bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — som är ansvarig myndighet får utökade arbetsuppgifter för genomförandet av övervakningsprogrammet för chronic wasting disease (CWD, s.k. avmagringssjuka) i . Anslaget ökas därför med . 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådana skador. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av sälar bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del anförs att anslaget bör ökas med . Flera av viltstammarna, t.ex. varg och vildsvin, är onormalt stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Vidare kan ökade utbetalningar till följd av viltskador förutses. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 67 bör anslaget ökas med . Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till de som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Även kommittémotion 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 7 tar upp dessa frågor. Enligt budgetpropositionen (2018/19:1 utg.omr. 23) utgår arbete från viltstrategin och kommuniceras utåt genom regelbundna lägesrapporter och genom nyhetsbrevet . En fördjupad uppföljning av alla åtgärder i strategin sker löpande av verket. För att främja brukandet av viltet som resurs har låtit göra en kartläggning av viltets ekosystemtjänster. Resultatet av kartläggningen är en samlad och fördjupad analys av viltets olika nyttor. För att bidra till en tydlig och förutsägbar viltförvaltning vägleder länsstyrelserna, bl.a. genom en utbildning i adaptiv viltförvaltning och genom dit länsstyrelserna bjuds in. Konferensen har fokus på klövvilt, rovdjur och samförvaltning. Resultatet av insatserna är en ökad gemensam kunskap om vilt och viltförvaltning som integreras i den praktiska förvaltningen. Även och bidrar med kunskapsspridning i frågor om praktisk viltförvaltning. Rundabordssamtal har genomförts med myndigheter och organisationer för att få en samlad bild av problemen med vildsvin och det arbete som pågår. Enligt SLU:s viltskadestatistik utbetalades i stöd rörande skador på tamdjur, varav till förebyggande åtgärder och på grund av skador. Stödet till skador på gröda uppgick till , varav avsåg förebyggande åtgärder och ersättning för uppkomna skador. Ersättning för förekomst av rovdjur inom renskötselområdet omfattas av anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. utbetalades i rovdjursersättning. ökade antalet olyckor med vilt kraftigt, till totalt 58 579 olyckor och var antalet 61 282. Det är klövvilt (bl.a. vildsvin och rådjur) som orsakar de flesta olyckorna och ökningen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 (). Anslaget används för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. får även disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Utsäde och Tjänsteexport. Enligt kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med till följd av förslaget om att snabba på stödutbetalningar och för att kunna öka antalet landsgodkännanden. I kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt motion 2018/19:332 av och (båda SD) yrkande 4 bör regeringen inrätta en djurskyddsmyndighet. Enligt är den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) viktig för lantbrukares inkomster, uppfyllelse av flera miljömål och för landsbygdsutveckling. GJP innehåller såväl direktstöd i pelare 1 som riktade åtgärder i pelare 2. Efter den senaste reformen av GJP har stödutbetalningarna inte fungerat som avsett. För att effektivisera och förenkla handläggningen av stöd samt underlätta för brukarna har fortsatt arbetet med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. De allra flesta ansökningar om jordbrukarstöd lämnades in elektroniskt. har fortsatt arbetet med att utveckla styr- och uppföljningssystemet för EU-stöden i syfte att säkerställa en tidig och korrekt handläggning. Enligt är av ca utbetalda . och länsstyrelserna fokuserar på att få ut de sista kvarstående stödutbetalningarna. Det gäller framför allt de sista av miljöersättningar, stöd till ekologisk produktion samt omställning till ekologisk produktion. Dessa utbetalningar påbörjades och fortsätter löpande . Många andra medlemsländer befinner sig i en liknande situation. I har av pengarna för programperioden –2020 betalats ut, jämfört med ett EU-genomsnitt på . Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) betalade ut av gårdsstöd . Slututbetalningar av direktstöd genomfördes . arbete med it-utveckling har resulterat i att har kunnat lansera funktioner för att betala ut slututbetalningar av miljöersättningar och ersättningar för ekologisk produktion till lantbrukare, med undantag för företag för kontroll eller med ändrade åtaganden. Det finns fortfarande utmaningar när det gäller utveckling av it-system. har fått ökat förvaltningsanslag för att fortsätta it-utvecklingen. I budgetpropositionen tillfördes myndigheten . Samma belopp beräknades för åren 2017–2018. I budgetpropositionerna tillfördes myndigheten ytterligare och samma belopp beräknades för åren 2019–2020. Enligt uppgift från var alla utbetalningar inom landsbygdsprogrammet gjorda . återstod –2017 och och länsstyrelserna arbetar för att betala ut återstående medel. Ca 20 000 lantbrukare väntar fortfarande på att få sina utbetalningar. De flesta väntar på belopp men ca 100 väntar på belopp . När det gäller lands- och anläggningsgodkännanden anges i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att regeringen har vidtagit en rad åtgärder i syfte att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110) ökades och förvaltningsanslag för arbete med marknadsföring inom livsmedels- och jordbruksområdet. Det ökade förvaltningsanslaget har gett konkreta resultat genom att avslutade 147 ärenden, i jämförelse med 49 exportärenden . Det är en ökning och innebär att fler företag har fått möjligheten att exportera. För att ytterligare förenkla för livsmedelsföretag att exportera, fick och i uppdrag att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som innebär att svenska anläggningar blir godkända för export till tredje land. En rapport om uppdragets genomförande ska lämnas till . Regeringen presenterade en förstärkt satsning på svensk livsmedelsexport med fokus på små och medelstora företag. Satsningen omfattar elva åtgärder och syftar till att öka den svenska livsmedelsexporten. export- och investeringsråds livsmedelsprogram Try Swedish! För att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig har en analys av exportpotentialen i olika livsmedelskategorier genomförts tillsammans med livsmedelsbranschen. En av näringen efterfrågad satsning på export av ekologiska livsmedel har genomförts med konkreta aktiviteter för att positionera . Dessutom har ett regionalt exportprogram för livsmedelsföretag påbörjats som tillhandahåller information om potentialen med livsmedelsexport och som gör det enklare att ta sig in på nya marknader. anställdes en nationell exportsamordnare för livsmedelssektorn med uppgift att, i samarbete med näringslivet, arbeta för att fler livsmedelsföretag kommer ut på export. lanserades också Team Livsmedel. Det är en samverkansplattform där företag, myndigheter och aktörer inblandade i livsmedelsexport kan arbeta för att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten och som syftar till att göra det enklare för livsmedelsföretag att exportera. fick i uppdrag att, efter samråd med , inrätta och ta huvudansvar för ett samverkansforum för marknadstillträdesfrågor (N2017/01028/SUN). Forumet ska i huvudsak fokusera på arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden. I uppgiften ingår bl.a. att ta fram en gemensam handlingsplan. Resultaten ska successivt integreras i det ordinarie arbetet, och forumet ska upphöra /20. Uppdraget ska redovisas till . Av årsredovisning framgår att myndigheten har ordnat en hearing med branschen för att ringa in hur samarbetet ska bedrivas, påbörjat en handlingsplan samt formellt lanserat ett samverkansforum tillsammans med berörda myndigheter. har fortsatt sitt arbete för att göra det enklare att ta sig in på nya marknader med information till företag om bl.a. regler, exempelvis genom verkets upplysningstjänst, nya webbbaserade import- och exportguider och ett nyhetsbrev till livsmedelsföretagare. Även , och har väglett livsmedelsföretag i exporttekniska frågor. Enligt budgetpropositionen ökade värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter och uppgick till . När det gäller att inrätta en djurskyddsmyndighet är ansvarig central myndighet för djurskyddet. hade en särskild myndighet, , det uppdraget. arbetar, som tidigare gjorde, med regelgivning, vägledning, information, stöd och samverkan på djurskyddsområdet. Verket ska säkerställa ett gott djurskydd och arbeta för en hållbar utveckling, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. I myndighetsuppdraget ingår att behandla djurskyddsfrågorna tillsammans med andra frågor som påverkar djurskyddet. Det är länsstyrelsernas uppgift att kontrollera att lagstiftningen följs. samordnar länsstyrelsernas kontroller. Verket arbetar även med vägledningar för att bedömningarna i djurskyddsärenden ska bli så likvärdiga som möjligt i hela landet. , och länsstyrelserna samverkar i ett gemensamt råd, rådet för djurskyddskontroll. Rådet ska verka för att djurskyddskontrollen utvecklas i syfte att bli mer rättssäker, likvärdig och effektiv. har samverkat såväl nationellt som internationellt när det gäller att stärka det internationella djurskyddet. Arbetet har skett bl.a. inom för djurhälsa (OIE) och inom EU, t.ex. i Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (Efsa) nätverk för djurskydd. deltar även i grupper under . är representant i den djurskyddsplattform som inrättades av . Syftet med plattformen är bl.a. att alla medlemsstater ska leva upp till på djurskyddsområdet på ett mer likartat sätt och att utbyta erfarenheter och kunskap för att på så sätt stärka djurskyddet i EU. Enligt budgetpropositionen deltar aktivt i plattformen, som är ett resultat av ett samarbete mellan , , och . Ett nationellt djurskyddsnätverk som samlar aktörer från myndigheter, akademi, näringen och organisationer bildades i syfte att samarbeta om djurskyddsfrågor på EU-nivå. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor har inrättats på SLU. Rådets huvudsakliga uppgift är att vara ett stöd i regel- och föreskriftsarbetet på djurskyddsområdet. Rådet är en åtgärd inom livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare samt för att ersätta enskilda för skador till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisar 7 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönt. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd sker betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020 och 2021. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2030. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. För att ska få sin tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. Den nationella medfinansieringen av havs- och fiskeriprogrammet uppgår till för programperioden och redovisas under detta anslag. Enligt kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Motionärerna vill stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det kan gälla t.ex. åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och i ett ekonomiskt perspektiv stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) har regeringen inom ramen för livsmedelsstrategin säkerställt finansiering för att genomföra handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk. En halvtidsutvärdering av handlingsplanen sker . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) anger regeringen att , och har fått i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. I genomförandet av uppdraget har myndigheterna valt att fokusera på att förenkla tillståndsprocessen för bl.a. vattenbrukare. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav i uppdrag att inom ramen för livsmedelsstrategin kartlägga och utreda förutsättningarna för en förenklad prövning av vattenbruksverksamheter (N2018/04401/FJR och N2018/01819/FJR (delvis)). ska analysera hur prövningen av vattenbruksverksamheter kan förenklas som miljöskyddet bibehålls och vid behov föreslå ändringar. ska analysera om befintliga krav på tillstånd, registreringar eller anmälningar skulle kunna samordnas och i så fall ge förslag på en sådan samordning. Uppdraget ska redovisas till . Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) har utvecklingen för det svenska yrkesfisket fortsatt på samma sätt med minskande fångstvolymer, ökande fångstvärde och minskat antal fartyg. Det totala förädlingsvärdet har ökat och uppgick till 2016 vilket är en ökning med från föregående år. Förädlingsvärdet per heltidsekvivalent har ökat och uppgick till . Utvecklingen av förädlingsvärdet skiljer sig dock markant åt mellan olika fisken. Den stora ökningen i förädlingsvärde har främst skett för de större trålarna. Även för fiskberedningsindustrin ses en fortsatt ökad omsättning. Produktionsvolymen av matfisk och musslor i vattenbruk har under ett flertal år minskat. ökade dock såväl produktion som värdet jämfört med . har produktionen av sättfisk minskat jämfört med . Såväl antal sysselsatta som andelen kvinnor inom vattenbruket har ökat något . Enligt havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev ska myndigheten inom ramen för sitt arbete med ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av fiskresurserna redovisa hur myndigheten beaktat fiskerinäringens, inklusive vattenbrukets, förutsättningar och vilka effekter myndighetens arbete och förvaltningsbeslut har haft på fiskerinäringens utveckling. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom havs- och fiskeriprogrammet. Nationell medfinansiering sker under anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2030. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier. Avgiftsintäkterna får disponeras av . De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget ökas med 2019. trädde lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster och en ny förordning, förordningen (2018:1175) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster, i kraft som gemensamt genomför och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en gemensam nivå på säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet) i svensk rätt. I förordningen utses som tillsynsmyndighet för sektorn Leverans och distribution av dricksvatten. Detta innebär utökade arbetsuppgifter för . För att finansiera ökade kostnader för tillsynsverksamhet föreslår regeringen att anslaget ökas med . Enligt kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med . Motionärerna anför att konsumenterna måste tillförsäkras trovärdiga kontroller, både vid import och när det gäller livsmedelsbedrägerier. Även motion 2018/19:2399 av (C) handlar om livsmedelsbedrägerier, och motionären vill att man undersöker möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och . I kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med i syfte att öka antalet landsgodkännanden. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 1 i denna del att anslaget minskas med . Regeringens satsning i budgetpropositionen på ökad livsmedelskontroll avvecklas. Enligt kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Regeringen redovisar i budgetpropositionen att insatserna i livsmedelskontrollen för att motverka livsmedelsfusk fortsätter. har bl.a. lanserat en e-utbildning om livsmedelsfusk. Utbildningen vänder sig till såväl företag som kontrollmyndigheter. har bistått svenska kontrollmyndigheter i ett hundratal ärenden om misstänkt livsmedelsfusk. Detta kan jämföras med ett tiotal ärenden . Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framgick att nära hälften av landets livsmedelsinspektörer har utbildats i att bli bättre på att upptäcka fusk inom ramen för arbete med att motverka livsmedelsfusk. Svenska kontrollmyndigheter upptäcker numera flera fall av fusk. har bistått svenska kontrollmyndigheter med samordning och stöd i ett sextiotal ärenden om livsmedelsfusk, och sammantaget har 14 åtalsanmälningar gjorts inom detta område. Antalet ligger på ungefär samma nivå som året innan, men kommunerna anmäler något fler än innan. arbetar även med att utveckla ändamålsenliga och ackrediterade analysmetoder för att upptäcka livsmedelsfusk och förfalskningar av livsmedel. Vidare redovisade regeringen i budgetpropositionen att arbetet med att motverka livsmedelsfusk har haft fokus på kompetenshöjande åtgärder i kontrollen. Regeringen bedömde att insatserna varit ändamålsenliga, och sammantaget har dessa åtgärder lett till att livsmedelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. När det gäller satsningen på ökad livsmedelskontroll som regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framgår att för att säkerställa långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor för slakterier och vilthanteringsanläggningar behöver den offentliga kontrollen på området effektiviseras genom modernisering och digitalisering. Regeringen ansåg mot bakgrund av detta att anslaget borde tillföras 2018–2020. När det gäller lands- och anläggningsgodkännanden pågår flera satsningar, och uppdrag har getts till både och . För mer information se anslaget 1:8 . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anser att behöver öka sin livsmedelsproduktion och tillför därför ytterligare medel för att förstärka en konkurrenskraftig svensk livsmedelssektor. Enligt kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . För att finansiera andra angelägna satsningar gör motionärerna andra prioriteringar på detta utgiftsområde. beslutade om en nationell livsmedelsstrategi med ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden: Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och Innovation (prop. 2016/17:104 bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel.