bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 24. Vi vill framhålla vikten av effektiv prissättning på klimatutsläpp i , i EU och globalt. utsläpp är små i ett globalt perspektiv, och därför är det viktigt att vara pådrivande regionalt, i EU och internationellt för att minska de globala utsläppen. För att nå målen i krävs snabbare minskning av utsläppen än vad vi ser och mer kraftfulla åtgärder. Det är centralt att utsläpp av klimatgaser prissätts effektivt, och de positiva erfarenheterna från koldioxidskatter, utsläppshandel och minskade fossilsubventioner behöver spridas och utvecklas internationellt. Stöd till solceller m.m., punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 6. Energipolitiken är ett exempel på hur regeringen trots en närmast koldioxidfri energiproduktion lämnar subventioner och bidrag på ett sätt som stör marknaden och skapar långsiktiga risker för en fossilfri svensk energi-försörjning . Elcertfikatssystemet och de olika formerna av stöd till solceller är exempel på åtgärder som gör mer skada än nytta. Stödet till solcellssektorn är besynnerligt mot bakgrund av att solcellspaneler orsakar större utsläpp av växthusgaser i ett livscykelperspektiv än genomsnittet för annan elproduktion. Elcertifikatssystemet och stödet till solceller bör därför avvecklas. Konkurrenskraftigt jordbruk, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Vi vill underlätta för svenskt jordbruk, vilket gör skillnad för klimatarbetet på global nivå. Det svenska jordbruket är ledande vad gäller låga växthus-gasutsläpp, varför ökad svensk livsmedelsförsörjning bidrar positivt till arbetet med att minska utsläppen på global nivå. Precis som påpekar i sitt remissvar finns det skäl som talar emot att låsa jordbrukssektorns utsläppsutveckling. Ökad svensk matproduktion kommer till följd av konsumtionsmönster och trots något ökade utsläpp av växthusgaser på nationell nivå totalt att bidra till att minska utsläppen på global nivå. Målet inom jordbrukssektorn bör således i första hand utgå från att öka den svenska livsmedelsförsörjningsgraden. Vi motsätter oss åtgärder som fördyrar svensk livsmedelsproduktion i . Det är oroande att regeringen inte ser kopplingen mellan höga skatter på drivmedel för jordbruksändamål och den svaga utvecklingen för svensk självförsörjningsgrad av livsmedel. Växthusgasutsläpp från skogs- och jordbruksmark, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 41. Skogs- och jordbruksmark har stor potential att binda in koldioxid och fungera som en kolsänka. kan markerna också bidra till stora utsläpp av växthusgaser. Betydande avgångar av koldioxid sker vid bruk av organogena jordar, dvs. jordar med hög mullhalt, medan orsakar mindre utsläpp av koldioxid. Olika möjliga metoder har föreslagits för att minska utsläppen av koldioxid från dessa marker. Exempelvis menar att återställande till våtmark skulle utgöra en effektiv metod för att minska avgången. Andra åtgärder för och betesmark inkluderar ökad kolinbindning på eller plantering av fler buskar och träd på betesmark. Effekten av de kompletterande åtgärderna bör beräknas i enlighet med internationellt beslutade regelverk. Då åtgärderna kan kräva en långsiktig investeringshorisont behöver en detaljerad strategi tas fram för de kompletterande åtgärderna för att säkerställa att de kan bidra till att nå netto-nollmålet. anser att berörda myndigheter bör få i uppdrag att genomföra en strategisk planering över hur utsläppen av växthusgaser från skogs- och jordbrukets organogena jordar kan minska och hur koldioxidinbindningen kan öka i åker- och betesmark. Hållbara bränslen, punkt 23 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. De biodrivmedel som används i kännetecknas till största delen av bränslen som om man räknar med markeffekter och indirekta effekter inte bidrar till att minska koldioxidutsläppen globalt. Politiken på området är inte hållbar då svensk självförsörjningsgrad är liten och akut brist på befintliga bränslen kommer att uppstå i takt med att efterfrågan på biodrivmedel i världen ökar. Vi anser därför att biodrivmedelspolitiken bör inriktas mot svensk-producerade avfallsbaserade biodrivmedel med hög klimatnytta. ställer sig bakom principen om en reduktionsplikt, men den måste anpassas till vad som kan produceras i från avfallsbaserade råvaror. Biodrivmedel har en roll att spela, men reduktions-plikten bör sättas på en avsevärt lägre nivå som är långsiktigt hållbar. Främjande av svensk biogasteknik m.m., punkt 24 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 7 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 12. möjliggörs biogasproduktionen av gynnsamma skatteregler. vill för biogasens vidkommande inte försämra villkoren, men det svenska systemet är ändå satt under press. Vi anser att biogasen har hamnat i skymundan inom biodrivmedelspolitiken trots att den sett till utsläppsvärden kan vara det bästa biodrivmedlet. Den svenska biogassektorn håller på att slås ut till följd av konkurrensfördelar för industrin i andra länder där stödet ges i produktionsledet. I finns ett med integrerat biogasnät vilket medför att svenska biogasproducenter konkurrerar med danska aktörer som erhåller produktionsstöd. bör harmonisera regelverket för stödet till biogassektorn med . Produktionsstöd för biogas är ingen idealisk lösning, men givet att marknaderna har integrerats bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Regeringen bör därför låta utreda frågan skyndsamt, och arbetet med att åstadkomma rimliga förutsättningar att bedriva rötning av matavfall bör fortgå. Utsläpp från arbetsmaskiner, punkt 25 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 21. vill se ett fossilfritt lantbruk och skogsbruk. Det pågår redan en omställning, och de gröna näringarna behöver ha ekonomiska förutsättningar för att bli fossilfria. Även inom lantbruket och skogsbruket är det viktigt att öka andelen förnybar energi i arbetsmaskinerna. I lantbruket ska det löna sig att tanka fossilfritt vilket inte är fallet när fossil diesel på grund av skatte-återbäringen ofta är billigare än de förnybara drivmedlen. Då omställningen av arbetsmaskiner går långsamt finns ett stort behov av drivmedel som fungerar i dagens motorer. Vi vill därför införa en omställningspremie för dem som tankar förnybart. Miljöinformation om drivmedel, punkt 27 (C) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:229 och motionerna 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:4152 av m.fl. (C) samt 2017/18:4138 av m.fl. (V). Vi vill synliggöra alla olika typer av bränslens hållbarhetsegenskaper och vill att EU ställer rättvisande livscykelkrav på både fossila och förnybara bränslen. Bränslet bör ursprungsmärkas vid pumpen. Det bidrar till fler medvetna val vid bensinstationen eller hos bilförsäljaren. I förslaget till lagstiftning från föreslogs att en drivmedelsleverantör, eller annan som tillhandahåller drivmedel, ska informera konsumenter om varje drivmedels utsläpp av växthusgaser, råvaror och ursprung. I regeringens förslag har informationsplikten flyttats ned från lagen till föreskrifter, och råvaror och ursprung ersätts med andra förhållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpåverkan. Det är viktigt att informationen som presenteras är relevant, enkel att förstå och att den blir särskiljande och tydlig. Det finns en oro för att informationen till konsumenter endast ska presenteras på en webbplats, inte minst den viktiga informationen om ursprung riskerar att placeras där med regeringens förslag. Det är avgörande med konsumentinformation för att påskynda utvecklingen mot mer förnybara och lokalt producerade drivmedel. Få svenskar är intresserade av att tanka olja från om de har ett alternativ. Samma sak lär hindra oljeborrning i och andra områden med ännu starkare påverkan på miljön än den som oljan redan har på klimatet. Det är rimligt att dessa skillnader presenteras för konsumenterna. Miljöinformation om drivmedel, punkt 27 (V) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:229 och motion 2017/18:4138 av m.fl. (V) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:4152 av m.fl. (C). Det finns otydligheter i denna proposition när det gäller huruvida skyldigheter kommer att införas med krav på att informationen även ska inbegripa ursprungsland. Propositionen är otydlig också när det gäller krav på att informationen ska finnas tillgänglig vid själva tankstationen och att även information om råvaror ska ingå. Vi anser att detta är av stor betydelse. Att inkludera ursprungsmärkning och råvaror i miljöinformationen om drivmedlet ger möjligheter för bilister att t.ex. av hållbarhetsskäl undvika bränslen vid tankstationen från länder där vi vet att den sociala hållbarheten brister. Detta skulle ge konsumenterna ökad möjlighet att välja drivmedel. Vi anser att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhandahåller ett drivmedel ska vara skyldig att informera konsumenter vid drivmedlets påfyllnadsplats om dess utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden, inklusive dess råvaror och ursprungsländer, som har betydelse för att bedöma drivmedlets sociala och miljömässiga påverkan. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:163 Proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Proposition 2017/18:229 Proposition 2017/18:229 Miljöinformation om drivmedel: antar regeringens förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319). 2017/18:4138 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhandahåller ett drivmedel är skyldig att informera konsumenter vid drivmedlets påfyllnadsplats om dess utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden, inklusive dess råvaror och ursprungsländer, som har betydelse för en bedömning av drivmedlets sociala och miljömässiga påverkan, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:4152 av m.fl. (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att råvaror i och ursprung för drivmedel ska redovisas vid pumpen och tillkännager detta för regeringen. Skrivelse 2017/18:238 Regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för . 2017/18:4148 av m.fl. (-): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en komplettering med en beskrivning av relationen mellan aktivitet och utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en komplettering med en beskrivning av utsläppsrelationen mellan befolkning och utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en komplettering med en beskrivning av utsläppsförhållandena mellan land och stad samt glesbygd respektive mindre orter och stad och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera med en utvärdering av olika länders relativa och absoluta minskning av klimatstörande utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att styra det globala klimatarbetet mot faktabaserade minskningskrav där de relativa och absoluta utsläppen är störst och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma system för att premiera tekniska landvinningar som minimerar klimatstörande utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitiken ska baseras på styrmedel som på ett kostnadseffektivt sätt kan uppnå de utsläppsmål som beslutat om och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om dubbla styrmedel och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatåtgärder i inte ska leda till export av utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det globala perspektivet inom klimatpolitiken ska ges en mer central plats och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att svensk klimatpolitik inte leder till åtgärder som gör att utsläpp av växthusgaser flyttar till andra länder, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dubbla styrmedel inom klimatpolitiken bör undvikas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elcertfikatssystemet och stödet till solceller bör avvecklas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målet inom jordbrukssektorn i klimatarbetet i första hand bör utgå från ökad svensk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka den svenska jordbrukssektorns konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biodrivmedelspolitiken bör inriktas mot svenskproducerade avfallsbaserade biodrivmedel med hög klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reduktionsplikten måste sättas på en avsevärt lägre nivå som är långsiktigt hållbar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de sektorsvisa målen inom klimatpolitiken bör avvecklas och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla klimatpolitiska åtgärder ska föregås av kostnad–nytto-analyser och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anledningen att harmonisera regelverket för stöd till biogassektorn med och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att högre prioritera arbetet med att snabbt sjösätta nya internationella samarbetsformer för verkningsfulla internationella insatser för utsläppsminskningar och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:182 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla arbetet med sjöpungar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:283 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att minska mängden klimatpåverkande gaser i atmosfären och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna biologisk produktionsförmåga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om styrmedel för att stimulera bruket av biokolteknik och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att utkräva ansvar från alla länder i FN-systemet att bidra till finansieringen av IPCC:s arbete och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:331 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (land-use, land-use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU-ETS och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:945 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra villkoren och förutsättningarna för koldioxidlagring med CCS i samt tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1123 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om odling av sjöpungar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör verka för att kvinnors delaktighet och makt stärks i arbetet för att bromsa klimatförändringarna, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etappmålen om utsläppsminskningar till 2030 och 2040 för den icke handlande sektorn (ESR-sektorn) ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn ska uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför den kommande översynen av bör presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. INDC, som kompletterar och går utöver EU:s, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett etappmål för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik av växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring av växthusgasutsläppen blir central i de internationella klimatförhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s klimatmål till 2030 och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp , och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reformering av EU:s utsläppshandelssystem och tillkännager detta för regeringen.