bet · H501SkU8 · 2018-03-16 00:00:00 — Om en anställd får använda arbetsgivarens cykel privat är det en skattepliktig förmån för den anställde och arbetsgivaren ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter. förordar att förmånsvärdet beräknas på en uppskattad värdeminskning på cykeln baserad på beräknad livslängd och kostnader för eventuell service och eventuella reparationer samt en kapitalkostnad. Kapitalkostnaden beräknas till marknadsvärdet för en ny cykel multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november året före inkomståret plus . För en elcykel, som generellt är dyrare än en vanlig cykel, bör beräkningen av förmånsvärdet göras på samma sätt, förutom att den beräknade värdeminskningen även bör inkludera batteriet. Batteriet har normalt kortare livslängd än cykeln och behöver bytas ut. Därför bör en större värdeminskning användas för elcyklar. Normalt kan en årlig värdeminskning som motsvarar av cykelns marknadsvärde, inklusive batteri, användas för elcyklar. Om arbetsgivaren ger en cykel i gåva till en anställd ska förmånsvärdet motsvara marknadsvärdet på cykeln vid gåvotidpunkten. Ett bruttolöneavdrag för cykeln minskar inte det skattepliktiga förmånsvärdet. Om den anställde däremot betalar för cykeln av sin nettolön minskar det förmånsvärdet. I motion 2017/18:2412 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 föreslås att reglerna för beskattning av firmafordon hos egenföretagare ses över och förenklas. Detsamma gäller systemet kring förmånsbeskattning av tjänstefordon. I motion 2017/18:2414 av (M) anförs att en arbetsgivare som erbjuder fri parkering vid jobbet ska redovisa marknadsvärdet som en skattepliktig löneförmån och betala arbetsgivaravgift på förmånsvärdet. Förutom det resursslöseri som det innebär drabbar denna beskattning både arbetstagaren som fastighetsägaren. Det är enligt motionen viktigt att förmånsbeskattning av fri parkering förändras. I motion 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 5 föreslås att förmånsbeskattningen och friskvårdsbidraget förändras för att främja mer arbetspendling med cykel. föreslår i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. yrkandena 13 och 14 att parkering och trängselavgifter ska avskaffas som skattebefriad förmån. bör endast bilar som faller inom ramen för att få en bonus enligt grön-bilbonus-förslaget kvalificeras som förmånsbilar. Liberalerna anför i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. yrkande 11 att om en arbetsgivare köper en cykel till en anställd för cykelpendling ska cykeln förmånsbeskattas. Om samma anställd i stället cyklar på gymmet kan avdrag göras. Det är rimligt att se över reglerna så att incitamenten för cykelpendling ökar. Att fler cyklar i stället för att ta bilen till jobbet är bra för klimatet och för folkhälsan. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 18 föreslås med samma motivering som i partimotionen att reglerna ses över så att incitamenten för cykelpendling ökar. I motion 2017/18:3627 av (L)yrkande 1 återkommer motionären med yrkande om ändrade skatteregler kopplade till cykelpendling. I motion 2017/18:637 av (KD) anförs att det effektivaste sättet att minska utsläppen från kallstarter är att förvärma motorn med ett elektriskt bilvärmesystem, t.ex. motorvärmare. Det finns ett antal undantag för extrautrustning som inte höjer förmånsvärdet, t.ex. kommunikationsutrustning, handfri, elektriska körjournaler och alkolås. På samma sätt skulle skattefrihet för elektriska bilvärmesystem bidra till att antalet kallstarter blev färre. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner, t.ex. fri parkering, är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon. Avsikten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. i princip motsvara marknadsvärdet. Det är väsentligt att både beakta miljö- och fördelningspolitiska aspekter av sådana regelverk. Utskottet anser inte att skattesystemet bör användas för att öka incitamenten för cykelpendling. Förutsättningarna för att pendla och transportera sig klimatvänligt med cykel har blivit påtagligt mycket bättre genom den cykelpremie som införts och som ger stora grupper av tänkbara cykelpendlare möjlighet att skaffa eldrivna fordon. Utskottet erinrar om att förmån av betald trängselskatt inte längre ingår i det schablonmässigt beräknade bilförmånsvärdet. Utskottet är inte berett att föreslå några ändringar av värderingen av bilförmån och andra förmåner. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en allmän avdragsrätt för kostnader för friskvård och andra hälsofrämjande åtgärder. Jämför reservation 18 (M). Med hälso- och sjukvård avses i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Begreppet hälso- och sjukvård är enligt förarbetena till HSL begränsat till att omfatta sådana vårdbehov som bedöms kräva insatser av medicinskt utbildad personal eller sådan personal i samarbete med annan personal. Exempel på verksamhet som inte kan anses som hälso- och sjukvård är bl.a. alternativmedicinska metoder, enskilt verksamma terapeuter, optiker utan legitimation, dietister, fotvårdsspecialister och annan liknande personal (prop. 1995/96:176 s. 62–63). I skattesammanhang skiljer man mellan offentligt och icke-offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Reglerna innebär att anställda i allmänhet ska beskattas för ersättningar från arbetsgivaren för patientavgifter som tagits ut inom den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Arbetsgivaren har rätt till avdrag för kostnaderna. En anställds förmån av fri hälso- och sjukvård som inte är offentligt finansierad är skattefri (11 kap. 18 § IL). Arbetsgivaren får i normalfallet inte avdrag för kostnaderna. Den icke-offentligt finansierade vården är av begränsad omfattning eftersom flertalet privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster omfattas av det offentliga finansieringssystemet. Förmånen fri företagshälsovård är skattefri för den anställde, och arbetsgivarens kostnader för företagshälsovården är avdragsgilla. Förmån av rehabilitering eller förebyggande behandling är skatte- och avgiftsfri. All arbetslivsinriktad rehabilitering som arbetsgivaren har skyldighet att svara för är i princip skatte- och avgiftsfri. Arbetsgivaransvaret tar vid efter det att den medicinska behandlingen avslutats. Detta kan omfatta stöd och åtgärder som den anställde behöver för att återfå eller behålla sin arbetsförmåga. En arbetsgivare kan göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling om behandlingen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Det kan t.ex. röra sig om anställda med en förhöjd sjukdomsrisk som kan förväntas leda till nedsättning av arbetsförmågan. Några exempel är behandling hos sjukgymnast, naprapat eller kiropraktor. Det kan också röra sig om förebyggande åtgärder i form av föreläsningar och rådgivning. Ett annat led i behandlingen kan vara tekniska åtgärder och inköp av särskilda arbetsredskap för att ändra den fysiska miljön. Någon allmän avdragsrätt för olika former av levnadskostnader för hälso- och sjukvård, friskvård, motion etc. finns inte. Utskottet har i samband med höstens budgetberedning ställt sig bakom regeringens förslag om att slopa skattefriheten för förmån av hälso- och sjukvård i som inte är offentligt finansierad och för förmån av vård och läkemedel utomlands. Som en konsekvens av detta slopas även avdragsförbudet för sådana utgifter i en arbetsgivares verksamhet. För förmån av vård och läkemedel utomlands vid insjuknande i samband med tjänstgöring utomlands ska skattefriheten bestå. Det kommande förslaget föreslås träda i kraft (yttr. 2017/18:SkU1y). I motion 2017/18:730 av (M) föreslås att möjligheten att införa ett personligt avdrag för friskvård ses över. I motion 2017/18:804 av (M) anförs att man bör överväga att införa ett skatteavdrag för köp av tjänster av massör, kiropraktor, sjukgymnast, personlig tränare och motsvarande. I motion 2017/18:805 av (M) föreslås att möjligheten att införa ett skatteavdrag för privatpersoner som gäller gymkort och vissa kostnader i samband med träning, tävling och motion ska övervägas. I motion 2017/18:806 av (M) föreslås att möjligheterna att införa ett skatteavdrag för anmälningsavgifterna till En svensk klassiker, Tjejklassikern och andra motionstävlingar ska övervägas. I motion 2017/18:1306 av (M) anförs att ett BOT-avdrag för att underlätta för människor att investera i sin hälsa borde vara lönsamt både för individen och för samhället, och man bör därför överväga att införa ett sådant avdrag på försök i ochHalland. Det bör även övervägas om kulturaktiviteter ska inrymmas i avdragsrätten för att bevara och förbättra hälsan eftersom sambandet mellan kultur och hälsa är tydligt. I motion 2017/18:1753 av Finn (M) föreslås en utredning om de skattemässiga möjligheterna att införa ett system med avdrag för enskilda medborgare som lider av ohälsa och därför är sjukskrivna men som vill pröva olika hälsofrämjande åtgärder utanför det gängse offentligfinansierade sjukvårdssystemet. I kommittémotion 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 7 anförs att en arbetsgivare har möjlighet att göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling om arbetsgivaren kan visa att behandlingen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Motionärerna anser att dessa möjligheter bör utvecklas så att anställda och arbetsgivare uppmuntras att agera förebyggande i större utsträckning. I motion 2017/18:1812 av (KD) anförs att frågan om hur dagens friskvårdsbidrag kan ersättas med ett mer träffsäkert friskvårdsavdrag för alla bör utredas. Utskottet vill på nytt (se bet. 2016/17:SkU22) påminna om vikten av att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande att göra undviks så långt som möjligt. De förslag som läggs fram i motionerna om en allmän avdragsrätt för kostnader för friskvård och andra hälsofrämjande åtgärder innebär ett avsteg från dessa principer. Utskottet stöder inte heller förslaget om att utöka möjligheterna för arbetsgivare att göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna i denna del. Avgift till fackföreningar och arbetslöshetskassor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra en avdragsrätt för medlemsavgifter till fackföreningar och avgifter till arbetslöshetskassor. Jämför reservation 19 (KD). Avgifter till a-kassor var avdragsgilla under tjänst –2001, men avdragseffekten begränsades genom det gränsbelopp på som gäller för denna typ av utgifter under tjänst. Ett system för skattereduktion av fackföreningsavgifter infördes . Systemet avskaffades 1992. slopades företagens avdragsrätt för avgiften till arbetsgivarorganisationer till den del den inte avsåg konfliktändamål. infördes en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bakgrunden var att företagen funnit ett sätt att kringgå avdragsförbudet och därmed kunde göra avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationerna. Skattereduktionen för fackföreningsavgifter uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till . infördes också en skattereduktion för avgifter till arbetslöshetskassor. Rättviseskäl ansågs tala för att arbetstagarnas avdragsrätt för avgifter till arbetslöshetskassor inte skulle hindras av gränsbeloppet på . Någon motsvarande begränsning finns inte på arbetsgivarsidan. Skattereduktionen uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda (se prop. 2001/02:36, bet. 2001/02:SkU6, SOU 2000:65). Skattereduktionerna för fackföreningsavgifter och avgifter till arbetslös-hetskassor avskaffades . Slopandet var en del i finansie-ringen av jobbskatteavdraget. I motion 2017/18:620 av m.fl. (S)yrkandena 1 och 2 föreslås att ordningen med avdragsrätt för medlemsavgifterna till fackföreningar och arbetslöshetskassor ska återställas för att stärka stabiliteten i svensk lönebildning och utveckla den svenska modellen. I kommittémotion 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 29 anförs att vill göra arbetslöshetsförsäkringsavgiften avdragsgill motsvarande av avgiften. Det gör anslutningen till försäkringen mindre kostsam, vilket stimulerar till en högre anslutningsgrad. I samband med behandlingen av budgetpropositionen delade utskottet regeringens bedömning om att en skattereduktion för fackförenings-avgifter bör återinföras och att det bör ske (yttr. 2017/18:SkU1y). Alla allianspartierna yrkade avslag på förslaget i sina respektive budgetmotioner. Regeringen har aviserat att en proposition om att återinföra en skattereduktion för fackföreningsavgift ska lämnas till . Utskottet anser att motionsförslagen helt eller delvis tillgodoses genom det aviserade förslaget varför tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionärernas förslag förefaller obehövligt. Motionerna avstyrks i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av personaloptioner. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD). Förmåner och andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska enligt 11 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (IL) tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. När det gäller beskattningstidpunkten för inkomster ska dessa enligt huvudregeln tas upp som intäkt det beskattningsår då de kan disponeras eller på något annat sätt kommer den skattskyldige till del. En skattskyldig som på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor ska ta upp förmånen som intäkt det beskattningsår då förvärvet sker. Denna regel kallas värdepappersregeln och gäller t.ex. en köpoption eller en teckningsoption som utgör ett värdepapper. Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan innebär en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor ska förmånen tas upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts. Bestämmelsen infördes (prop. 1997/98:133), och trots att termen personaloption inte används uttryckligen i lagtexten riktas lagstiftningen mot sådana förmåner. Av förarbetena framgår det att bestämmelsen avser att komplettera den bestämmelse om förvärv av värdepapper som redan gäller. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över skattereglerna för incitamentsprogram (dir. 2014:33). Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram överlämnade betänkandet Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23). I betänkandet lämnas förslag om förändringar av värdepappersregeln, införande av kvalificerade personaloptioner, utökad kontrolluppgifts- och dokumentationsskyldighet för arbetsgivare, höjd schablonintäkt för avsättningar till periodiseringsfond samt vissa förtydliganden i socialavgiftslagen och skatteförfarandelagen. antog efter förslag i budgetpropositionen lättnader i beskattningen av personaloptioner (2017/18:FiU1, 2017/18:SkU1y). Ändringen syftade till att göra det lättare för små, unga företag som saknar tillgång till kapital att rekrytera personer som är viktiga för att företaget ska kunna växa. Tanken är att dessa företag ska tillföras resurser genom att nyckelpersonerna arbetar för en lön som är lägre än den lön som de hade kunnat få i ett annat företag. Nyckelpersonerna får kompensation genom att de får möjlighet att utan förmånsbeskattning förvärva andelar i företaget och på så sätt ta del av framtida vinster i företaget. Ändringen ska stimulera kommande arbetsinsatser som är viktiga för företagets tillväxt. Syftet är alltså inte att reglerna ska användas för att omvandla allmänna tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster eller att en arbetsgivare ska få möjlighet att belöna en anställd för insatser som redan har utförts. Det ställs därför krav på att optionsinnehavaren ska arbeta i företaget efter det att personaloptionen har förvärvats och att optionsinnehavaren får utnyttja optionen först efter denna tids slut. För att omfattas av ändringen ska företag som ingår optionsavtal beskattningsåret närmast före det år personaloptionen förvärvas i medeltal ha färre än 50 anställda och delägare som arbetar i företaget och en nettoomsättning eller balansomslutning som uppgår till högst . Ändringen trädde i huvudsak i kraft . I kommittémotion 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att ett nytt regelverk för kvalificerade personaloptioner ska införas för att stärka svenska företags kompetensförsörjning. Alla företag med upp till 250 anställda och en nettoomsättning eller balansomslutning på ska omfattas utan tidsgräns för hur länge företaget har funnits. behöver reglerna omfatta ännu fler företag. Motionärerna vill tillsätta en utredning som ser över hur reglerna för personaloptioner kan göras mer generösa och omfatta fler bolag med beaktande av och risken för skatteläckage. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att mer behöver till för att stärka de privata möjligheterna att locka till sig kapital och kompetens. Generösare regler för att erbjuda delägarskap, t.ex. i form av personaloptioner, är ett exempel. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att vill öka möjligheterna och incitamenten för privatpersoner att investera i mindre bolag genom justeringar på skatteområdet. Motionärerna ser gärna att nystartade och små expanderande företag ska kunna erbjuda sina anställda att investera i företaget och vill därför underlätta för personaloptioner. Motionärerna kommer att följa utvecklingen kring personaloptioner och övervaka så att de förändringar som genomfördes under det innevarande riksdagsåret får önskad och tillräcklig effekt. I kommittémotion 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkande 3 återkommer motionärerna och framhåller att vill förbättra villkoren för personaloptioner för att förbättra kapitalförsörjningen främst i nya innovativa företag med hög risk. Finansieringsproblemen i bolagens tidiga skeden skulle delvis kunna avhjälpas av bättre villkor för personaloptioner där den anställde får ta del av eventuella framtida vinster. Utskottet står bakom den förändring av beskattningen av personaloptioner som genomförts och anser inte att motionsförslagen ger anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen i frågan. Motionerna avstyrks i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en ändrad förmånstagarkrets till pensionsförsäkringar. Pensionssparande har beskattats enligt särskilda regler. Reglerna innebär att beskattningen av en inkomst av förvärvsverksamhet som utgörs av pensionsförmåner – oavsett om sparandet sker privat eller av arbetsgivaren som tjänstepension – skjuts upp tills pensionen betalas ut. Denna uppskjutna beskattning ger upphov till en skattekredit som återbetalas först genom att den framtida pensionen beskattas. För att en försäkring ska vara en pensionsförsäkring ska en rad kvalitativa villkor vara uppfyllda. Skälet till att de kvalitativa villkoren ställts upp är i första hand att regeringen vill försäkra sig om att sparandet har ett pensioneringssyfte, dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede i livet. Reglerna är konstruerade så att det finns en symmetri mellan avdraget/skattefriheten för förmånen och skatteplikten för pensionen. De kvalitativa villkoren för en pensionsförsäkring finns i 58 kap. inkomst-skattelagen (IL). Av bestämmelserna i 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make, maka eller sambo, den försäkrades barn och barn till den försäkrades make, maka eller sambo. Om den försäkrade avlider innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Som ett led i finansieringen av slopandet av förmögenhetsskatten begränsades fr.o.m. möjligheten att göra avdrag för privat pensionssparande till maximalt (i stället för som tidigare ett halvt prisbasbelopp med tillägg av av tjänsteinkomsten mellan 10 och 20 prisbasbelopp). begränsades möjligheten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton (pensionssparavdrag) genom att det fasta beloppet sänktes från till (prop. 2014/15:1, bet. 2014/15:FiU1). slopades rätten att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonton med ett fast belopp om . Anställda som helt saknar pensionsrätt i anställning eller skattskyldiga som har inkomst av aktiv näringsverksamhet kan även fortsättningsvis göra avdrag med belopp motsvarande det särskilda tilläggsutrymmet (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Regeringen anförde följande. Det finns skäl för enskilda att spara till sin pension, men det finns inga entydiga motiv till att det bör ske i en viss skattesubventionerad sparform. Därutöver gynnar pensionssparavdragets konstruktion vissa grupper mer än andra. En skattesubvention av en viss typ av pensionssparande är ett trubbigt instrument för att stötta individer med låg ersättningsgrad från allmän pension och tjänstepension. Det finns därför såväl fördelnings-argument som effektivitetsargument för att jämna ut de skattemässiga villkoren mellan olika sparformer. Regeringen anser därmed att rätten att göra pensionssparavdrag med ett fast belopp ska slopas. I motion 2017/18:1187 av (M) anförs att regeringen bör se över inkomstskattelagens regler om förmånstagare till pensionsförsäkringar. är det endast make, maka, sambo och barn samt makes eller sambos barn som är förmånstagare. Uteslutna är således barnbarn, syskon, syskonbarn m.fl. Konsekvensen är att pengarna försvinner in i försäkringskollektivet i de fall godkända förmånstagare saknas. Utskottet anser fortfarande (se bet. 2016/17:SkU22) att utgångspunkten när man bestämmer förmånskretsen i fråga om pensionsförsäkringar i första hand bör vara att pensionen ska tillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som kan vara beroende av den försäkrade för sin försörjning. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en ändrad förmånstagarkrets. Gåvor till ideell verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att gåvoskatteavdraget ska återinföras. Jämför reservation 22 (C) och 23 (KD). infördes en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Skattereduktionen var och uppgick till högst för ett beskattningsår. För att den enskilde skulle kunna få skattereduktion måste varje gåva uppgå till , och årets sammanlagda gåvor fick inte understiga . Detta motsvarar ett underlag för skattereduktion om . Skattereduktionen gavs endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån kriterier som fastställts på förhand. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund som uppfyllde kraven för beskattning enligt 7 kap. 3, 7 eller 14 §§ IL skulle godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förut-sättningen att den har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare skulle också utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser godkännas, liksom ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Den som ansökte om att bli godkänd gåvomottagare skulle betala en ansökningsavgift. En godkänd gåvomottagare skulle vidare betala en års-avgift.