· H501KrU5 · 2018-03-01 17:22:33 — är det så i att en stor del av denna fonds tillgångar går till konstnärer men även till arbetsstipendier till unga konstnärer, etableringsstöd, projektstöd och olika konstpriser som ett positivt inslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Detta har man faktiskt sneglat på i tidigare. tillsatte regeringen en utredning för att titta på ett regelsystem som påminner om det norska. Det presenterades ett betänkande som hette En fond för unga konstnärer. Vi beklagar att det inte blev verklighet i . Vi skulle vilja lyfta fram den frågan nu igen, så att vi kan få en konstfond likt den i men utifrån svenska förhållanden. Detta är en underfinansierad bransch, och detta skulle kunna säkerställa god återväxt av samtida konst. Det gynnar även konsthandeln på lång sikt. Det är därför som jag väljer att lyfta fram reservation 19 . Det är intressant att höra om slutsatserna av Kulturanalys rapport. nämner att män och boende på landsbygden är mindre kulturaktiva. Men hur kan hon då förklara fri entré på Stockholmsmuseer? Det är ju vi, medelålders tanter, som får ta del av detta. Vad är era förslag till hur män och boende på landsbygd i större utsträckning ska få ta del av kulturen när ni stryper biograferna? har två landsortsbiografer lagts ned på grund av den filmpolitik som ni står bakom. Jag ställde en fråga som gällde kultursamverkansmodellen. Eftersom i sitt anförande tog upp att man ska ha direktverkande anslag till bibliotek, kulturskolor med mera och gå runt kultursamverkansmodellen undrar jag om och är medvetna om att ni håller på att sänka kultursamverkansmodellen. Men det är kanske det som ni vill, så att alla delar av landet ska bli som , som inte är med i kultursamverkansmodellen. Ni har haft kongress. Jag undrar hur det gick med förbudet mot att driva privata folkbibliotek. Blev det ett förbud, och hur ska det då gå med folkbiblioteket i som har drivits ? Ska ni stänga det? Ska människor på denna ort inte ha möjlighet till ett bibliotek? Det var många olika frågor. Jag börjar med frågan om hur vi ser på fri entré till statliga museer. Vi ser att dessa museer är vårt gemensamma kulturarv. Det är grunden till att vi vill ha fri entré, inte var någonstans i landet de ligger. Vi vill att så många som möjligt kan ta del av det. Skolklasser från hela landet kan besöka dessa museer när de är på besök. De kommer till , och de går till de olika museerna. Detta är en mer principiell fråga om hur vi ska se på vårt gemensamma kulturarv. Vi vill att det ska vara tillgängligt för så många som möjligt. När det gäller kultursamverkansmodellen känner jag lite grann att angrepp är bästa försvar från . Men ni har faktiskt skurit ned på finansieringen av kultursamverkansmodellen. I budgeten 2015 sänktes anslagen. Sedan fick vi höja dem igen när vår budget gick igenom. Jag vet inte om det skiljer 1,2 eller mellan våra budgetalternativ. Jag minns inte siffrorna exakt. kanske kan svara på det sedan. Det totala avgör vilka möjligheter vi har för kulturella satsningar. Att just lyfta ut den del som hon nu tar upp, alltså hur vi finansierar biblioteken och kulturskolorna, är en liten del. Men det är en rejäl satsning på de delarna. Ni har ju ingen satsning, inte i kultursamverkansmodellen heller, när det gäller museer eller vad det kan vara för någonting på regional nivå. Om man ser till totalen har vi mer resurser för alla delar av vår kultur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Jag känner lite grann att angrepp är bästa försvar, . Ni har egentligen inte så mycket på fötterna. Jag fick inte något svar på om man ska förbjuda privat drivna folkbibliotek. Jag hoppas att jag får svar i nästa inlägg. Sedan gäller det vårt gemensamma kulturarv. Vi har 1 700 museer, och ni prioriterar 28 centralt belägna museer. Vad är det för sätt att sprida kulturen i hela landet? Hur många skolklasser kan komma hit till ? Jag är från . Det är en hyfsat stor stad, men det är inte många klasser som kan ta sig hit för att gå på de fria öppna museerna. Självklart kan skolorna runt göra detta, men inte skolorna i hela landet. Det är för några få, inte för de många. Ska jag behöva upplysa om att budgeten 2015 var en alliansbudget? Om man ska röra sig med siffror får man faktiskt röra sig ärligt och rätt. Det är i detaljerna som sitter. Jag undrar om kan svara mig: Är ni på väg att köra kultursamverkansmodellen i sank, eller är ni beredda att stå upp för den modellen, som har gjort så mycket för att kulturen ska få ta mer plats i hela landet? Ge oss ett besked så att vi kan jobba utefter det! Jag kanske var otydlig. Anledningen till att jag nämnde nedskärningarna 2015 var att det var er budget som gick igenom. Då sänkte ni anslagen till kultursamverkansmodellen. Det är det som jag har i mitt minne. Jag är ny i utskottet, så jag kan ha blandat ihop siffrorna, men jag är ganska säker på att det var på det sättet. Det jag vill säga är att ersättningen i kultursamverkansmodellen har en direkt koppling till de regionala museerna. Vill man, som du säger, ha fri entré på fler ställen i landet? Vi ser också hur det är där vi är med och styr. Till exempel i mitt hemlän, Region , har vi fri entré till vårt länsmuseum. Och i den kommun som jag har varit aktiv i, , har vi fri entré till . Det är möjligt, om man har den politiska viljan, att i hela landet göra på det sättet och att satsa de resurserna. Men kultursamverkansmodellen tycker jag är en bra modell, och vi vill stärka den. Där ska det inte råda något tvivel. Du svarade inte riktigt på frågan om skillnaden mellan våra budgetar, , hur mycket det handlar om. Men det är en stor skillnad mellan hur mycket ni och hur mycket tillsammans med regeringen lägger på kulturområdet. Jag tycker att det är viktigt att framhålla det. Sedan vill du lyfta upp detaljer i olika delar som vi tog upp på vår kongress, till exempel. Vi ser det ungefär som när man pratar om stopplagen när det gäller akutsjukhusen. Vi vill titta på hur vi kan se till att vi behåller folkbiblioteken i offentlig regi. Det är demokratiska mötesplatser som vi vill ska fortsätta vara allas vardagsrum. Det är mötesplatser, som jag pratade om tidigare, som är en del av den kulturella infrastruktur som vi vill ska vara under demokratisk kontroll. Det ska vara ett folkligt inflytande, och det ska vara en del av välfärden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Utanför denna kammare pågår en viktig och svår debatt om politisk styrning av kulturen. Jag tycker att det är en otroligt viktig debatt: att fundera kring hur politiken ska styra svensk kultur. Det beror på att vi har så svårt att tänka bort kulturens kraft, särskilt vi politiker som gillar kultur. Vi vill gärna tro att den som läser Atwood eller eller ser på eller blir en bättre människa, som är mer utvecklad och som har klokare tankar. Vi vill så gärna bidra till att tankar leds rätt och till att folk utvecklas åt rätt håll, det som vi tycker är rätt håll. Men det är inte litteraturens uppgift att göra oss till bättre människor. Det är inte konsten som ska göra att vi slutar åka flygplan, och det är inte scenkonsten som ska göra att vi slutar mobba varandra. Det är inte heller filmskapares huvudsakliga uppgift att motarbeta rasism. Ändå kan vi inte överge hoppet om att det trots allt blir så - och ibland blir det faktiskt så. Kulturen har nämligen en förmåga att utveckla människor, och det sker lite grann av sig självt utan att politiken gör så mycket. Sedan vill vi politiker skynda på utvecklingen. Vi försöker styra lite grann åt det håll som vi tycker är viktigt. Vi försöker urskulda oss: Ja, men det vi själva vill är inte så farligt, för vi tycker att det är gott. Men då glömmer man bort två saker, tror jag. Det kan komma någon efter oss som inte vill gott och som då använder den förmåga att påverka kulturen som vi har använt åt det goda. Men det handlar också om att det livskraftiga tankefröet ofta inte är det som medvetet planteras in av någon annan. Den som verkligen försöker påverka någon annan med kultur kan snarare möta en motreaktion som leder åt ett helt annat håll än det som var tänkt. Kulturpolitik som syftar till att förändra människor är väldigt svårt, och det är väldigt skönt att det är svårt att påverka människors tänkande genom kulturpolitik. Liberal kulturpolitik handlar om den bildningstörstande människan. Det är ingen slump att liberaler har sysslat med skolpolitik. Det handlar om att människor ska möta ny kunskap och nya världar och se sådant som de tidigare inte sett. Det handlar om att introduceras i en helt ny värld, om att kunna tänka och om att kunna drömma om sådant som man inte visste att man kunde drömma om. Av samma skäl är liberaler engagerade i kultur och kulturpolitik. När man väl har lämnat skolan och hittat den nya kunskapen och de nya världarna tar kulturen på något sätt vid. Det är där man finner möjligheten att ytterligare utveckla sina kunskaper eller att hitta nya drömmar eller nya världar som man kan leva i. Det handlar också om att förverkliga tankar. Det handlar inte bara om förmågan att hitta nya världar utan också om att få den kunskap och de verktyg som behövs för att träda in i de världarna, om man så vill. Poängen är att man ska se många nya möjligheter, men man ska inte vara tvingad att gå dit om man inte själv känner för det. Jag tror att just bildning är någonting som svensk politik åter behöver sätta fokus på, för vi har två huvudsakliga frågor som människan alltid har tänkt på och som människan ännu mer behöver tänka på framöver. Frågorna är: Vem är jag, och vilka är vi? En sak som underlättar din förmåga att tänka djupt kring detta är att möta kvalificerad kultur som får dig att se sådant som du inte tidigare sett. Det är därför, herr talman, som vi har en reservation om att kulturinstitutionerna ska nå fler, att kulturen ska nå fler och att kvalitetskulturen ska nå fler. Det är därför som vi också har en reservation om att biblioteken måste vara trygga. Bibliotek är en plats för bildning. Det är en plats för människor som vill läsa. Det är en plats för unga människor som inte har en chans att göra läxan hemma. De kan i stället sitta där i lugn och ro och göra sitt skolarbete. Bibliotek är en plats för bildning, inte för bus. Därför måste biblioteken kunna stänga av dem som inte sköter sig på biblioteken. Jag tror att bibliotekslagen borde skärpas på detta område. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Liberal kulturpolitik handlar också om den skapande människan. Det handlar om att söka nya uttryck, att svara på frågor som man inte visste kunde ställas och om att ge nya svar på gamla frågor. Det handlar om att ifrågasätta gamla sanningar och om att ha frihet att uttrycka sig kring sådant som andra tycker är jobbigt att man uttrycker sig kring. Det är helt centralt att befästa och stärka den yttrandefrihet som kulturen bygger på. Risken för självcensur måste motarbetas. Det är viktigt att människor kan säga det som de vill säga. Samtal måste föras även om det är jobbiga samtal. Vi behöver, tror jag, ett mer resonerande och tillåtande samtal i . Där inser man också att folk ibland gör fel och tänker fel. Då får man ha förmåga att resonera kring detta, och då tror jag också att bildning är centralt. Det internationella samtalet, som kulturen är inblandad i och som kulturskapare är inblandade i, är en viktig del i detta. Därför har Liberalerna en reservation om att utöka utbytet med omvärlden. Tillsammans skapar den skapande och bildningstörstande människan något som jag skulle kalla för samhällets intellektuella infrastruktur. I den värld vi lever i tror jag att värnandet av denna intellektuella infrastruktur är en helt central uppgift för politiker. Det bildningsförakt och den populism som sprider sig i , i världen och även i , de antiliberala strömningar som ifrågasätter människors rätt att vara sig själva och överraska sin omgivning - allt detta gör att vi behöver stärka den intellektuella infrastruktur som kulturen faktiskt bidrar till att skapa. Jag tror egentligen att kulturpolitiken behöver ett centralt mål, och det är att betona kvalitet och att fler ska möta kvalitet. Det är därför vår kulturpolitiska motion ser ut som den gör. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall till reservation 13 om trygga bibliotek. Jag vill först yrka bifall till reservation 3 och ställa mig bakom samtliga alliansreservationer. Jag tänkte ta mig den politiska friheten att fortsätta resonemanget genom att utmana själva rubriken på det här betänkandet: kultur för alla. Eller "mer kultur till fler" som regeringen och kulturminister uttrycker det. Jag har arbetat som lärare och följt många elever och sett deras olika förutsättningar, både ekonomiskt och socialt. Innan jag äntrade arbetade jag i räddningsmission med hemlöshet. Där mötte jag dem som Moder kallade de fattigaste av de fattiga - de hemlösa. Givetvis fanns det också många barn i det sammanhanget. De hade väldigt lite av kulturella upplevelser. De levde i en annan värld, bland de ekonomiskt utsatta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Jag kanske inte är på decimalen rätt, men ungefär en kvarts miljon barn, alltså runt 250 000 barn, i lever i familjer med inkomst under den gräns som EU definierat som fattigdom. De som är mest utsatta är barn med utländsk härkomst, barn i vissa storstadsförorter, barn till ensamstående föräldrar och barn till unga föräldrar. De har ofta väldigt lite av kulturella upplevelser. De lever i en värld av fattigdom. Det här är en del av sanningen om . Kanske är det så att när erbjudandet om att spela instrument i kommer i pappersform göms brevet undan av föräldrarna eftersom man inte har pengarna att betala avgiften. Sedan har vi den andra världen, det vill säga de som lever i ett kulturellt utbyte och som påverkar sina barn att gå på konserter, börja spela instrument själva, måla eller dansa. Jag finns själv i en familj där mina två söner och deras respektive alla spelar instrument och även undervisar i det. Kultur kan vara så mycket, och de barn som lever i det här sammanhanget lever ofta ett kulturellt rikare liv. Så har vi ytterligare en dimension: den elitistiska. Vi skiljer på elitistiskt och professionellt. De professionella är personer som genom kunskap, talang och övning blir yrkesmässiga utövare på ett instrument, dansare eller annat. Vad menas då med elitistisk? Så här står det i ett digitalt uppslagsverk: "Elitism är en tro på eller ett förhållningssätt till en elit. Denna elit anses av förespråkare ha bättre åsikter som bör tas mer allvarligt, eller anses vara de enda som passar som ledare. I ett samhälle som styrs genom elitism erhåller denna grupp människor en särskild position eller särskilda privilegier i gruppen, i motsats till majoriteten av folket som inte har förmågor eller förutsättningar av att leva upp till kraven. - - - De personer som hänger sig åt kulturelitism brukar som kollektiv kallas kulturelit." Det ligger naturligtvis nära till hands att skaka liv i förre partiledares prakttal i om "verklighetens folk". Det är ju mil mellan kultureliten och verklighetens folk, men det är en avgrund mellan kultureliten och de fattiga. Möjligen är regeringssidan infångad av kultureliten. Beskrivningen i av kulturministern som "diamantministern" blir rätt träffande i sammanhanget. Det är inte snyggt, men jag tror att det är ganska träffande. Jag är övertygad om att regeringen med den miljöpartistiska kulturministern i spetsen har alldeles underbara kontakter med kultureliten, men vad gör ni i regeringen - socialdemokrater och miljöpartister med stöd av - för de fattiga barnen och deras möjligheter till kultur? Gratis inträde för alla, inte bara för barn, till statliga museer, varav de allra flesta är placerade i - det är inte underligt att det här är en av finansministern och stockholmaren favoritreformer. Det är bra för dem som tidigare gick på museer och som slipper betala för sig. Det är bra för turister som är på besök och går in gratis. Det är bra för alla barn, såvida de inte vill se en speciell utställning. Då ska det betalas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Alliansregeringen gjorde i stället så att barn och ungdomar fick gå gratis på alla utställningar runt om i hela landet i de museer som staten har hand om. Jag saknar också interventioner från regeringen när det gäller att nå de mest ekonomiskt utsatta. Det är vackra ord och många löften hit och dit. Kulturministern åker runt, och det bjuds gottepåsar i princip överallt. Det är 350 miljoner till rabatter för inköp av elcyklar, men vad görs för de mest utsatta barnen? Det är ganska symboliskt att vänsterregeringen har tagit bort fritidspengen som Alliansen införde. Det var en peng på till barn som lever i ekonomisk utsatthet. Vi har haft det uppe här . Om man går i klass 4-9 och har levt med försörjningsstöd får man möjlighet till ett bidrag till terminsavgiften på , medlemsavgiften i en idrottsförening eller liknande. Denna peng vill vi kristdemokrater införa igen när vi förhoppningsvis byter regering efter . Jag vet inte hur det är med det här med fritidspengen. Men jag tror att det skaver lite hos några på regeringssidan som tycker att det här egentligen inte är så dumt. Jag har hört någon säga detta, och jag tror faktiskt att det är så att dropparna urholkar stenen. kanske vi rent av kommer till konsensus i fråga om detta. Regeringen har makten, och ni har pengarna. Ni har höjt 64 skatter, ni styr landet och lägger fram förslag till . Ni har ett väldigt stort ansvar i det här. Enligt oss kristdemokrater är kulturpolitiken viktig, och vi har en politik för alla de delar som gäller kulturen. Det jag har försökt visa med mitt resonemang är att de allra mest ekonomiskt och socialt utsatta barnen, de som verkligen behöver vårt stöd, fortfarande lever utanför de kulturella sammanhang som är så viktiga för varje barns utveckling och mognad och för varje människa. Vi måste hjälpas åt att göra världen bättre för dessa barn och familjer. Grundläggande ur ett kulturellt perspektiv är att flickor och pojkar under hela sin uppväxt ska ha tillgång till kulturella verksamheter där de själva är medskapande. Det finns mycket att säga efter att ha lyssnat på debatten, men jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande KrU5 och därmed också avslag på samtliga reservationer. Kultur ska vara för alla. Kultur är för alla i hela landet. Kultur ska bejaka och alstra inspiration och nya idéer. Kultur ska finnas för att må bra, skapa nya lösningar och ge nya möjligheter. Men kultur ska också bidra till att skapa nya jobb. Kultur ska ge oss att fly från dagens tuffa utmaningar och bara må gott. Vi har en budget med historiskt stora satsningar på bland annat trygghet, välfärd och jobb. Budgeten innehåller reformer för . Det är 40 miljarder som ska komma alla till del. Tillsammans med satsningar på trygghet och utbildning är kulturen det som skapar ett samhälle där människor tillåts göra klassresor, drömma om en större framtid och känna att de har en plats i världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla Kulturbudgeten innehåller en historiskt stor satsning på ytterligare . Till detta kommer också satsningar på folkbildning och idrott. har vi ökat kulturbudgeten med 1 ½ miljard. Det är mycket pengar som satsas på kultur. Den splittrade borgerliga oppositionen som vi har lyssnat på här gör stora neddragningar och inte samma satsningar på kultursidan - till förmån för skattesänkningar. Vår kultursatsning har barn och unga i fokus, men den innehåller också satsningar på konstnärer, kulturarbetare, kultur i hela landet och kultur för alla. Det sker med yttrandefrihet och demokrati som grundbult. Vi socialdemokrater anser att alla människor ska ha rätt och möjlighet att ta del av kultur och att också utöva kultur. Vi ser kulturen som en stark kraft som bidrar till att skapa mening med livet och en sammanhållning - sammansvetsning - i vårt samhälle. Den har också stor betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande. Kulturen är verkligen en del i vårt samhällsbygge. Den svenska modellen med vårt välfärdsbygge bygger på att man oavsett bakgrund ska kunna förverkliga sina drömmar. Här är språket ofta nyckeln och litteraturen det som gör världen rikare och mer förståelig för oss människor. Att läsa och skriva är viktigt på många olika sätt. Läsningen vidgar våra vyer och bidrar till vår utveckling. Att vuxna läser för barnen, och att barn och unga har god tillgång till böcker oavsett var de bor i landet, är mycket viktigt för att de ska få en bra start i livet. Litteraturens och språkens värld ska vara öppen för alla människor, oavsett vilken bakgrund de kommer från. Därför har biblioteken aldrig varit så viktiga som de är . Det är så glädjande att regeringen satsar ytterligare på biblioteken för att alla ska få likvärdiga möjligheter till att utveckla sitt läsande. Vi socialdemokrater vill också minska de digitala klyftorna. Vi har tagit initiativ. Här spelar också biblioteken en viktig roll när det gäller digitaliseringen. Men vi ser också i digitaliseringen hur det går att skapa stora möjligheter att tillgängliggöra kultur i hela landet. Vi har tagit initiativ, gjort om och sett till att satsningen på digitala utsändningar från våra nationalscener, Operan, och , är en bra investering. De når ut till fler i hela landet. Där är vi helt överens. Kultur och hälsa tas också upp i betänkandet. Jag påminner mig då kulturutskottets besök i och . Fantastiska framgångar inom hela Fotbollseuropa kan också kopplas ihop med klubbens och lagens kulturaktiviteter. Det är fantastiskt att se. När vi i kulturutskottet tar del av sådana erfarenheter anser vi att det är viktigt att ta vara på den forskning som finns i ämnet kultur och hälsa i utformningen av den framtida kulturpolitiken. Vi ska inte ha mindre kultur, utan vi ska ha mer kultur till fler - därav en mycket stark kulturbudget. Kultursamverkansmodellen är en viktig och uppskattad kulturreform som genomfördes av den borgerliga Alliansen, även om kunskapen inom kanske lämnar mer att önska. Vi har tillfört extra medel till kultursamverkansmodellen. Det ger effekt ute i våra kommuner och landsting. Så kan hela landet ta del av kultur. Det är dock viktigt att vi noga följer utvecklingen eftersom den regionala variationen är stor. En viktig del som utvärderingsgruppen betonar är dialogen mellan den nationella nivån och den regionala nivån. Den bör vidareutvecklas och behållas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur för alla I tider då många länder begränsar de fria konstnärerna, oberoendet och yttrandefriheten är det viktigt att visa att vi i vill lyfta fram och värna den fria konsten. Satsningen på 115 miljoner för att förbättra förutsättningarna för den fria konsten genom en förstärkning direkt till konstnärerna, till Kulturbryggans nyskapande projekt, till fria grupper, konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö och ett utökat stöd till litteratur- och kulturtidskrifterna är ett sätt att stödja den fria konsten. Vi socialdemokrater är övertygade om att kulturen är viktig för att öka sammanhållningen, för att minska klyftorna och för vårt välbefinnande. Därför är det viktigt för oss att fler ska få tillgång till konst, kultur och bildning. Detta gör vi för att skapa ett mer jämlikt samhälle. Med de avslutande orden yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna eftersom alla de förslagen är tillgodosedda. Det är intressant att höra Socialdemokraterna. Jag tror knappt att det andra regeringspartiet eller Vänstern som utgör regeringsunderlag nämndes i anförandet. Men det behöver vi inte orda mer om. Jag har några konkreta frågor som jag tog upp i mitt anförande och som kunde förbereda sig för. Bland annat tog jag upp de i större skatteintäkter som ni har påtvingat biograferna under det år som er farliga filmpolitik har funnits. Vad ska de pengarna gå till? Ska de gå till kultursatsningar, eller går de in i det svarta hålet?