenskar bedriver odling på hobbynivå. Biodling är en viktig del av detta, inte minst för binas pollinering av fruktträd, bär, buskar och olika jordbruksgrödor och naturligtvis för produktionen av honung. Biodling bedrivs i alla län, och enligt länsstyrelsernas uppgifter finns det drygt 81 000 bisamhällen i landet. De flesta biodlare bedriver småskalig biodling men det finns ett hundratal personer som bedriver yrkesmässig biodling. Skattereglerna för biodlare på hobbynivå är minst sagt komplicerade och eftersom biodling är en samhällsnyttig verksamhet är reglerna helt kontraproduktiva. Reglerna bör förenklas och vara lika för olika hobbyslag. Därför bör det i ett första steg införas ett skattefritt grundavdrag för hobbybiodlare på precis som grundavdraget för ideella allmännyttiga föreningar som har skattepliktiga inkomster. Därefter bör det ske en översyn av alla typer av hobbyverksamheter, inklusive ideella allmännyttiga föreningar, och där ett grundavdrag på nivåer i paritet med halva eller hela prisbasbelopp kan övervägas. Jag anser att ideellt arbete som kommer samhället till godo ska underlättas och inte försvåras. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Utvärdering av effekterna av vissa skatteförändringar, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–4. Alliansregeringens ekonomiska politik var framgångsrik och ledde till att 300 000 fler fick ett jobb att gå till och att skatteintäkterna ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser. Alliansregeringens ekonomiska politik förde genom finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Skattepolitiken är central i den ekonomiska politiken och förändrar människors liv på ett direkt och märkbart sätt. Skattepolitiken kräver därför framförhållning och utförliga konsekvensanalyser innan ändringar genomförs. Detta är viktigt att ha i åtanke innan större förändringar genomförs som påverkar människors hushållsekonomi. I den helomvändning av skattepolitiken som regeringen genomför saknas fullgoda konsekvensanalyser. Enligt riskerar regeringens åtgärder förstärka problemen på svensk arbetsmarknad: kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. Vidare bedöms de skatteförslag som regeringen gått fram med inte innebära de budgetförstärkningar som regeringen har räknat med, eftersom de riskerar att minska drivkrafterna för arbete. skattesystem sticker ut på flera sätt, och det är viktigt att dessa avvikelser är väl motiverade. pekar särskilt ut marginalskatter som tillväxthämmande. Situationen är allvarlig och riskerar att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. Alliansen vill därför att regeringen noga utvärderar effekterna av sin skattepolitik. Regeringen återinförde 2016 den särskilda löneskatten för dem . Löneskatten minskar företagens incitament att anställa äldre samt minskar äldres drivkrafter att arbeta eftersom löneskatten delvis kommer att övervältras på lönen och innebära utebliven löneökning alternativt lönesänkning. Löneskatten riskerar att tidigarelägga många människors utträde från arbetsmarknaden, trots det stora samhällsekonomiska behov som finns av att förlänga yrkeslivet. Regeringen bör därför utvärdera effekterna av att en särskild löneskatt för äldre återinförts. Regeringen har höjt inkomstskatten för närmare en och en halv miljon löntagare. Jobbskatteavdraget har trappats av, och breda grupper har fått höjd statlig inkomstskatt genom förändringar i uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Sedan förra årsskiftet har därför nu världens högsta marginalskatter. Marginalskatterna har en negativ påverkan på bl.a. utbildning, entreprenörskap och antalet arbetade timmar. I konkurrens om kvalificerad arbetskraft med andra länder riskerar höga marginalskatter att försvåra för framväxten av fler jobb och företag i . Med ökade marginalskatter lönar det sig sämre för den enskilda att investera i högre utbildning och att starta företag i . Regeringen räknar med att världens högsta marginalskatt ska ge ett tillskott i statskassan. Risken är dock att det snarare får motsatt effekt. När incitamenten till att arbeta försvagas tenderar människor att jobba mindre. När det lönar sig sämre att anstränga sig för att skaffa en högre utbildning tenderar färre människor att tycka att det är mödan värt. Detta framhåller också i sin rapport . Enligt rådets beräkningar leder de höjda skatterna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna över huvud taget. riskerar regeringens beräkningar av inkomstförstärkningar att leda till hål i statens budget. Vi vill därför att regeringen utvärderar effekterna av höjda marginalskatter. RUT- och ROT-avdragen har varit träffsäkra reformer för att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden och till att skapa nya jobb. De har också bidragit till att öka förtroendet för skattesystemet genom att göra svarta jobb vita. RUT-reformen, som infördes av Alliansen, har därutöver gett fler möjlighet att få hjälp i hemmet och underlättat människors livspussel. Det finns fortsatt stora behov av att underlätta framväxten av jobb i tjänstesektorn utan krav på högre utbildning. Denna typ av tjänster är en viktig väg in till det första jobbet. För att fler enkla jobb ska växa fram vill Alliansen bredda RUT-avdraget till fler tjänster och tredubbla taket i RUT-avdraget. vill vi se över införandet av ett bredare HEM-avdrag för personer , där fler eller alla enklare tjänster i hemmet berättigar till skattereduktion. Flera instanser är kritiska till förändringarna av skattereduktionen för RUT- och ROT-tjänster. anser att regeringen underskattar de negativa sysselsättningseffekter som förändringen av ROT-avdraget leder till och att förändringarna i RUT-avdraget bör vägas mot att personer som står långt från arbetsmarknaden riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet.