bet · H501MJU24 · 2018-06-08 00:00:00 — SKK har arbetat för att minska förekomsten av exteriöra överdrifter inom avel bl.a. genom att införa särskilda rasspecifika domaranvisningar (SRD). SRD är ett kommenterande komplement till rasstandarden och har målsättningen att öka domares medvetenhet om exteriöra överdrifter och sundhet. arbetar ras- och specialklubbarna inom vidare med att utbilda uppfödare och anpassa de rasspecifika avelsstrategierna. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Utskottet anser att avel som medför lidande för djuren och som enbart syftar till att tillgodose önskemål kring djurens utseende är oacceptabel, och utskottet delar därför regeringens bedömning att sådan avel liksom ska vara förbjuden. Regeringen föreslår att nuvarande bemyndigande att meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot avel som kan påverka djurens naturliga beteenden utökas till att också avse avel som kan påverka djurens normala kroppsfunktioner eller förmåga att naturligt föda fram sin avkomma. Detta är en utvidgning av bemyndigandet som utskottet välkomnar och som gör att ytterligare specifika krav kan ställas på olika sorters avel för att säkerställa ett starkt djurskydd. Ansvaret för en sund hund- och kattavel vilar också till stor del på uppfödarna själva. Det är de som ansvarar för att den avel de bedriver leder till friska och välmående djur. Det är därför positivt att SKK arbetar aktivt med frågan om avel med brakycefala hundraser så att hälsoproblem för dessa djur kan undvikas. Med hänvisning till redovisningen ovan och i avvaktan på resultat av pågående arbete föreslår utskottet att motion 2017/18:185 (SD) yrkandena 1–7 lämnas utan vidare åtgärd. Överlåtelse och transport av djur Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del. Regeringen föreslår i propositionen att nuvarande bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot försäljning eller annan överlåtelse av djur förs över till den nya lagen. Vidare föreslås att nuvarande bestämmelse om att djur ska transporteras i transportmedel som är lämpliga för ändamålet och som ger djuret skydd mot värme och köld och mot stötar, skavning och liknande samt att djur, i den utsträckning som det behövs, ska hållas skilda från varandra förs över till den nya lagen utan ändring i sak. Nuvarande bestämmelse i djurskyddsförordningen om att den som transporterar djur ska ha tillsyn över djuren och vidta de åtgärder som behövs för att djuren under lastning, transport och urlastning inte ska skadas eller orsakas lidande förs över till den nya lagen utan ändring i sak. Det förtydligas att för transporter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 1/2005 gäller bestämmelserna i första och andra styckena utöver vad som framgår av artiklarna 3 och 6 samt bilaga I i rådets förordning (EG) nr 1/2005 om transporten sker enbart på svenskt territorium eller avser sjötransporter från svenskt territorium. Nuvarande bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot transport av djur förs över till den nya lagen. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Tävling och offentlig förevisning Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del och avslår motionsyrkanden om träning av hundar inför prov, spödrivning av hästar, djur på cirkus samt delfinarier. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD), 11 (SD) och 12 (V). Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelse om förbud mot att utsätta djur för lidande vid viss träning och vid tävling, ljud- och bildinspelning, föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten förs över till den nya lagen utan ändring i sak. Förbudet ska utvidgas till att omfatta träning för och användning av djur vid prov. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter om sådan träning eller användning av djur. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska också få meddela föreskrifter om undantag från förbudet mot att utsätta djur för lidande vid träning inför eller användning vid prov. I propositionen föreslås även att ett djur som tränas för eller deltar i tävling eller prov inte får utsättas för dopning eller andra otillbörliga åtgärder som kan påverka djurets prestationsförmåga eller temperament. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förbudet. Regeringen anför i propositionen att det finns provverksamhet som innehåller inslag av bedömning av ett djurs färdighet som kan ha betydelse för t.ex. djurets avelsvärde, men där det huvudsakliga syftet med proven är att förbereda och testa djuren för uppgifter som också har ett tydligt samhällsintresse, t.ex. prov som syftar till att testa blivande tjänstehundars lämplighet. Regeringen bedömer att i sådan provverksamhet som syftar till att förbereda eller testa djurs lämplighet för samhällsnyttiga verksamheter kan ett visst mått av lidande för djuret vara oundvikligt och acceptabelt med hänsyn till det samhällsintresse som verksamheten syftar till. förslag innehåller inte någon sådan avgränsning mot prov med samhällsnytta. För att möjliggöra undantag för sådana verksamheter som fortfarande bedöms som betydelsefulla för att tillgodose allmänna intressen föreslår regeringen därför att det införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från förbudet mot lidande vid prov. I propositionen anför regeringen att användning av levande grävlingar vid grytanlagsprov är en fråga som har utretts och diskuterats . Regeringen anser att användning av levande grävlingar vid grytanlagsprov kan ifrågasättas med hänsyn till det lidande som provet innebär för grävlingen och eventuellt också för hunden. Proven bedöms också stå i strid med det förbud mot lidande vid prov som regeringen nu föreslår ska införas. Det prov som hunden genomgår för att bedöma dess lämplighet för grytjakt innebär att hundens förmåga, färdigheter och prestationer mäts och bedöms och utkomsten av provet kan även ha en viss påverkan på t.ex. hundens avelsvärde. kan dock grytjakt även vara av ett visst samhälleligt intresse, t.ex. vid eftersök av trafikskadat vilt och vid viss sjukdomsbekämpning. När det gäller frågan om grytanlagsprovens och grytjaktens betydelse för bekämpning av smittsamma djursjukdomar framgår av olika redovisningar från SVA och 2006 att grytjaktens betydelse för bekämpande av djursjukdomar som rabies, rävskabb och tuberkulos och för att förhindra spridning av rävens dvärgbandmask är obefintlig eller liten. Enligt uppgifter från Trafiksäkerhet och Eftersök i Samverkan (SES) förekommer inte heller något eftersök av räv eller grävling. Däremot används grytjakt numera, enligt uppgifter från , i samband med bekämpning av den i svensk fauna invasiva arten mårdhund. Regeringen anser med hänsyn till att SVA:s rapport är gammal och mot bakgrund av att inte har presenterat något nytt underlag i frågan att det behöver utredas i vilken utsträckning det fortfarande finns intressen som motiverar grytanlagsprov med levande grävling. Regeringen avser därför att åter utreda för- och nackdelar med sådana prov, om det finns alternativa metoder till att använda levande grävlingar i proven samt konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot sådana prov. Till dess att frågan har utretts och regeringen har återkommit med ett eventuellt nytt ställningstagande bör det dock vara tillåtet att utföra grytanlagsprov med levande grävlingar. Regeringen avser därför att tills vidare undanta grytanlagsprov från förbudet mot lidande vid prov med stöd av det ovan föreslagna bemyndigandet. Regeringen framhåller i propositionen att det är av största vikt att ett gott djurskydd upprätthålls i verksamhet där djur tränas för eller deltar i tävlingar. Direkta eller indirekta ekonomiska intressen får inte leda till att djurskyddet sätts på undantag genom att djur t.ex. pressas alltför hårt och deltar i eller tränas inför tävling trots att de inte är i tävlingsmässigt skick. De veterinärer som närvarar vid tävlingar har enligt regeringen en viktig uppgift att fylla för att säkerställa att en tävling genomförs med beaktande av ett gott djurskydd. Offentlig förevisning av djur I propositionen bedömer regeringen att mer detaljerade bestämmelser om hållande och förevisning av djur i menagerier eller vid cirkus, varieté eller liknande företag även i fortsättningen bör meddelas i förordning eller i föreskrifter. Regeringen avser att i djurskyddsförordningen införa ett förbud mot att flytta runt och förevisa elefanter och sjölejon offentligt på cirkus eller på annat sätt. I 35 § första stycket djurskyddsförordningen föreskrivs att djur inte får föras omkring och förevisas offentligt i menagerier. I andra stycket i nämnda bestämmelse anges att apor, rovdjur med undantag för tamhundar och tamkatter, säldjur med undantag för sjölejon, noshörningar, flodhästar, hjortdjur med undantag för renar, giraffer, kängurur, rovfåglar, strutsfåglar och krokodildjur inte heller på annat sätt får föras omkring och i samband med detta förevisas offentligt. I tredje stycket i bestämmelsen anges att vid cirkus, varieté eller liknande företag får djur som avses i andra stycket inte visas offentligt vare sig vid föreställning eller i något annat sammanhang. föreslog att den nuvarande bestämmelsen i 35 § djurskyddsförordningen skulle överföras till den nya lagen och att det därutöver skulle bli förbjudet att förevisa elefanter och sjölejon på cirkus eller på annat sätt föra omkring eller förevisa sådana djur. Regeringen instämmer i utredningens bedömning att sjölejon och elefanter inte bör få förevisas på cirkus eller på andra liknande offentliga förevisningar där djur flyttas från ort till ort och avser därför att införa ett sådant förbud i djurskyddsförordningen. Regeringen gör dock, med hänsyn till bestämmelsernas detaljeringsgrad och att djurskyddslagen ska vara en ramlag där detaljerade bestämmelser bör meddelas i förordning eller myndighetsföreskrifter, bedömningen att offentlig förevisning av djur även i fortsättningen bör regleras närmare i förordning och i föreskrifter. Regeringen anser att kompetens är av grundläggande betydelse för en god djurvälfärd. En god kunskap om det djur som man håller eller hanterar bidrar till att förebygga att djurskyddsproblem över huvud taget uppkommer. Om problem ändå skulle uppstå har djurhållaren större möjligheter att hitta adekvata lösningar på problemen. Regeringen anser att rätten att hålla och ta hand om djur är förenad med ett ansvar och att tillräcklig kompetens ska vara en förutsättning för att få hålla och hantera djur och anser därför att det i den nya djurskyddslagen bör införas ett uttryckligt och generellt krav på att djurhållaren eller den som på annat sätt tar hand om ett djur ska ha tillräcklig kompetens för att tillgodose djurets behov. Enligt kommittémotion 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 ska regeringen vidta åtgärder för att säkerställa att möjligheten att träna hundar för exempelvis eftersök på trafikskadat vilt inte begränsas. Motionärerna anser att regeringens förslag om att utvidga förbudet mot att använda levande djur vid viss träning och provverksamhet kan påverka förmågan att träna hundar för eftersöksjakt på trafikskadat vilt och för jakt på vissa invasiva arter. I propositionsförslaget ges ett bemyndigande att meddela undantag från dessa bestämmelser, vilket är positivt enligt motionärerna, men de anser att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att möjligheten att träna hundar för t.ex. eftersök på trafikskadat vilt inte begränsas. I kommittémotion 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 4 framhålls att ett förbud mot grytanlagsprov bör införas i den nya djurskyddslagstiftningen. Motionärerna delar inte regeringens uppfattning att grytanlagsprov tills vidare ska undantas från förbudet mot lidande vid prov och ser inget skäl till att utreda frågan ytterligare. Motionärerna anser att användning av levande grävling vid grytanlagsprov innebär lidande och stress för grävlingen och att samhällsnyttan av dessa prov är begränsad. Enligt motion 2017/18:801 av (S) är det angeläget att säkerställa att reglerna för spödrivning följs. Ur djurskyddssynpunkt går det inte att försvara felaktig spödrivning för att hästen ska springa snabbare. Arbetet med att ingripa mot felaktig spödrivning behöver därför intensifieras inom trav och galopp. Offentlig förevisning av djur Enligt kommittémotion 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 1 bör SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd ges i uppdrag att utreda vilka djur som bör finnas på en positiv lista över tillåtna djur på cirkus. Motionärerna anser att inga icke-domesticerade djur bör tillåtas ingå i cirkusverksamhet. föreskrivs vilka arter som inte får hållas och visas på cirkus. Motionärerna anser att det i stället bör föreskrivas vilka djurarter som ska vara tillåtna att hålla och visa på cirkus. Genom att inrätta en s.k. positiv lista ges enligt motionärerna en rad fördelar jämfört med att införa ett förbud mot vilda djur; t.ex. kan det vara svårt med gränsdragningen när det gäller vad som är vilda och domesticerade djur, och det är lättare att säkerställa att djurvälfärden ligger steget före när nya arter tillkommer som kan vara aktuella att förevisa på cirkus. Även i kommittémotion 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 4 framförs att användandet av icke-domesticerade djur inom cirkusnäringen bör regleras genom en s.k. positiv lista. Motionärerna anser att icke-domesticerade djur inte är lämpliga att hålla inom cirkusverksamhet och befarar att om man enbart förbjuder ytterligare två arter kan det öppna för andra icke-domesticerade djur inom cirkusverksamheterna. I stället bör det införas en s.k. positiv lista över de djur som ska vara tillåtna att hålla på cirkus, och andra djur ska per automatik vara förbjudna. Enligt motion 2017/18:858 av m.fl. (S) bör djurskyddsreglerna för vilda djur på cirkus ses över och ett förbud övervägas för att ska kunna fortsätta att vara ett föregångsland inom djurskydd. Även i motion 2017/18:2826 av (M) anförs att borde förbjuda vilda djur på cirkus eftersom det finns utmaningar med transporter, att tillgodose naturliga beteenden samt tillsyn och kontroller. I motion 2017/18:371 av och (båda L) yrkande 1 föreslås ett förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus, och enligt yrkande 2 bör elefanter och sjölejon förbjudas på cirkus. Strängare regler när det gäller djurskydd för övriga domesticerade djur i cirkusverksamhet bör också införas (yrkande 3). Enligt kommittémotion 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 6 ska icke-domesticerade djur inom cirkusnäringen fasas ut. Enligt motionärerna innebär livet på en cirkus i de allra flesta fall stora inskränkningar av möjligheterna till naturliga beteenden för djuren, och detta bör användas försiktigt. I stället för att bevilja undantag där cirkusnäringen har svårt att möta djurhållningskraven anser motionärerna att man bör fasa ut de icke-domesticerade djuren från våra cirkusar. m.fl. (SD) anser i kommittémotion 2017/18:4040 yrkande 3 att det ska införas en tillståndsplikt för cirkusägare som vill hålla djur. Motionärerna anser att cirkusar ska omfattas av en tillståndsplikt där endast de cirkusägare som uppfyller vissa grundläggande krav beviljas tillstånd att hålla djur. Vid upprepade brott mot regelverken ska ett sådant tillstånd kunna dras in permanent. Dessutom bör de besiktningar som utförs efter beställning av cirkusägarna själva kompletteras med icke-föranmälda inspektioner av både transporter och stationära förvaringsplatser. Liknande yrkanden framförs i kommittémotion 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 7 och 8. Enligt yrkande 7 ska det införas ett licenssystem för cirkusägare som vill hålla djur, och enligt yrkande 8 bör besiktningskrav på djurcirkusar kompletteras med oanmälda inspektioner. I motion 2017/18:179 av och (båda SD) efterfrågas ett förbud mot delfinarier. Motionärerna anser att delfinarier är utformade utifrån besökarnas och ägarnas behov och innebär bl.a. att delfinerna har dåliga förutsättningar att leva och uttrycka sitt naturliga beteende. Djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt till naturligt beteende enligt djurskyddslagstiftningen, och därför bör delfinarier förbjudas. När det gäller frågan om att säkerställa möjligheten att träna hundar för samhällsnyttiga verksamheter framhåller regeringen i propositionen att djurskyddslagen även bör vara en ramlag och innehålla de centrala principer och handlingsregler som är nödvändiga för att säkerställa ett gott djurskydd. Regeringen bedömer att lagen inte ska innehålla alltför detaljerade bestämmelser eftersom dessa kan behöva ändras relativt ofta, utan mer specifika bestämmelser bör finnas i djurskyddsförordningen och framför allt i myndigheternas föreskrifter. Regeringen ges i det föreslagna bemyndigandet en möjlighet att delegera till en myndighet att meddela föreskrifter om undantag från förbudet mot träning eller prov som medför lidande. Sådan s.k. subdelegering sker i allmänhet när regeringen bedömer att en myndighet har den sakkunskap som behövs för att föreskriva mer detaljerade bestämmelser. Det pågår beredning inom när det gäller att tillsätta en utredning om grytanlagsprov. När det gäller frågan om spödrivning inom hästsporten följer av 17 § i den nuvarande djurskyddslagen (1988:534) att djur inte får tränas för eller användas vid tävling på sådant sätt att de utsätts för lidande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om sådan användning av djur. har med stöd av 34 § djurskyddsförordningen (1988:539) meddelat sådana föreskrifter genom föreskriften (SJVFS 2013:43) om träning och tävling med djur. Enligt föreskriften får utrustning, hjälpmedel eller metoder inte användas på sådant sätt att det medför skada eller annat fysiskt eller psykiskt lidande för djuret. Vid vissa tävlingar ska ban- eller tävlingsveterinärer tjänstgöra som besiktigar djuren före start och som närvarar under tävlingen för att hålla uppsikt över deltagande djur och tävlingsområdet. Enligt uppgift från meddelar veterinären den berörda om det har skett brott mot djurskyddslagens bestämmelser så att kan vidta åtgärder som kontrollmyndighet. Nuvarande bestämmelse om förbud mot att utsätta djur för lidande vid viss träning och vid tävling förs enligt propositionen över till den nya lagen utan ändring i sak. Även det nuvarande bemyndigandet förs över till den nya lagen. Utöver det föreslås, som har redovisats ovan, en ny bestämmelse om att djur inte får tillfogas skada och att utrustning inte får användas på ett sätt som kan orsaka djuret lidande eller skada. Brott mot bestämmelsen om att träna djur för tävlingar eller att använda djur på tävlingar på ett sådant sätt att de kan utsättas för lidande föreslås liksom tidigare leda till böter eller fängelse i högst . I propositionen föreslås också att den nuvarande bestämmelsen om att kontrollmyndigheterna ska verka för att överträdelser av lagstiftningen beivras förs över till den nya lagen. Offentlig förevisning av djur Grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas, inklusive cirkusdjur, finns i djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539). Särskilda bestämmelser för cirkusar finns i 35–36 a §§ djurskyddsförordningen. Regeringen aviserar i propositionen att den avser att i djurskyddsförordningen införa ett förbud mot att flytta runt och förevisa elefanter och sjölejon offentligt på cirkus eller på annat sätt. Den nya djurskyddsförordningen avses träda i kraft som den föreslagna djurskyddslagen. I föreskrifter och allmänna råd (DFS 2007:3) om cirkusdjur (cirkusföreskriften) finns bestämmelser om skötsel och hållande av cirkusdjuren generellt men även specifika bestämmelser för vissa djurslag. Till exempel ska cirkusdjuren enligt 14 § ha möjlighet att röra sig fritt genom daglig utevistelse. Enligt 44 § artskyddsförordningen (2007:845) krävs det tillstånd av för att få förevisa djur av vilda arter. Vid all offentlig förevisning av arter som finns listade i bilaga A till förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EU:s Citesförordning) krävs det dessutom intyg från . Huvudprincipen är att det är förbjudet att offentligt förevisa dessa arter men att behörig myndighet i medlemsstaterna kan bevilja undantag (artikel 8). När det gäller kontroller av cirkusar finns det särskilda regler. Innan en cirkus har sin första föreställning för året ska inbesiktiga cirkusen, och en begäran om inbesiktning ska ha kommit in till dagar före första föreställningen. Detta framgår av 36 a § djurskyddsförordningen (1988:539) och 6 § i cirkusföreskriften. Av samma föreskrifter framgår att när det sker förändringar i djurbeståndet eller i utrustningen som är av väsentlig betydelse från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt ska detta också anmälas och kontrolleras av . Kontrollen ska göras av den länsstyrelse i vars län cirkusen befinner sig. Vid en begäran om inbesiktning eller kontroll ska cirkusen t.ex. presentera antalet cirkusdjur av varje djurslag som medföljer cirkusen. Om kontrollmyndigheten upptäcker allvarliga eller upprepade brister i djurhållningen kan den förbjuda cirkusen att påbörja eller fortsätta sin turné. Detta framgår av 5 § i de ovannämnda föreskrifterna. Bestämmelser om transport av djur, inklusive cirkusdjur, finns bl.a. i djurskyddslagen (1988:534), djurskyddsförordningen (1988:539), förordning (EG) nr 1/2005 av om skydd av djur under transport och i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om transport av levande djur (SJVFS 2010:2). Djur ska transporteras i transportmedel som är lämpliga för ändamålet och som ger skydd mot värme och köld och mot stötar, skavning och liknande. Den som transporterar djur ska ha tillsyn över djuren och vidta de åtgärder som behövs för att djuren under lastning, transport och urlastning inte ska skadas eller orsakas lidande. Enligt artikel 3 i djurtransportförordningen får ingen person transportera eller låta transportera djur på ett sådant sätt att de riskerar att skadas eller orsakas onödigt lidande. Länsstyrelserna är behöriga myndigheter att kontrollera att djurskyddsbestämmelserna följs, både genom anmälda (inbesiktningskontroll) och genom oanmälda besök. Enligt och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd ska kontrollen utföras regelbundet och utan föranmälan (artikel 3.2). Denna artikel ska även tillämpas vid kontroll av icke-livsmedelsproducerande djur enligt 64 § djurskyddsförordningen. En ny förordning om offentlig kontroll ska tillämpas från där liknande bestämmelser återfinns. När det gäller delfinarier föreslår regeringen i propositionen att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att deras välfärd främjas, att djuren får möjlighet att utföra sitt naturliga beteende och så att beteendestörningar förebyggs. Enligt 37 § djurskyddsförordningen får en zoologisk trädgård, djurpark eller liknande anläggning inte tas i bruk för offentlig förevisning av djur innan den har godkänts av . Detta gäller även delfinarier. I Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2009:92) om djurhållning i djurparker m.m. finns bestämmelser om hållande av delfiner. Bassängytan för delfiner ska vara , och bassängens djup ska vara minst lika med den aktuella kroppslängd. Djuphål med minst två gånger kroppslängden ska finnas. Bassängerna ska ha oregelbundna väggar och vågdämpande kanter, och det ska finnas avskiljningsmöjligheter (7 kap. 4 §).