bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Regeringen anser att en hållbar konsumtion har stor betydelse för både den enskilda konsumenten och samhället i stort. I strategin för hållbar konsumtion som presenterades i budgetpropositionen tar regeringen fasta på behovet av de ökade kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. Enligt regeringen skapar det gröna samhällsbygget en långsiktigt hållbar ekonomi, en god miljö samt ett ökat välstånd och förbättrad hälsa i hela . Enligt regeringen skapas också förutsättningar för samarbeten för innovationer och för att näringslivet ska kunna exportera framtidens lösningar. Konkurrens-kraftiga jobb skapas inom nya områden där svenska företag ligger i framkant. I budgetpropositionen påpekar regeringen att det klimatpolitiska ramverket som antog ger långsiktighet och stabilitet i svensk klimatpolitik. lagstadgar bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, vad arbetet ska syfta till och hur det ska bedrivas. Detta innebär att den nuvarande och kommande regeringar har en skyldighet att föra en klimatpolitik som utgår från klimatmålen och att tydligt redovisa hur arbetet fortskrider. En central utgångspunkt för arbetet är att klimatpolitiska och budgetpolitiska mål ska ges förutsättningar att samverka med varandra. innebär också att ambitionen i klimatpolitiken höjs, vilket är centralt för att ska kunna leva upp till målsättningarna i . enades regeringen, , och Krist-demokraterna om en ramöverenskommelse om långsiktiga energi-politik. Överenskommelsen utgör en gemensam färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem, med mål om förnybar elproduktion 2040. Målet med energiöverenskommelsen är bl.a. att skapa långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidra till nya jobb och investeringar i . I budgetpropositionen framhåller regeringen även att utsläpp från industrins förbränning och processer utgör omkring en tredjedel av de samlade utsläppen i . En stor del av de direkta utsläppen från industrin kommer från några särskilt energi- och koldioxidintensiva branscher – däribland järn och stål, metall, kemisk industri, raffinaderier, massa och papper samt mineralindustrin inklusive cement. De flesta av dessa branscher, utom massa och papper, har en stor andel processrelaterade växthusgasutsläpp som är svåra att minska. För att stödja tekniksprång som minskar de processrelaterade utsläppen i dessa branscher inför regeringen . Industriklivet syftar till att stödja genomgripande åtgärder för att kraftigt minska de processrelaterade utsläppen i industrin. Industriklivet består av stöd både till förstudier och till investeringar. Vidare i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 148) anför regeringen att Industriklivet syftar till tekniksprång som är nödvändiga för att på åstadkomma väsentliga utsläppsminskningar, inte utsläppsminskningar på marginalen i närtid. beslutade om att anvisa till anslaget 1:20 Industriklivet inom utgiftsområde 20 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Anslaget är nytt och får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. Regeringen beräknar att tillföra anslaget . Inför klimatmötet i startade regeringen initiativet Fossilfritt , som bl.a. arbetar med att ta fram branschvisa färdplaner i syfte att lyfta affärsmässiga möjligheter för företag och branscher att bli fossilfria som konkurrenskraften stärks. överlämnade nio branscher sina färdplaner för fossilfri konkurrenskraft till regeringen. Målet med arbetet är att få en konkret bild av hur omställningen av de olika branscherna kan gå till samt att identifiera utmaningar, möjligheter och behovet av politisk hinderröjning. I fråga om ett nationellt klimatbidrag som går utöver EU:s gemensamma INDC fastställde det bindande målet om att minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin med jämfört med . godkände rådet detta bidrag som unionens och medlemsstaternas planerade nationellt fast-ställda bidrag inom ramen för . Avtalet innefattar en global översyn av de samlade åtagandena med start . Avtalet omfattar även principer för uppföljning och rapportering. Ett arbetsprogram för det samlade regelverket för avtalet ska beslutas i samband med klimatkonventionens 24:e partsmöte (COP 24). Statsrådet anförde som svar på interpellation 2017/18:39 att klimattoppmötet i , COP 23, (som hölls ) är viktigt för att avtalet och besluten som fattades i ska bli verklighet, och att regeringens mål är att säkra att både och EU agerar föregångare i förhandlingarna. ska vara ett föregångsland och har deltagit aktivt i framtagandet av EU:s rådsslutsatser inför mötet i . Statsrådet anförde även att det är viktigt att tala om att är en självständig aktör under klimatförhandlingarna och står värd för exempelvis evenemang om klimatfinansiering och hur man ska mobilisera mer. driver frågor och har partnerskap med de minst utvecklade länderna, t.ex. de små önationerna. verkar alltså inte bara inom EU. Statsrådet framhöll vidare att skärpta ambitioner absolut är en av regeringens prioriteringar , då IPCC kommer att komma med sin en-och-en-halv-gradsrapport (som ska vara klar ). Den kommer att visa hur mycket allvarligare läget är än vad vi har kunnat basera våra åtaganden på. Regeringen driver att EU och hela världen måste kunna uppdatera sina åtaganden i ljuset av den rapporten. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att har utsläppen av växthusgaser i minskat . har de konsumtionsbaserade utsläppen som sker i andra länder men som orsakats av vår svenska konsumtion enligt ökat med . Regeringen anser att en hållbar konsumtion har stor betydelse för både den enskilda konsumenten och samhället i stort. I strategin för hållbar konsumtion som presenterades i budgetpropositionen tar regeringen fasta på behovet av ökad kunskap om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. Därtill framför regeringen att den kommer att verka för en skärpning av utsläppstaket i EU ETS vid kommande översyn. Skärpningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för att industriproduktion flyttar till länder som inte har motsvarande koldioxid-kostnader (s.k. koldioxidläckage). I artikel 191.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) fastställs att unionens politik ska bygga på principen att förorenaren bör betala och på denna grund föreskrivs i EU ETS en full övergång mot full auktionering. motiveras i EU ETS ett tillfälligt uppskjutande av full auktionering och riktad gratis tilldelning av utsläppsrätter utifrån strävan att undvika koldioxidläckage (se närmare redovisning om det reformerade EU ETS-direktivet ovan). Enligt uppgift från Miljö- och kan regeringen i arbetet för att nå det nationella klimatmålet 2020 välja att på hemmaplan tillgodoräkna sig utsläppsutrymmen som internationella insatser bidragit till eller att skrota dessa utsläppsutrymmen, vilket ger större klimatnytta. Regeringen anser att ska nå sina mål med nationella utsläppsminskningar och skrotar därför internationella utsläppsenheter. Regeringen avser att annullera de utsläpps-enheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom EU för de sektorer som inte omfattas av EU ETS . Som princip ska därutöver överskott av utsläppsutrymme från den icke handlande sektorn utanför EU ETS annulleras i statsbudgeten . beslutade regeringen om att skrota över utsläppsutrymme, vilket motsvarar hälften av årliga utsläpp från biltrafiken. Totalt kommer regeringen därmed att skrota ett utrymme som motsvarar totala utsläpp i , dvs. Enligt regeringen innebär skrotningen att har skapat klimatnytta på två fronter: dels genom projekten utomlands, dels genom att regeringen förbinder sig att inte tillgodoräkna sig utrymmet i arbetet för att nå de nationella målen. De inter-nationella insatserna har främst varit klimatprojekt som t.ex. elproduktion i och bioenergiprojekt i . Projekten har genomförts under Kyotoprotokollet. Följande tre sätt används för att beräkna klimatpåverkande utsläpp, dvs. utsläpp av växthusgaser: – Territoriella utsläpp. Baseras på detaljerade data om aktiviteter som utförs inom gränser och används för att följa upp klimatmålen som satts upp för inom FN och EU och nationellt. – Produktionsbaserade utsläpp. Baseras på detaljerad statistik om bränsle-användning i kombination med de territoriella utsläppen. Statistiken omfattar utsläpp från svenska företag och personer både utanför och innanför gränser och följer samma avgränsning som gäller för nationell ekonomisk statistik, dvs. – Konsumtionsbaserade utsläpp. Omfattar utsläpp som tar hänsyn till klimatpåverkan som svensk konsumtion orsakar i och andra länder. Beräknas modellbaserat, vilket ger stor osäkerhet när det gäller utsläpp i andra länder. De tre olika beräkningarna skiljer sig främst åt i dels geografisk omfattning, dels metodologi. Beräkningssätten fångar därmed olika aspekter av klimatpåverkan. Det gängse beräkningssättet för klimatpåverkande utsläpp är territoriella utsläpp, vilket bygger på internationellt överenskomna metoder och riktlinjer. Denna typ av beräkning används för att följa upp klimatmålen som satts upp inom FN och EU och nationellt för . Statistiken fördelas även geografiskt för att möjliggöra regional och lokal uppföljning av miljömål. Produktions- och konsumtionsbaserade utsläppsberäkningar används som kompletterande metoder. Enligt regleringsbrev ska verket utveckla mätmetoder för att få mer tillförlitlig statistik över utsläppen av växthusgaser i andra länder till följd av svensk konsumtion. Vid sidan av mätmetoder ska bedöma om det finns andra indikatorer än konsumtions-utsläpp som kan användas för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan. Fokus ska vara på områden där det finns potential att minska utsläppen. SCB, och ska bistå med underlag och stöd. ska vid genomförandet av uppdraget också ta till vara den kunskap och erfarenhet som finns hos . ska beskriva resultatet av arbetet och bedöma hur utvecklingen av mätmetoder och indikatorer kan bidra till en förbättrad uppföljning av åtgärder för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen. Underlaget ska tjäna som utgångspunkt vid utvecklandet av nya och förbättrade åtgärder. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Konsumtionens påverkan på klimatutsläppen lyftes särskilt fram i miljöbilagan till ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100 Miljöbilaga 3 s. 9 f.). Regeringen påpekade då att cirka två tredjedelar av de konsumtionsbaserade klimatutsläppen utgörs av hushållens konsumtion. Beräkningarna visar även att utsläppen från hushåll tenderar att minska medan utsläppen från transporter och livsmedel har ökat något . Det är främst den del av utsläppen i länder som står för ökningen, bl.a. till följd av ökad import av livsmedel och ökat internationellt resande. Det bör betonas att beräkningarna bygger på antaganden om handelns sammansättning och hur mycket olika länder släpper ut i sina produktionsprocesser. De ska därför ses som ungefärliga skattningar och inte exakta värden. Regeringen framhöll vidare att enligt ansvarar varje land primärt för de utsläpp som sker inom det egna territoriet. Statistik över konsumtionsbaserade utsläpp är ett komplement till den officiella, nations-baserade statistiken som rapporteras till FN. Utsläpp från konsumtion kan beräknas på olika sätt. Avsikten med beräkningarna är att räkna ihop alla utsläpp som uppstått under tillverkningen och transporten av en vara eller tjänst fram till slutkonsumenten. Regeringen drog därmed slutsatsen att det inte spelar någon roll om en vara tillverkats i eller någon annanstans, så länge den konsumeras innanför gränser. De konsumtionsbaserade utsläppen kan delas upp i de utsläpp som sker i och de som sker i andra länder. Den nationella komponenten omfattar de utsläpp som kommer från inhemsk produktion och konsumeras eller investeras i . Den utländska komponenten omfattar de utsläpp som uppstår vid produktion och transport av importerade varor och tjänster. Där ingår även utlandsresor. Inhemsk produktion av varor och tjänster som exporteras och konsumeras av människor i andra länder är däremot inte inkluderade. Vidare påpekade regeringen brister i metoden. samordnar uppföljning och utvärdering av bl.a. generationsmålet och miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. har, med hjälp av SCB, tagit fram statistik för växthusgasutsläpp orsakade av svensk konsumtion. Utsläppen i andra länder till följd av svensk konsumtion kan inte beräknas med samma noggrannhet som de nationella utsläppen och bör därför tolkas i termer av utveckling och inte i absolut nivå under enstaka år. Den konsumtionsbaserade statistikens kvalitet och upplösning har utvecklats successivt, och det arbetet fortsätter. Det sannolikt största hindret för att skatta konsumtionsbaserade utsläpp är avsaknaden av heltäckande data. För vissa länder, som EU-länderna, finns detaljerad handelsstatistik att tillgå. För majoriteten av alla andra länder är dock avsaknaden av såväl ekonomiska som miljömässiga data stor. Bristen gör att en del av beräkningarna i stället baseras på antaganden som kan få stor inverkan på resultaten. Svårigheten att göra korrekta beräkningar förstärks av att varor och tjänster ofta tillverkas i flera länder där nivån på utsläppen varierar. Beräkningarna av konsumtions-baserade utsläpp är därför begränsat användbara i praktiken. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att för att den negativa miljö- och klimatpåverkan ska kunna minska behövs förändringar i enskildas konsumtionsmönster. Regeringen avser att i högre utsträckning beakta konsumtionens konsekvenser för miljön. Regeringens politik tar bl.a. sikte på – att öka kunskaperna om konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön – att såväl nationellt som globalt stimulera beteendemönster som beaktar hållbarhetsaspekter – att främja ett effektivt utnyttjande av resurser. Regeringen underströk att konsumtionen i och övriga västvärlden behöver bli mer hållbar. I det avseendet anser regeringen att det är viktigt att det finns bra information att tillgå så att konsumenterna kan göra medvetna val. nya kostråd väger samman både hälsa och miljö, inklusive klimat. Produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter bör öka. Regeringen har i enlighet med strategin för hållbar konsumtion avsatt medel till för att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och för att stimulera miljösmarta konsumtions-mönster. Utvärdering och analys av svensk klimatpolitik m.m. I betänkande 2017/18:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för anförde utskottet följande om det klimatpolitiska råd som regeringen föreslagit: Som regeringen anför i propositionen är klimatpolitiken komplex. Det är av fundamental betydelse att samtliga politikområden tar ett samlat och integrerat ansvar. Klimatutmaningens omfattning och de många och svåra av- och sammanvägningar som måste göras motiverar att man inrättar ett tvärvetenskapligt och oberoende expertorgan med bred kompetens som kan genomföra granskningar och bedömningar av klimatpolitiken som går utöver vad som görs av befintliga myndigheter och andra organisationer. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det bör ha i uppdrag att bl.a. utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden bidrar till eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen, belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv och analysera om målen, både kort- och långsiktigt, kan nås på ett sätt som ger goda förutsättningar för hög kostnadseffektivitet som hållbarhetsbegreppets tre dimensioner beaktas. Rådet skiljer sig från och kompletterar befintliga myndigheter bl.a. genom det stora måttet oberoende, den fokuserade inriktningen på klimat, den tvärvetenskapliga expertis som rådet kommer att ha och uppdraget att aktivt granska olika politikområden och bedöma regeringens samlade politik med inverkan på klimatmålen. inrättade regeringen det , som startade sin verksamhet . inrättades ett kansli för vid forskningsrådet Formas. Enligt uppdraget, förordningen (2017:1268) med instruktion för , ska rådet utvärdera de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på (2 § 5). Ledamöterna ska även analysera utvecklingen, utvärdera aktuella insatser, ge regeringen goda råd för fortsättningen och bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Vidare ska bidra till att ambitionerna i det klimatpolitiska ramverket förverkligas samt att omställningen går i rätt riktning och i rätt tempo, både på kort och på lång sikt. ska lämna en rapport till regeringen med en bedömning av hur klimatarbetet och utsläppsutvecklingen fortskrider och hur regeringens politik är förenlig med klimatmålen. Av klimatlagen följer också att regeringen ska presentera en klimat-redovisning i budgetpropositionen som ska ge en samlad bild av regeringens klimatarbete och utgöra en utgångspunkt för det klimatpolitiska rådets granskning av regeringens klimatpolitik. Vidare ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan där den bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. I fråga om koldioxidransonering innebär det att enskilda personer tilldelas utsläppsrättigheter i stället för industribranscher, förbränningsanläggningar och flygoperatörer som regleras under EU ETS. Utskottet har tidigare uttalat sig om att utreda ett system med individuella utsläppsrätter (bl.a. i bet. 2011/12:MJU25). Utskottet pekade då på att den svenska klimatstrategin lägger stor tonvikt vid generella ekonomiska styrmedel som koldioxidskatt och utsläppshandel. Vidare anförde utskottet att syftet med styrmedlen är att uppnå ett pris på koldioxid som ska avspeglas i priset på varorna. Ett system med individuella utsläppsrätter skulle kräva uppgifter om hur stora växthusgasutsläpp alla varor orsakar. Enligt utskottet skulle ett sådant system dessutom leda till en mycket stor administrativ börda. Utskottet hänvisade vidare till det arbete som bedrivs för att de globala klimatförhandlingarna ska leda till ett globalt, rättsligt bindande ramverk som innebär att världens länder tar på sig tydliga utsläppsåtaganden. På detta sätt skulle enligt utskottet ett globalt pris på koldioxid skapas. Enligt uppgift från Miljö- och planeras ingen utredning om koldioxidransonering inom eller departementets myndigheter. Inriktningen för svensk klimatpolitik Klimatförändringarna är ett av vår tids största hot, vilket kräver kraftfulla internationella såväl som nationella åtgärder. beslutade om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet är ambitiöst och i linje med mål att gå före i det internationella klimatarbetet. För att nå målet krävs en långsiktig och stabil politik som på ett effektivt sätt ställer om samhället till en mer hållbar utveckling. I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för redovisar regeringen sin syn på hur denna omställning ska ske. Utskottet noterar emellertid att har granskat regeringens politik och kommit fram till att varken den nuvarande eller den planerade politiken når fram till klimatmål. För inrikes transporter exempelvis kommer utsläppen att behöva minskas med ytterligare upp till . Utskottet noterar också att de klimat-påverkande utsläppen i andra länder har ökat till följd av svensk konsumtion. Utskottet vill påminna om att styrmedel som gynnar teknikutveckling kan bidra till att tillväxt och minskade utsläpp går hand i hand. Genom en sådan inriktning för svensk klimatpolitik kan fortsätta att vara ett föregångs-land inom klimatpolitiken och bibehålla god internationell konkurrenskraft. Utskottet vill även påminna om att klimatpolitiken måste bygga på långsiktiga spelregler. På så sätt ges samhällets olika aktörer bättre möjlighet att inkludera klimataspekten i den strategiska planeringen av sin verksamhet. En sådan politik ger i sin tur mindre risk för att svensk klimat-påverkan flyttar utomlands. Utskottet bedömer emellertid att dessa båda aspekter inte lyfts fram i tillräcklig utsträckning i regeringens presenterade klimatstrategi. Mot denna bakgrund ser utskottet god anledning att återigen betona att klimatpolitiken ska sträva efter minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU. Detta bör tillkännages för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3730 (C, M, KD, L) yrkande 1 och 2017/18:4153 (C, M, L, KD) yrkande 1. I fråga om de nationella klimatmålen framhåller utskottet att nuvarande fastställda mål har bred förankring i , vilket är en förutsättning för att klimatpolitiken ska vara långsiktig och stabil. Det långsiktiga målet om nettonollutsläpp beslutades av så sent som . Utskottet påminner nu som då om att målet överensstämmer med Miljömåls-beredningens förslag, och utskottet ser ingen anledning att justera detta etappmål. Med bestämdhet vidhåller utskottet även sin tidigare uppfattning att en verkningsfull klimatpolitik kräver tydliga etappmål. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3887 (SD) yrkande 15, 2017/18:4154 (SD) yrkande 10 och 2017/18:1141 (V) yrkande 16. När det gäller frågan om huruvida bör presenterna ett nationellt klimatbidrag (INDC) som går längre än det EU-gemensamma bidraget noterar utskottet följande. EU:s medlemsstater har genom demokratiska beslut enats om att det bindande målet om att växthusgasutsläppen ska ha minskat med jämfört med nivåer ska vara unionens och medlemsstaternas bidrag inom ramen för . noterar utskottet att IPCC ska presentera sin en-och-en-halv-gradsrapport. Utskottet välkomnar att regeringen driver att samtliga avtalets parter måste kunna uppdatera sina åtaganden i ljuset av den rapporten. Motion 2017/18:1141 (V) yrkande 6 kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Enligt det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av ska vi till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det är därför grundläggande att klimatpåverkan i andra länder till följd av svensk konsumtion begränsas i största möjliga mån. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen vidtagit åtgärder för att driva utvecklingen i denna riktning. Till exempel är den övergripande strategin för hållbar konsumtion en viktig utgångspunkt. Regeringen har även beslutat om att annullera över utsläppsutrymme, vilket motsvarar hälften av årliga utsläpp från biltrafiken. Därtill har i uppdrag att utveckla mätmetoder och nya mått för de områden där det finns potential att minska de konsumtionsbaserade utsläppen. Utskottet förutsätter att det kommande underlaget kommer att tjäna som utgångspunkt vid utformningen av fortsatta åtgärder. Med hänvisning till de åtgärder som regeringen redan vidtagit för att motverka koldioxidläckage, och förutsatt att detta arbete fortsätter, anser utskottet att motionerna 2017/18:4154 (SD) yrkande 3, 2017/18:3730 (C, M, KD, L) yrkande 8 och 2017/18:4153 (C, M, L, KD) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om bokföring av klimatutsläpp påminner utskottet om att svenska myndigheter använder internationellt beslutade beräkningsmodeller av territoriella utsläpp för att följa upp klimatmålen som satts upp inom FN och EU och nationellt. Produktions- och konsumtionsbaserade utsläpps-beräkningar används som kompletterande metoder. Utskottet påminner även om att arbetar med att utveckla mätmetoder för att få mer tillförlitlig statistik över de utsläpp av växthusgaser som sker i andra länder till en följd av svensk konsumtion. Vid sidan av mätmetoder ska bedöma om det finns andra indikatorer än konsumtions-utsläpp som kan användas för att följa upp konsumtionens klimatpåverkan.