bet · H501SfU16 · 2018-03-23 00:00:00 — I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om att det ekonomiska ansvaret för anhöriginvandrare ska ligga på mottagaren. Motionären menar att det är rimligt att denna typ av rörlighet över gränser och dess konsekvenser bör axlas av mottagarna och inte kräva samhällsresurser. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 31 ett tillkännagivande om skärpt försörjningsansvar. Motionärerna anser att de svenska reglerna bör reformeras enligt familjeåterföreningsdirektivet, vilket bl.a. skulle innebära att anknytningspersonen ska ha stabila, regelbundna och tillräckliga försörjningsmedel för sig själv och familjemedlemmarna för att undvika behov av försörjningsstöd samt en adekvat bostad som uppfyller gällande regler om säkerhet och sanitära förhållanden. Enligt statistik från beviljades drygt 48 000 förstagångsuppehållstillstånd till anhöriga. Om även anhöriga till arbetskraftsinvandrare och gäststuderande inkluderas uppgår antalet till drygt 62 000 personer. har så många beviljats uppehållstillstånd i i egenskap av anhörig som . En del av förklaringen till detta torde vara att mer än 160 000 personer sökte asyl i . Över 70 000 personer fick uppehållstillstånd på grund av skyddsskäl eller motsvarande skäl. Det stora antalet asylsökande som kom till medförde stora utmaningar för asyl- och mottagningssystemet men skapade även utmaningar för andra centrala samhällsfunktioner. Svensk migrationspolitik ska värna asylrätten och vara långsiktigt hållbar. tog emot en oproportionerligt stor andel av de asylsökande som kom till EU. Enligt utskottets mening behöver fler länder ta ett större ansvar för människor på flykt. Som ett led i att förmå andra EU-länder att ta ett större ansvar för flyktingmottagandet ändrades de svenska reglerna om uppehållstillstånd, bl.a. för anhöriga, genom tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303), som trädde i kraft . Som en följd av ett flertal faktorer i omvärlden och av tillfälliga lagen har antalet asylsökande som söker sig till minskat. En konsekvens av att många redan tidigare hade sökt asyl och beviljats uppehållstillstånd i är dock att antalet anhöriginvandrare har ökat och, som nämnts, uppgick till det största antalet . Utskottet konstaterar att tillfälliga lagen upphör att gälla och ser inte något behov av att nu ändra regelverket eller föreslås att ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att de tillfälliga reglerna ska införas permanent. Bestämmelserna i svensk rätt om uppehållstillstånd för makar och sambor gäller såväl olikkönade som samkönade par och med make avses även registrerad partner. Ett par kan ha tvingats dölja sitt samboförhållande beroende på att det inte har accepterats i den kultur de levt i. Detta hindrar inte att ett samboförhållande kan ha förelegat. Vid prövningen av om ett samboförhållande förelegat ska en helhetsbedömning göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Att ett par t.ex. haft tillgång till två olika bostäder utesluter inte att parterna kan vara sambor (prop. 2015/16:174 s. 40). Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:982 (SD) yrkande 45, 2017/18:983 (SD) yrkande 7, 2017/18:1377 (S) yrkande 2, 2017/18:1671 (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:2818 (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3060 (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3178 (M) yrkande 6, 2017/18:3787 (C) yrkande 12 samt 2017/18:3890 (SD) yrkandena 30, 32 och 33. När uppehållstillstånd beviljas på grund av ett förhållande ska tillståndet vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället, om inte makarna eller samborna har sammanbott utomlands eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Efter en prövoperiod med tidsbegränsat uppehållstillstånd kan permanent uppehållstillstånd beviljas, s.k. uppskjuten invandringsprövning. I förarbetena anges att ordningen tillkommit för att komma till rätta med konstruktioner i syfte att underlätta för utlänningar att få uppehållstillstånd. Vidare sägs att det utan en möjlighet att pröva om förhållandet är seriöst skulle bli nödvändigt att inta en synnerligen restriktiv hållning till invandring på denna grund, särskilt som stora svårigheter föreligger att redan före inresan göra en tillfredsställande utredning om allvaret i parternas förhållande (prop. 1983/84:144 s. 66 och 73). Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd ska det särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatt för våld och kränkning i förhållandet. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd. genomför kontroller mot belastnings- och misstankeregistren i detta syfte. Stöd för detta finns i förordningen (1999:1134) om belastningsregister och förordningen (1999:1135) om misstankeregister. Enligt förordningarna ska uppgifter ur registren lämnas ut om begär det för utredning i ärenden som avses i 5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL i fråga om någon annan än den som utredningen gäller. Uppgifterna rör vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott. När det gäller en ansökan som avser en person som redan har ingått äktenskap kan en sådan inte avslås på grund av risk för våld och kränkning, eftersom familjeåterföreningsdirektivet inte medger detta. Någon kontroll görs därför inte avseende maken i . Utskottet kan konstatera att om förhållandet har brutits innan prövotiden har löpt ut får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , om förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd. En kartläggning av regeln om uppehållstillstånd på grund av våld eller annan allvarlig kränkning har gjorts (Ds 2014:38). Kartläggningen visar att regeln prövades i mellan 47 och 80 ärenden –2013. Andelen bifallsbeslut enligt punkten 2 eller någon annan bestämmelse uppgick till 2013, 2012, 2010. Utskottet anser att det är viktigt att i så stor utsträckning som möjligt förhindra att uppehållstillstånd beviljas när det kan misstänkas att ena parten i ett förhållande efter bosättningen här kommer att utsättas för våld eller allvarliga kränkningar. Det är också viktigt att motverka att uppehållstillstånd beviljas på grund av skenäktenskap och skenförhållanden. Möjligheterna att få uppehållstillstånd får dock inte heller begränsas för de seriösa anknytningar som ännu inte blivit etablerade. Enligt utskottet är det regelverk som är på plats i utlänningslagen balanserat för att tillgodose dessa krav. När ett uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning till en flykting eller en alternativt skyddsbehövande som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen gäller inte utlänningslagens bestämmelser om uppskjuten invandringsprövning. I stället för att gälla , vilket är det normala när uppehållstillstånd beviljas med uppskjuten prövning, ska uppehållstillståndet enligt tillfälliga lagen gälla som tillståndet för den person som anknytning åberopas till. Utskottet konstaterar dels att bestämmelserna i tillfälliga lagen infördes för att komma till rätta med den mycket svårbemästrade situation som uppstod med anledning av det stora antalet asylsökande som kom till , dels att lagen upphör att gälla . Utskottet ser inte skäl att göra någon ändring i detta regelverk. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:197 (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1939 (V) yrkande 36, 2017/18:3394 (KD) yrkande 26, 2017/18:3787 (C) yrkande 14 samt 2017/18:3789 (C) yrkandena 39 och 45. Det försörjningskrav som gäller enligt utlänningslagen har tillfälligt skärpts genom 9 § tillfälliga lagen. Bland annat har utlänningslagens krav på att anknytningspersonen ska kunna försörja sig själv ändrats till att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den som söker uppehållstillstånd. Vidare omfattar försörjningskravet i tillfälliga lagen, till skillnad från vad som gäller enligt utlänningslagen, även bl.a. anknytningspersoner som är svenska medborgare. Utskottet ser inga skäl att föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att det skärpta försörjningskravet ska införas permanent eller att kravet ska skärpas ytterligare. Motionerna 2017/18:1707 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3178 (M) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3436 (M) samt 2017/18:3890 (SD) yrkande 31 avstyrks därför. Anhöriginvandring, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33. I tillfälliga lagen begränsas rätten till familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Flyktingar har däremot enligt huvudregeln i tillfälliga lagen rätt till familjeåterförening även när de har tidsbegränsat uppehållstillstånd. Det finns skäl såväl för som emot en begränsning av rätten till familjeåterförening, och frågan bör övervägas löpande. Om har ett regelverk som är generösare än andra jämförbara länders blir vi återigen ett mer intressant land för människor att söka sig till. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad som anförts. Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33 samt 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12. Det finns tillfällen då familjer splittras eller kärlek uppstår över nationsgränser, och det är önskvärt att var och en får leva nära sina närmaste familjemedlemmar. Det är emellertid inte alltid som är det land som en återförening bäst kan ske i. Dagens kravlösa och svagt reglerade anhöriginvandring belastar det svenska samhället bortom vad som är rimligt. All anhöriginvandring bör följa ett väluppbyggt regelverk, som ansvar för försörjning och omsorg ska ligga uteslutande på anknytningspersonen, inte på svenska staten. Samtliga villkor ska vara fortsatt uppfyllda fram till dess att den hitflyttade beviljas svenskt medborgarskap, i annat fall ska uppehållstillståndet omgående återkallas. För att förhindra och beivra skenäktenskap och upptäcka andra missförhållanden bör åläggas och tillföras resurser för att genomföra oanmälda hembesök. Det är en grundläggande rättighet i att själv bestämma vem man ska gifta sig med. En undersökning utförd visade dock att det kunde vara över 70 000 personer som kände en begränsning av denna rätt. Det är brottsligt att tvinga någon till äktenskap men svårt att skydda mot tvångsäktenskap utomlands. I finns en regel om att den som bor där måste ha fyllt för att gifta sig utanför EU och på så sätt ge makan eller maken rätt till uppehållstillstånd. Regeln har lett till färre tvångsäktenskap i , och en motsvarande regel bör införas i . Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad som anförts. Anhöriginvandring, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33. Anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till , och den har stor betydelse av humanitära skäl. Familjer som splittrats till följd av krig, konflikter och förtryck måste ha en möjlighet till återförening i trygghet. Med en ökande globalisering ökar anhöriginvandringens betydelse. Tillfälliga lagen har kraftigt begränsat anhöriginvandringen och gör att många familjer inte kommer att ha laglig möjlighet att återförenas . Den kraftiga begränsningen av anhöriginvandringen bör ersättas med en mer human reform i linje med överenskommelsen mellan Alliansen och regeringen . är handläggningstiden för den här typen av ansökningar för lång. Det finns flera exempel på att man inte kunnat vänta utan i stället tagit de sista pengarna för att betala människosmugglare och riskera livet. måste prioriteras högt och genomföras skyndsamt. Ju tidigare familjeåterförening desto mindre lidande och snabbare etablering i samhället. Regeringen bör återkomma med förslag enligt det anförda. Anhöriginvandring, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37 samt 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33. är en av få lagliga vägar till . Genom tillfälliga lagen har den vägen begränsats avsevärt. Om fler familjer på flykt skulle tillåtas att återförenas, skulle det innebära att många människor slapp ta den livsfarliga vägen över . Att få bo ihop med sin familj är en mänsklig rättighet. Dublinförordningen fastslår vilken stat som ska pröva en asylansökan från en person som befinner sig i en Dublinstat. Om sökanden har familj som beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen i en annan Dublinstat ska det landet även pröva sökandens asylansökan. Omkring 45 000 flyktingar är fast i grekiska flyktingläger. Många av dem har familj i och därmed rätt att återförenas, men på grund av bristande kunskaper samt otillräcklig rätt till juridisk rådgivning och undermålig hantering av asylärenden i sker inte detta . Uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning mellan föräldrar och barn får endast beviljas om barnet är . Detta är onödigt snävt. Om en person i familjen har skyddsbehov är det sannolikt att samma sak gäller även för övriga familjen. För de flesta är relationen mellan föräldrar och barn livslång, och det är orimligt att kräva att den ska avslutas för att barnet hunnit fylla . Enligt nuvarande lagstiftning förlorar barn som beviljats asyl i rätten till familjeåterförening när de blir svenska medborgare. Denna ordning kan starkt ifrågasättas. Det är orimligt att svenska medborgare ska behandlas sämre an andra i detta avseende. fanns en s.k. sista-länken-bestämmelse i utlänningslagen som innebar att om en enda familjemedlem var kvar i hemlandet kunde denne beviljas uppehållstillstånd för att komma till och leva med övrig familj här. När bestämmelsen togs bort stängdes dörren för många människor. Det finns åtskilliga exempel på kvarvarande, åldriga föräldrar som har separerats från sina vuxna barn. Bestämmelsen måste återinföras. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad som anförts. Anhöriginvandring, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12 samt 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33. Krig och konflikter splittrar familjer, och har införandet av tillfälliga lagen försvårat för familjeåterförening. och ska stå upp för en human och solidarisk asylpolitik. Det behövs mer samarbete och harmonisering av , och svensk migrationslagstiftning behöver ligga mer i linje med andra europeiska länders, men alltför restriktiva och inhumana regler kan inte accepteras. Liberalerna är alltjämt kritiska till de restriktiva reglerna avseende familjeåterförening och kritiska till att bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter tillfälligt har tagits bort. Vidare gäller att ensamkommande barn och unga inte kan återförenas med sin familj om de har fått svenskt medborgarskap. Det är inte rimligt att man hamnar i ett sämre läge för att man blivit svensk medborgare. Reglerna bör därför ses över. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (KD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2017/18:197 av (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 36, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45. Den s.k. tvåårsregeln kom till för att förhindra skenäktenskap. Dessvärre visade det sig att kvinnor som misshandlades av sin partner försattes i en tvångssituation. De hade att välja mellan att fortsätta utstå misshandel eller att bli utvisade. Den lagändring som syftade till att fånga upp denna situation förefaller inte ha lett till förbättringar i avsedd omfattning. Även om kvinnan brutit upp från förhållandet på grund av misshandel krävs också att sammanboendet inte varit helt kortvarigt och att förhållandet från början varit seriöst. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) påpekar regeringens utredare att tusentals kvinnor söker hjälp efter att ha utsatts för våld av sina män. Vi anser att för att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att anknytningspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden , eller för att fastställa att han tidigare förgripit sig på sambo eller maka, bör en kontroll göras genom ett registerutdrag. Utdrag från brottsregistret avseende brott mot liv och hälsa, mot frihet och frid samt sexualbrott ska hämtas in för samtliga referenspersoner. Även information om besöksförbud ska hämtas in. Det bör även göras en kontroll mot folkbokföringsregistret och register om tidigare anknytningar. Vidare bör sökanden i de fall det framkommer att anknytningspersonen tidigare dömts för brott mot liv och hälsa, frihet och frid eller sexualbrott alltid informeras om detta muntligen. De svenska ambassader som hanterar anknytningsärenden bör få i uppdrag att ge sökandena en mer fullödig information om vilka rättigheter de har, vilket skydd som kan ges och om tvåårsregeln. Den som utsätts för misshandel och kränkningar ska inte vara utlämnad till den som begår brottet. Regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med det anförda. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45 samt 2017/18:197 av (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 36 och 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 26. Det finns behov av att säkerställa att den som flyttar till i syfte att gifta sig eller inleda ett samboförhållande kan lita på att det skydd som lagen ger också gäller i verkligheten. Det är bekymmersamt att den s.k. tvåårsregeln leder till att kvinnor i vissa fall pressas att stanna kvar i en relation där våld förekommer. En stor del av kvinnorna kommer till efter s.k. snabbanknytning, dvs. efter att ha känt mannen under en , eller endast via kontakt på internet. Det finns fall där svenska män har satt i system att ”importera” en kvinna. Många av kvinnorna har också med sig barn, som riskerar att hamna i utsatthet. Väljer kvinnorna att bryta relationen innan den tvååriga prövotiden löpt ut kan de bli utvisade. Kvinnan måste bevisa upprepat och grovt våld för att få möjlighet att stanna i . I teorin gäller nolltolerans mot våld, men en annan standard gäller för kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd som kommer på grund av anknytning. Tvåårsregeln bör tas bort. Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 36 och 2017/18:197 av (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45. Debatten om den s.k. tvåårsregeln har pågått . Att utlandsfödda kvinnor som misshandlats av sina män under den tvååriga prövotiden för permanent uppehållstillstånd blivit utvisade från om de brutit upp från förhållandet har upprört många. Denna rättstillämpning har alltför länge tillåtits få oacceptabla konsekvenser, t.ex. att många kvinnor sett sig tvingade att stanna kvar i förhållanden trots misshandel eftersom utvisning till hemlandet skulle kunna medföra värre konsekvenser för dem. Gällande regler har fått till följd att visst våld och viss kränkning kan accepteras och att myndigheterna medges ett för stort tolkningsutrymme. Detta framgår bl.a. av rapporter från för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks). I utredningsbetänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) föreslås bl.a. att skyddet för kvinnorna ska stärkas. Vidare innebär tillfälliga lagen stora steg i fel riktning. Relationen måste numera bestå för att den som anlänt genom anhöriginvandring ska kunna få förlängt uppehållstillstånd. Regeringen bör återkomma med förslag på förändringar i bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen. Registrering av anknytningsperson, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:197 av (C) yrkande 1. Enligt gällande lagstiftning förs register enbart i sökandenas namn. För att göra det möjligt att upptäcka ”serieimporterande” män som våldför sig på anknytningskvinnor måste även anknytningspersonernas namn föras in i registret. Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:1707 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3436 av (M) och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 31. Ett skarpt försörjningskrav vid anhöriginvandring ska ingå i en lagstiftning som inte enbart gäller tillfälligt.