bet · H501KrU7 · 2018-04-13 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningen för att Flygvapenmuseum i får i uppdrag att öppna en filial i för att uppmärksamma en unik svensk flyghistoria och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2271 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta bevarandet av det rörliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2449 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Glasriket är en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2693 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av samverkan för bevarandet av det rullande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ett ökat samarbete mellan de museer som inkluderas i museilagen och andra museer, såväl allmänna som i annan organisationsform, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta museer som en del av näringslivspolitiken och besöksnäringen i stort och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det samiska kulturarvet över hela och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna kulturarvet under jord i samverkan med behovet av ny infrastruktur och nya bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3078 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra proveniensforskning av de statliga samlingarna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3087 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av det förebyggande arbetet till skydd för det statliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3123 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för Om detta må ni berätta på Forum för levande historia och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3152 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3277 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig inspektör för små kommuners hembygdsföreningar ska anställas, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en statlig hembygdsföreningsinspektör bör få en budget om och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3373 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan till eleverna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3381 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3517 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska upprätta ett museum med en permanent utställning om kommunismens brott mot mänskligheten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3578 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det museala arbetet kring hbt-historia och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3580 av m.fl. (L): 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av bestämmelsen om statsbidrag till arkeologiska undersökningar m.m. och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3600 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet bör påskyndas samt ges hög prioritet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD): 64.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över villkoren för inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om särskild finansiering för att bevara äldre inte längre brukade vattenverksamheter som kulturminnen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3781 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör köpa in Spiggen för att finna en bra museal placering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3844 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett starkare skydd av fornlämningar och tillkännager detta för regeringen. [1] och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Kulturarvet utgörs av vad tidigare generationer skapat och hur vi uppfattar, tolkar och för det vidare. Kulturarvet är inte statiskt utan något som ständigt förändras och omformuleras. Varje tid bildar sig en egen uppfattning om vad som är kulturarv och vad det betyder. Detta är varken regeringens definition eller något jag själv kommit på, utan det är hur begreppet kulturarv förklaras av . Just detta om kulturarvet som något som ständigt förändras, omformuleras och även omvärderas tycker jag är centralt. Kulturarvet är inget som så lätt låter sig definieras eller stängas in. Det är i ständig rörelse. Konsten och kulturen är till sitt väsen inkluderande, dynamisk, föränderlig, urban, öppen och tillmötesgående. Det är därmed också vårt kulturarv. De enda gränser som kulturarvet sätter är mot dem som vill stänga ute och definiera det ena eller andra uttrycket som mer rent, genuint eller exklusivt. Det svenska kulturarvet är helt enkelt det kulturarv som har vuxit fram i , men med intryck och uttryck från hela världen. Utan öppenheten och globaliseringen finns inget svenskt kulturarv. Därför är det också viktigt att markera mot dem som vill sätta gränser. Genom att stå upp för öppenheten vårdar vi arvet från tidigare generationer, och vi tar ansvar för dem som lever här och för dem som kommer att utgöra vår framtid. Kulturarvet är i det sammanhanget en grund som skapar trygghet i en värld som just nu är allt annat än trygg. Detta har vi alla ett ansvar att stå upp för. är kulturarvsår, men man skulle kunna säga att vi i också kan se tillbaka på 2017 som ett verkligt kulturarvsår. Den kulturarvsproposition som regeringen presenterade har gett många tillfällen att diskutera och debattera kulturarvet och att rikta såväl beröm som kritik. har vi att behandla ett motionsbetänkande som rör motioner från förra motionsperioden, och jag kommer därför att fokusera på det motionsyrkande som har väckt och som rör kulturarvet under jord. Den första raden i den första boken av omfattande svenska historia inleds med följande mening: I begynnelsen var - punkt! Det säger jag inte bara som skåning utan för att denna mening sträcker sig tillbaka till när inlandsisen först släppte sitt grepp för ca 10 . därefter kom de första människorna till . Det första som fanns i av mänskligt avtryck var därmed invandringen. De äldsta föremål vi gräver fram är daterade till ungefär år , det vill säga ca . Vi har ett rikt och omfattande kulturarv under jord som bär på unika berättelser om vårt land och hur det har vuxit fram. Detta arv ska vi vårda och värna för kommande generationer. möter detta arv stora utmaningar. växer, och växer på sina ställen fort. Behoven av utbyggnad är stora, framför allt i och omkring våra större städer. Att hitta en balans mellan det moderna samhällets krav på nya bostäder och infrastruktur och skyddet av kulturarvet är en ofta komplicerad uppgift. Bedömningar över landet kan skifta, vilket kan skapa en känsla av godtycklighet hos den som försöker utveckla vårt samhälle. Ofta får länsstyrelserna klä skott för detta när de upplevs som bromsklossar. Detta har inneburit många och i vissa fall onödigt skarpa konflikter mellan stat och kommun. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor Detta gäller inte bara kulturarvet under jord utan även det vi bygger över jord. Just nu behandlar kulturutskottet tillsammans med civilutskottet en ny politik för gestaltad livsmiljö där vi försöker förena behov av snabb och billig utbyggnad med krav på hållbara livsmiljöer där vi även ska fylla mellanrummen mellan människor med värdefullt innehåll. Men det gäller i synnerhet även det som ligger djupt ned i marken under våra fötter - vårt gemensamma kulturarv. konstaterar i sitt betänkande att detta är ett område som styrs av olika regelverk och att ansvaret delas mellan olika aktörer, och utskottet betonar att det krävs ett tvärsektoriellt ansvar och arbete som kan bidra till ökad samsyn. Utskottet hänvisar med detta också till det nämnda arbetet för gestaltad livsmiljö och de uppdrag som där riktas till flera myndigheter. menar dock att det behövs en särskild översyn för att långsiktigt säkerställa en god balans mellan olika intressen i de regelverk som länsstyrelserna har att tillämpa. Syftet ska vara att åstadkomma förbättringar i villkoren för byggandet och värna viktiga delar av kulturarvet under jord. Det måste vara möjligt att utveckla vår framtid och slå vakt om vår historia. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 4. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 5 och 9. Det är folkets röst som ska höras, när man läser dessa anteckningar - så sa folklivsforskaren om och folkminnens samlingar. värderar det immateriella kulturarvet högt. Det arbete som enskilda, civilsamhället och till exempel och folkminnen gör för insamlandet och tillgängliggörandet av vårt immateriella kulturarv är ovärderligt i nutiden och för kommande generationer. Det gäller för det svenska men även för det estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalska och samiska immateriella kulturarvet. och folkminnen samlar in, bevarar och forskar om dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen. De arbetar också med språkvård och språkpolitik. Uppgiften är att levandegöra, sprida kunskap och ge råd i språkfrågor. Vi anser att ambitionsnivån för det immateriella kulturarvet bör höjas, framför allt vad gäller arbetet som rör konvention om skydd för det immateriella kulturarvet. Regeringen bör se över möjligheterna att tillföra ytterligare resurser för att skynda på arbetet med den nationella förteckningen samt nomineringarna till de internationella listorna för att säkra att vårt immateriella kulturarv får nödvändigt skydd och bevaras till kommande generationer. förespråkar bland annat att och folkminnens närvaro förstärks i norra , framför allt sedan Dialekt, ortnamns- och folkminnesarkivet i avvecklats. Vi vill även ge institutet i uppdrag att i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas om och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor Vidare är det kyrkliga kulturarvet något vi värnar och ser som betydelsefullt ur flera perspektiv. Till exempel är svensk arkitektur ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framför allt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor. Många av dem har ett säreget utseende som inte återfinns hos kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att den inte kommer att ha tillräckliga resurser för att ta hand om alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk tillåts förfalla. Det innebär i praktiken att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. Även om kulturmiljölagen skärps ligger förvaltningsbördan för dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som kommer att ha otillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. Vi vill därför se en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Kulturen är en byggsten och en bärande balk för hur stabilt vi lyckas upprätthålla välfärd och tillit mellan människor och till myndigheter och institutioner. Att värna om banden till det förflutna är att värna om rätten att tänka fritt. Tillgång till ett brett kulturliv i hela landet är vår högst prioriterade fråga när det gäller kultur och kulturarv. Det står i stark kontrast till regeringens reform om fri entré för vuxna på statliga museer, främst de statliga museer som finns i . Från sida vill vi i stället satsa på att öka tillgängligheten till de statliga museerna över hela landet, exempelvis genom digitalisering och utställningar på turné. För är det en självklarhet att alla barn och ungdomar oavsett ekonomiska förutsättningar, var de bor eller vilka funktionsförutsättningar de har ska kunna ta del av den statliga kulturen. Därför är det viktigt att kulturen görs tillgänglig över hela landet. För oss i handlar det inte bara om det kulturarv som ryms inom statliga institutioner. Det handlar minst lika mycket om det nära kulturarvet i hela landet. Det finns nationellt intressanta och viktiga kulturarv på många håll i vårt land. Det statliga ansvaret för kulturarvet och vår historia får därför inte stanna vid storstadens gräns. Vi måste också se de många kulturarv som finns som en möjlighet att vara en del av utvecklingen av regionerna och samhället de finns i. Kulturarv finns ju över hela vårt land, och de är värda att bevara och lyfta fram. Men vi måste bli bättre på att lyfta fram viktiga kulturarv också på ett nationellt plan - även de som inte finns i direkta närhet. Kulturarv kan vara kopplade till en specifik geografisk plats såsom till exempel Glasriket i . Glaset och dess tillverkning är ett viktigt kulturarv för , både som bruksföremål och som konstföremål. Satsningen på Glasriket blir här en möjlighet att både bevara och lyfta fram det kulturarv glaset och dess industri är och utveckla Smålandsregionen liksom att se möjligheten att marknadsföra på ett internationellt plan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor Det finns kort sagt potential i hela landet, och det finns stor kompetens inom kulturarvsområdet över hela landet. ligger mycket nationell expertis fortfarande i storstäder och då främst i vår huvudstad. Mycket av den kunskap som finns ute i landet borde komma fler till del. Kanske kan vi skapa en modell som gör att vi lyfter fram spetskompetensen där den finns i landet, i samverkan mellan regionerna och staten. Varför då inte skapa en ny modell för den nationella kulturpolitiken som bygger vidare på de tankar som gjort samverkansmodellen framgångsrik, en kultursamverkansmodell för den nationella nivån? Då skulle vi kanske kunna se i som den nationella angelägenhet det faktiskt är: som ett viktigt kulturarv och en källa till kunskap om rika populärmusikhistoria. Att arkivet ligger i och inte i måste väl inte innebära att det är en regional angelägenhet för ? Allt av riksintresse måste väl ändå inte ligga i ? Det rörliga kulturarvet engagerar många i vårt land. Det kan handla om en moped, en traktor eller kanske den där bilen man drömde om som barn. Det kan vara ett ånglok eller ett flygplan av historiskt värde. Det kan vara en segelskuta från , då 1800-tal blev 1900-tal, eller en plastbåt . Det gemensamma är att det är fordon som brukats och transporterat människor och gods runt om i vårt land, historiebärare från då vårt samhälle blev allt mer mobilt. och nästan varje vardagskväll finns det evenemang runt om i vårt land där det rörliga kulturarvet uppmärksammas och inte minst används. Det är många som lägger stor del av sin fritid på att bevara dessa klenoder för eftervärlden. Det är ideella krafter som renoverar bilar, båtar och flygplan och driver museijärnvägar och museer för dessa klenoder. skapar det jobb och företagande på många sätt. Det är försäljning av reservdelar. Det är mekaniker, verkstäder och båtvarv med specialistkunskaper. Det är besöksmål som genererar handel, restaurangbesök och hotellövernattningar. Allt detta skapas ofta på mindre orter och på landsbygden, så förutom en del av det viktiga bevarandet av det rörliga kulturarvet är det också en del av en levande landsbygd och en möjlighet för hela landet att leva. Men det här arbetet har inte alltid fått den uppskattning det är värt. Det finns exempel på att både politiska beslut och myndigheters tolkningar av regelverk utgjort hinder och till och med lett till att kulturarvsföremål gått förlorade. För att det rörliga kulturarvet ska kunna bevaras behöver det också brukas och utvecklas. Det är en del av vår historia som skulle försvinna om inte alla ideella krafter fanns. I samband med behandlingen av kulturarvspropositionen beslutade också om ett tillkännagivande som rör det rörliga kulturarvet. Tillkännagivandet säger att regeringen skyndsamt ska ta fram en lagstiftning som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar för historiska transportmedel till lands, till sjöss och i luften så att de i sin myndighetsutövning kan säkerställa att det rörliga kulturarvet inte avsiktligt eller oavsiktligt hindras att brukas eller skadas eller rent av destrueras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor Det pågår fortfarande en destruktion av det rörliga kulturarvet. Det finns fortfarande stora problem för det rörliga kulturarvet att brukas och finnas i vårt samhälle. Så här långt har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag till att undersöka och redovisa förutsättningarna för lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Det är gott så, men det går inte snabbt nog och täcker knappast in den bredd som behövs för att skydda och värna det rörliga kulturarvet. Här önskar jag mer kraft, muskler, förståelse och kunskap från regeringens sida. Men det får vi nog vänta på till efter höstens val. Jag vill yrka bifall till reservation nr 1 så att jag har det gjort, annars kommer jag förmodligen att glömma det. En del av er här i salen hade kanske förmånen att vara på talmannens vårmiddag i går. Om ni var där var ni kanske också nere i Bankhallen och minglade lite grann. Måhända såg ni under minglandet att en bild av stod där. Jag hör på suset att ni allihop genast vet vad jag pratar om. har det gått blev en demokrati. Det finns all anledning att uppmärksamma den man som mer än någon annan har förtjänsten av att blev demokratiskt. var en liberal historieprofessor och politiker som ledde en liberal-socialdemokratisk regering under de dramatiska . Då blev en demokrati. Kvinnor fick rösträtt, och den kommunala rösträtten blev inte längre graderad. första kammare blev demokratisk, dess andra kammare likaså. Det skedde ett stort och intensivt reformarbete - man beslöt om åtta timmars arbetsdag och så vidare. Av denna anledning, och av väldigt många fler, anser vi liberaler att borde lyfta fram och hedra verk genom en permanent påminnelse - en byst eller liknande - samt att verk särskilt ska uppmärksammas . Fler än de som var på talmannens vårmiddag borde få möjlighet att lära sig mer om denne man och om den historia som han står för. Då, , stod på randen till en blodig revolution. Matbrist och politisk ojämlikhet ledde till kravaller. På här i skedde blodiga kravaller medan satt och debatterade den allmänna rösträtten. I stället för att statens makt vanns med våld slog in på en fredlig demokratisk utveckling med dessa reformer just 1917-1921. I ett läge där vi är , där demokratin på många håll ifrågasätts, borde firandet och manifesterandet vara en central svensk uppgift i en orolig omvärld. Det var just 1918 som riksdag efter en lång kamp och stort motstånd beslutade att vårt land skulle få lika och allmän rösträtt för både kvinnor och män. Det var efter en lång kamp mot både kungamakten och den politiska högern som liberaler och socialdemokrater lyckades driva igenom allmän och lika rösträtt. Att ta demokratin för självklar är kanske det största hot som den kan utsättas för. I utmanas demokratin av extremism från höger och vänster, av militant islamism liksom av hot och våld mot förtroendevalda och tjänstemän. Men demokratin utmanas också av ett minskat engagemang. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor Regeringen har gett i uppdrag att planera för ett migrations- och demokratimuseum. Vi tycker kanske att migrationsfrågorna och migrationshistorien förtjänar en egen institution. Många som har kommit till har flytt från förtryck och förföljelse till just den svenska demokratin. Förhoppningsvis blir detta en utgångspunkt för museet i . Ett annat viktigt politikområde när det handlar om demokrati är minoritetspolitiken, där språket är en viktig del av kulturarvet. Vi har samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar som alla har utvecklat sin kultur på svensk mark . Vi liberaler vill att detta synliggörs genom att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken nämns i grundlagen. På så vis skapas också garantier för att stora förändringar av minoritetspolitiken föregås av noggrann betänketid. Det behövs, för detta är någonting som är ständigt ifrågasatt. Jag tänker nu ta för att tala om något helt annat - någonting som de flesta förmodligen inte har så där jättebra koll på men som är oerhört intressant. Jag tänker tala om Kvarntorpshögen. Det är största industriminne, vars historia startade , när man konstaterade att skiffern i området hade hög oljehalt. Olja var någonting man gillade och ville ha mer av. började man därför fundera på om man kunde starta ett oljeskifferverk, vilket man sedan gjorde 1942. Sedan höll man på till 1966. produktionen var igång var "Kvarntorpslukten" någonting som alla i området kände till. Nära svavel spreds från skorstenarna. Barrträden i området dog, och lövträden stod avlövade. Rostangreppen var så svåra att de som bodde i husen runt omkring berättar om att deras traktorer och staket rostade sönder. Man berättar också om hur kor dödades av stenar när det sprängdes. Det röda stoftet gick inte heller någonsin att städa bort. tog över och framställde ammoniak av rest- och spilloljor . Förutom att man nu har den höga högen blev området svårt förorenat och förstört. tog Kumla kommun över området, och har man gjort ett gediget arbete med att utveckla området till ett rekreations- och friluftsområde. Där finns bland annat en fast utställning, Konst på hög, som drar oerhört många turister och besökare till området. Det görs också satsningar på konserter på högen. Många väljer att träna i området. Man kan besegra trappan - den trätrappa med 427 steg som går upp till toppen, över havet. Man ska springa tio varv om man vill besegra trappan. Jag kan tala om att det räcker gott och väl med ett varv; sedan vill man inte göra fler. Hela högen är väldigt varm. Mätningar visar att det är ungefär i den. Den är instabil, och det rasar lite titt som tätt. Det är naturligtvis en fara för dem som knatar omkring där uppe, även om det finns skyltar med texten Gå inte här, för dina skor kommer att smälta! Vi kan ju inte heller garantera att alla kan läsa skyltarna. Vi vet att högen kommer att slockna, men vi vet inte när. När den gör det kommer den att släppa ifrån sig en väldig massa oerhört otrevliga ämnen, bland annat uran. Siffror på ungefär har nämnts. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kulturarvsfrågor som detta är en framtida miljöbomb är högen ett industriminne av rang. Den är unik i sitt slag.