bet · H501UbU31 · 2018-06-13 00:00:00 — Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i skollagen och lag om ändring i lagen om införande av skollagen. Därmed tillstyrker utskottet propositionen. Det lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att det ska upprättas en individuell studieplan för nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts. En sådan plan ska upprättas senast efter mottagandet. Dessa elever ska även kunna ges undervisning enligt en anpassad timplan. I en sådan prioriteras vissa ämnen och därmed utökas undervisningstiden i dessa ämnen. Eleverna ska också få studiehandledning på sitt modersmål om det inte är uppenbart obehövligt. Det sistnämnda gäller även nyanlända som tas emot inom skolväsendet på högstadiet i grundsärskolan. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Lagändringarna innebär vidare att det undantag i skollagen som ger fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet ska tas bort. En följdändring ska göras i lagen om införande av skollagen. Vidare tillstyrker utskottet lagändringar som innebär att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef. I de fall det blir otydligt vilken skolform en rektor ansvarar för ska benämningen kompletteras med skolform. Ett krav införs på att rektorer för förskoleenheter ska genomgå en obligatorisk befattningsutbildning. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns två reservationer (SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Fem yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning Lagförslagen i övrigt – legitimation för fritidspedagoger och insatser för nyanlända elever Undervisning för nyanlända elever 1.Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (SD, C, L, KD) 2.Undervisning för nyanlända elever, punkt 3 (SD) 1.Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (C, L, KD) 2.Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 2 kap. 9–12 §§, 4 kap. 4 §, 6 kap. 10 §, 8 kap. 9 § och rubriken närmast före 2 kap. 9 § respektive 2 kap. 11 §. Därmed bifaller proposition 2017/18:194 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:4077 av och (L, KD). Reservation 1 (SD, C, L, KD) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800), 2. lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) utom i de delar som omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2017/18:194 punkterna 1 i denna del och 2. Undervisning för nyanlända elever 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:194 Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas samt två följdmotioner. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslå hur utbildningen för nyanlända elever som kommer till under senare årskurser kan anpassas för att öka deras möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program (dir. 2016:67). Utredningen lämnade betänkandet Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet (SOU 2017:54). Utredningens betänkande har remissbehandlats. I propositionen behandlas förslag i utredningsbetänkandets avsnitt 5.4.3, 5.5.4 och 7.6.1. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredningen lämnade delbetänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Utredningens betänkande har remissbehandlats. I propositionen behandlas förslag i utredningsbetänkandets avsnitt 7.3, 12.1.4 och 12.2.7. Vissa myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I propositionen behandlas även ett tillkännagivande från (bet. 2013/14:UbU6 punkten 2, rskr. 2013/14:27) om att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen (se detta betänkande s. 15). Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär följande. För nyanlända elever som tas emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts, ska en individuell studieplan upprättas. Detta ska göras senast efter mottagandet. Dessa elever ska även kunna ges undervisning enligt en anpassad timplan. I en sådan prioriteras vissa ämnen och därmed utökas undervisningstiden i dessa ämnen. Eleverna ska också få studiehandledning på sitt modersmål om det inte är uppenbart obehövligt. Det sistnämnda gäller även nyanlända som tas emot inom skolväsendet på högstadiet i grundsärskolan. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Det undantag i skollagen som ger fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet ska tas bort. En följdändring ska göras i lagen (2010:801) om införande av skollagen. Den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor i stället för förskolechef. I de fall det blir otydligt vilken skolform en rektor ansvarar för ska benämningen kompletteras med skolform. Ett krav införs på att rektorer för förskoleenheter ska genomgå en obligatorisk befattningsutbildning. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter tillträdandet av anställningen och vara genomförd efter tillträdesdagen. Dessa lagändringar föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i det första avsnittet behandla motionsyrkanden som yrkar på att ska avslå vissa delar av regeringens proposition. Därefter behandlas regeringens övriga lagförslag och sist behandlas de motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslaget. Lagförslaget i fråga om förskolechef och befattningsutbildning Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser förskolechef och befattningsutbildning. Lagförslaget innebär att titeln förskolechef ska ändras till rektor samt att dessa rektorer ska genomgå en obligatorisk befattningsutbildning. Jämför reservation 1 (SD, C, L, KD) och särskilt yttrande 1 (C, L, KD) och 2 (SD). Förskolechefer ska benämnas rektorer Skolinspektionen har i granskningar (Förskolans kvalitet och måluppfyllelse 2015–2017) visat att kvaliteten varierar i förskolan och att förskolor lyckas olika bra med att uppfylla förskolans pedagogiska uppdrag och att möta barnens behov av närvaro, tröst och uppmärksamhet. Det finns också stora skillnader i hur de granskade förskolorna tar sig an arbetet med den pedagogiska kvaliteten. Detta innebär att det finns risker att barnen inte erbjuds likvärdiga förutsättningar och möjligheter till omsorg, utveckling och lärande i svensk förskola. Verksamheten är inte tillräckligt aktivt målstyrd. Skolinspektionen har även granskat förskolechefer och deras ledningsuppdrag (Förskolechefens ledning – Om att ta ansvar för den pedagogiska verksamheten, 2016). Resultaten visar att vissa förskolechefer tydligt leder och utvecklar den pedagogiska verksamheten mot de nationella målen, medan andra inte gör det. Enligt myndigheten finns det ett starkt positivt samband mellan hur väl förskolechefens ledning fungerar och hur förskolechefen systematiskt och kontinuerligt planerar, följer upp och utvärderar den pedagogiska verksamheten tillsammans med personalen. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (2 kap. 11 § skollagen). Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Motsvarande arbete vid en förskoleenhet ska ledas och samordnas av en förskolechef. Både rektorn och förskolechefen ska särskilt verka för att utbildningen vid skol- respektive förskoleenheten utvecklas (2 kap. 9 § första stycket skollagen). Båda ska också besluta om sin enhets inre organisation och ansvara för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Båda har också rätt att uppdra åt en anställd eller en uppdragstagare vid skol- respektive förskoleenheten, som har tillräcklig kompetens och erfarenhet, att fullgöra enskilda ledningsuppgifter och besluta i vissa frågor (2 kap. 10 § skollagen). Rektorn och förskolechefen ansvarar för det systematiska arbetet med planering, uppföljning och utveckling av utbildningen som ska genomföras på skol- respektive förskoleenhetsnivå (4 kap. 4 § skollagen). Båda har ansvar när det gäller att anmäla till huvudmannen att en elev eller ett barn anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten (6 kap. 10 § första stycket skollagen). Rektorn har ansvar för att fatta beslut om ett åtgärdsprogram inom ramen för särskilt stöd, ansvara för betygssättning och för vissa beslut avseende disciplinära åtgärder (3 kap. 9 och 14 §§ och 5 kap. 6 § skollagen). Förskolechefen ska se till att ett barn som är i behov av särskilt stöd ska ges sådant (8 kap. 9 § andra stycket skollagen). Enligt läroplanerna för de olika obligatoriska skolformerna har rektorn som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen (se under punkt 2.8 Rektorns ansvar). Enligt läroplanerna för de frivilliga skolformerna ansvarar rektorn för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen (se under punkt 2.6). Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen som pedagogisk ledare och chef för förskollärare, barnskötare och övrig personal i förskolan det övergripande ansvaret för att verksamheten bedrivs i enlighet med målen i läroplanen och uppdraget i dess helhet (se under punkt 2.7). Den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor. I de fall det blir otydligt vilken skolform rektor ansvarar för ska benämningen kompletteras med skolform. Skälen för regeringens förslag Förskolan är en läroplansstyrd skolform och har samma övergripande mål och bestämmelser som de andra skolformerna. Förskolechef och rektor har ett likvärdigt ansvar för sina respektive verksamheter. Skollagens reglering av förskolechefs och rektors ansvarsområden liksom läroplanernas reglering skiljer sig endast åt i några få avseenden. I motsats till vissa remissinstanser anser inte regeringen att skillnaderna är så stora att det finns tillräckliga skäl att skilja på titlarna för skolledare i förskola och övriga skolformer. Samma behörighetskrav gäller för anställning av förskolechef och rektorer och det finns inga krav på legitimation. För att få undervisa i olika skolformer finns däremot skillnader i behörighetskraven. Detta motiverar dock inte enligt regeringen att olika benämningar ska användas för de personer som har ledningsansvaret för de olika skolformerna. Regeringen anser att ett starkt pedagogiskt ledarskap är lika viktigt i förskolan som i skolan. Det är därför viktigt att stärka attraktiviteten för de yrken som är grundläggande för en god kvalitet i skolväsendet. Att benämna förskolechef rektor skulle öka yrkets attraktivitet och stärka förskolans utveckling. Regeringen anser vidare att en gemensam titel för ledare i alla skolformer skapar en tydlig ledningsstruktur i skolväsendet. En gemensam titel från förskola till högskola betonar vikten av varje del i utbildningssystemet. En gemensam titel bidrar också till att lyfta fram förskolans viktiga betydelse för små barns lärande och utveckling. Benämningen av skolledare inom skolväsendet bör därför vara densamma. I de fall det blir otydligt vilken skolform rektor ansvarar för ska benämningen kompletteras med skolform, anger regeringen. Rektorer för förskoleenheter ska omfattas av en obligatorisk befattningsutbildning En huvudman är skyldig att se till att varje rektor går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med en sådan utbildning. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Skyldigheten för huvudmannen gäller inte för rektorer som har gått befattningsutbildningen, en äldre statlig rektorsutbildning eller genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med befattningsutbildning. Skyldigheten gäller inte heller i fråga om rektorer som var verksamma som rektorer (2 kap. 12 § skollagen). Den obligatoriska befattningsutbildningen för rektorer regleras i förordning (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. Utbildningen ska motsvara 30 högskolepoäng och bestå av kurserna skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning och skolledarskap (2 kap. 3 § i nämnda förordning). Syftet med befattningsutbildningen är att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning, skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå och ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas (2 kap. 2 § i nämnda förordning). I 3 kap. och 3 a kap. i den nämnda förordningen finns även bestämmelser om fortbildning för rektorer respektive förskolechefer. Syftet med fortbildningen, som ska motsvara 7,5 högskolepoäng, är att rektorer respektive förskolechefer ska utveckla sitt pedagogiska ledarskap. Rektorer för förskoleenheter ska omfattas av ett krav på att gå en obligatorisk befattningsutbildning. De ska påbörja denna möjligt efter det att de har tillträtt sin anställning och ska ha genomfört den efter tillträdesdagen. Skyldigheten att genomföra utbildningen gäller dock inte sådana rektorer för förskoleenheter som har gått befattningsutbildningen, en äldre statlig rektorsutbildning, eller genom annan utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställt med sådan utbildning. Skyldigheten gäller inte heller rektorer som är verksamma som rektorer för förskoleenheter. Rektorer för förskoleenheter bör genomgå motsvarande befattningsutbildning som övriga rektorer. Befattningsutbildningen bör regleras i förordningen om befattningsutbildning (2011:183) och omfatta 30 högskolepoäng. Skälen för regeringens förslag och bedömning Målet är en förskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn ska ges förutsättningar att utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. För att utveckla och säkerställa hög kvalitet i förskolan är ett tydligt och tillgängligt ledarskap en viktig faktor. Regeringen anser att en obligatorisk befattningsutbildning för rektorer i förskolan är en förutsättning för ett sådant ledarskap. Vidare påpekas att en kompetent ledning är lika viktig för barn i små förskoleenheter som i stora. har av förskolecheferna gått rektorsutbildningen. En stor andel förskolechefer har därmed inte fått möjlighet till utbildning i områden som skoljuridik, myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning och skolledarskap. Regeringen anser att dessa områden är lika angelägna för rektorer för förskoleenheter som för rektorer för andra skolformer. Regeringen vill med den obligatoriska befattningsutbildningen säkerställa att rektorer för förskoleenheter garanteras utbildning av god kvalitet och därmed bidrar till ökad likvärdighet i skolsystemet. Förskolan har stegvis blivit en alltmer integrerad del i skolväsendet. Regeringen anser att rektorer för förskoleenheter bör omfattas av en befattningsutbildning och att den bör vara av samma omfattning som för övriga rektorer. Lika befattningsutbildning tillsammans med lika benämning ger dessutom huvudmännen större flexibilitet i att nyttja skolledare på bästa sätt i sina förskole- och skolorganisationer. Regeringen vill även framhålla vikten av att värna kvalitet och likvärdighet i hela skolsystemet. Förskolors kvalitet varierar, och rektorer för förskoleenheter behöver därför garanteras en befattningsutbildning. Även sådana rektorer behöver kunskaper så att de kan ansvara för att alla barn får en likvärdig och rättssäker utbildning och skapa förutsättningar för måluppfyllelse på verksamhetsnivå. Regeringen har förståelse för att huvudmän kan behöva mer tid för att planera genomförandet av befattningsutbildningen för rektorer i förskolan, speciellt för mindre förskoleenheter där rektorn också delvis arbetar i barngrupp. Rektorerna kan även behöva för att kunna planera sitt deltagande i utbildningen. Regeringen föreslår därför att den obligatoriska befattningsutbildningen för rektorer för förskoleenheter ska vara genomförd efter tillträdesdagen, i stället för som gäller för övriga rektorer. I kommittémotion 2017/18:4077 av och (L, KD) begärs att avslår regeringens förslag att den som leder det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor och att han eller hon ska omfattas av krav på en obligatorisk befattningsutbildning som motsvarar dagens befattningsutbildning för rektorer. Enligt motionärerna är begreppet förskolechef väl inarbetat och tydliggör uppdragets särart. Motionärerna påpekar att förskolans och skolans verksamheter regleras på olika sätt i skollagen och styrs av två helt olika läroplaner. I en rektors ansvar ingår också myndighetsutövning. Motionärerna anger att många förskolor utgörs av mindre enheter, t.ex. föräldrakooperativ, och att dessa inte lämpar sig för att ledas av en rektor. Vidare menar motionärerna att kraven på befattningsutbildning även i fortsättningen ska vara olika för förskolechef och rektor. I motion 2017/18:4039 av och (båda SD) yrkande 4 begärs att avslår regeringens förslag att förskolechefer ska få titeln rektor. Motionärerna menar att förslaget bl.a. får lönemässiga konsekvenser och att det därför medför stora ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Vidare hävdar motionärerna att regeringen överdriver likheterna i rektorers och förskolechefers arbete och att förskolechefer inte behöver samma eller lika lång befattningsutbildning som rektorer inom grund- och gymnasieskolan. Utskottet vill inledningsvis framhålla den viktiga roll förskolan har för barns utveckling och dess bidrag till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Förskolans verksamhet ska hålla en hög kvalitet. Förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn och ta hänsyn till barns olika behov. Det finns många faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, t.ex. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltätheten och barngruppernas storlek. Utskottet kan konstatera att regeringen har gjort ett antal satsningar på förskolan, t.ex. för att mer personal ska anställas och storleken på barngrupperna ska minska. Skolinspektionen har också haft ett flerårigt regeringsuppdrag att granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse. Resultaten från dessa granskningar visar att det finns ett antal utvecklingsområden för förskolan och dess ledning. Utskottet har tidigare framhållit vikten av fortsatta insatser för det pedagogiska ledarskapet samt utbildning av förskolechefer som viktiga för att ytterligare öka förskolans kvalitet (bet. 2017/18:UbU13, s.11). Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att regeringen nu föreslår sådana åtgärder. Förskolan är en egen skolform i skolväsendet. I de flesta avseenden ser också det uppdrag och ansvar förskolechef och rektor har enligt skollag och läroplan likadant ut. Utskottet ser positivt på förslaget att ändra benämningen på förskolechef till rektor. Förutom att tydligheten i ledningsstrukturen i skolväsendet ökar genom en gemensam titel uppmärksammas också därigenom förskolans viktiga roll för små barns lärande och utveckling. Enligt utskottets mening är det lika viktigt med ett starkt pedagogiskt ledarskap i förskolan som i skolan. Utskottet är positivt till förslaget att även rektorer för förskoleenheter ska omfattas av ett krav på att gå en obligatorisk befattningsutbildning. Även om förskolechefer kan genomgå samma utbildning som rektorer är det en låg andel som faktiskt gör det. Om förskolechefer inte har relevant utbildning för att leda och samordna det pedagogiska arbetet kan detta medföra negativa konsekvenser för verksamheten. Skolinspektionens granskningar visar också att förskolechefer behöver ökad kunskap för att ges bättre möjligheter att ta det övergripande ansvaret. Enligt utskottet innebär därmed en obligatorisk utbildning för rektorer för förskoleenheter ökade förutsättningar för rektorerna att kunna ansvara för att alla barn får en likvärdig och rättssäker utbildning. Därigenom bidrar denna åtgärd till att ytterligare öka måluppfyllelsen och kvaliteten i förskolan. Utskottet anser också, i likhet med regeringen, att både mindre och större förskoleenheter bör omfattas av samma regelverk och krav. Genom regeringens förslag att den obligatoriska befattningsutbildningen för rektorer för förskoleenheter ska vara genomförd efter tillträdesdagen får berörda huvudmän också en väl avpassad tid för planering och genomförande, enligt utskottets mening. Utifrån det som anförs ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändrad benämning av förskolechef samt obligatorisk befattningsutbildning och avstyrker motionerna 2017/18:4039 (SD) yrkande 4 och 2017/18:4077 (L, KD). Lagförslagen i övrigt – legitimation för fritidspedagoger och insatser för nyanlända elever Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser lärare i fritidshem och åtgärder för nyanlända elever. antar även regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Lagförslagen innebär att det undantag som ger fritidspedagoger eller motsvarande rätt att undervisa utan legitimation och behörighet tas bort. Vidare ska det upprättas en individuell studieplan för nyanlända elever. Dessa elever ska också kunna ges undervisning enligt en anpassad timplan samt få studiehandledning på modersmålet. Fritidspedagoger eller motsvarande ska inte undantas från kravet på legitimation och behörighet