bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Man skickar tillbaka avtalet för att det finns sådana uppenbara risker att det blir svårare att lagstifta på miljöområdet. Det är ett hot mot att reglera inom välfärdsområdet. När vi ser att djurskyddsorganisationer, miljöskyddsorganisationer och fackliga organisationer opponerar sig mot CETA vore det en bättre strategi att inte säga ja . När man ska utvärdera när avtalet redan finns på plats, tror inte du, , att risken är uppenbar att man bara kan förändra lite på marginalen? Det finns en del småsaker som man kan justera. Men själva grundstrukturen i avtalet med regelsamverkan, investerarskyddet och hela tanken om att lagarna och regleringarna ska närma sig varandra kommer ändå att ligga kvar. Det är sant som säger. Jag håller helt och hållet med. Det är klart att det är bättre att säga nej till ett avtal innan det träder i kraft om man inte tycker att det är bra eller har stor oro för vad det kan innebära än att i efterhand inom ramen för det avtalet försöka justera det. Det är självklart ett mycket bättre alternativ. inställning är så här. har fattat beslut om att vi gärna vill sitta i regering och göra mycket nytta där. Vi har också fattat beslut om att vi inte ska godkänna avtal som riskerar att försvåra miljöarbetet eller som innehåller den typen av tvistlösningsmekanismer. Det är två beslut som lite grann står i konflikt med varandra eftersom regeringen och majoritet vill rösta ja till avtalet. Då har valt att acceptera avtalet nu och att göra det bästa möjliga i en eventuell omförhandling. Jag personligen representerar den andra delen av kongressens beslut, nämligen att säga nej till avtal av den här sorten. Då kan alla medlemmar i känna sig representerade här i . Jag tycker att man aldrig ska överdriva skillnader i hur man gör här i , utan jag tycker att det är väldigt sunt att så många människor som möjligt kan känna sig representerade av ledamöter här i riksdag. Jag tycker inte att hundra procents röstlojalitet med partigruppen gynnar demokratin eller folks förtroende för demokratin. Alla måste kunna följa en lojalitet med sina partikongresser. Man ska kunna följa en lojalitet med sina partigrupper, och man ska följa lojaliteten med varför man engagerade sig politiskt. Man ska också kunna följa lojaliteten med sina medborgare. Att det ibland uppstår olika tolkningar av vilken lojalitet som är tyngst är bara nyttigt. Det visar att politiker inte är robotar, att politiker inte är algoritmer och att politiker kan tänka och agera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag tycker att det är sunt om det är högt i tak i så att fler ledamöter kan visa varför folk har röstat på dem och att det finns möjlighet att få sina åsikter i representerade av så många ledamöter som möjligt. Det tror jag bara är bra för demokratin. Tack så mycket för ditt anförande, ! Det var långt och intressant, och du har uppenbarligen gjort en noggrann analys av och dess konsekvenser. Jag vill uppehålla mig vid frågeställningen kring hur det kommer sig att dina partikamrater har kommit till en annan slutsats. Vad tror du att det beror på? Jag tippar att din noggranna analys är någonting som du har delgett dina partikamrater. Vad gör att man ändå landar i slutsatsen att man är för avtalet trots alla dessa negativa konsekvenser? Du var själv inne på att er kongress tydligt har sagt att man inte vill se avtal med den här typen av tvistlösningsmekanismer och att man inte vill se avtal som så tydligt riskerar att försämra för miljön. Vad är det då som gör att en majoritet - en stor majoritet - av riksdagsledamöter trots allt detta kommer till slutsatsen att de kommer att rösta för avtalet? Den slutgiltiga frågan gäller det som bestäms på er kongress. När det gäller är det så att när man bestämmer saker på kongressen bugar vi snällt i riksdagsgruppen och gör exakt som kongressen säger. Men i fall verkar det finnas viss svängmån från kongressens beslut fram till att man bestämmer vad man som parti tycker. Den stora frågan man ställer sig är: När bestämde sig för att vara för ? När kunde man komma fram till den slutsatsen, och på vilken grund gjorde man det? När överprövade man, så att säga, kongressens beslut? Det är lite roligt att vi ska diskutera interna demokratiska procedurer här, men jag kan försöka att göra det efter förmåga. Egentligen skulle kanske ha begärt replik på , som representerar partiet. Jag representerar ju en minoritetsåsikt i denna fråga. Om man ska försöka tolka beslut är det så att vi har valt att sitta i regering. Vi får inte alltid som vi vill; det är nog allmänt bekant. Men vi får igenom andra saker. Det är svårt att tolka ett avslag, för det är egentligen ett icke-beslut. De beslut jag läste upp var det som var bifallet. Ett förslag som avslogs var att vi skulle riskera regeringsmakten för att stoppa CETA - att behöva lämna regeringen för den här frågans skull. Den typen av att-satser blev inte godkända. Då är frågan: Kan man rösta emot ett förslag från regeringen som har garanterat stöd i kammaren och ändå sitta kvar i regeringen? Ja, det tycker jag. Jag tycker om maktdelning. Vi talar jämt och ständigt om regeringsduglighet. Men när ska vi tala om riksdagsduglighet här? Jag tycker att det vore bra med en ökad självständighet mellan riksdag och regering och till och med inom partierna däremellan. Det skulle öka dynamiken, och det skulle ge regeringen möjlighet att oftare kunna uppdatera sina förslag efter förslag även från sina egna partier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag ser gärna en utveckling där ett regeringspartis politik inte nödvändigtvis alltid i alla lägen ska vara hundraprocentigt representerad i av partiets ledamöter. Jag tror att det är bra om partiernas ledamöter ibland kan få välja lojaliteten med kongressens avsikter snarare än lojaliteten med regeringens genomdrivna politik. Men en majoritet har valt att försvara regeringens politik, för det är det som är traditionen. Alla här vet att regeringspartier följer regeringens politik även om en del har betänkligheter kring hur den ser ut. Jag tycker att det vore hälsosamt för och för demokratin om vi hade högre i tak och om det inte var så dramatiskt om ledamöter kunde följa sina partikongressers beslut i i stället för att alltid följa regeringens. Jag begärde replik på tidigare och ställde framför allt frågan varför han tycker att avtalet är så bra för miljön när det finns så tydliga brister. Han förde då en argumentation för varför det var bra, som egentligen inte höll. Men det är ändå den linje han har valt som talesperson i de här frågorna för . Det är bra att vi landar i något slags tydlighet här. För handlar det ändå någonstans om makten framför allt. Det är det de andra ledamöterna för har landat i: Man vill sitta kvar i regering, och då är det mer värt än till exempel handelsavtal som kanske kan skada miljön. Jag tycker att det är viktigt att detta kommer fram. Jag kan tycka att diskussionen om när man ska lämna regeringen och så vidare är någonting som man får ta internt i partierna. Det är ingenting som jag tänker ha synpunkter på. Det ställs ofta den typen av krav på politiska partier; man ska hänga upp sig på enskilda frågor kopplade till hårda krav. Jag är inte säker på att jag delar din analys av maktdelning och så vidare, , men en sak håller jag med om: Det du säger om att ledamöter måste vara drivande gentemot regeringen oavsett om man tillhör samma parti eller samma typ av politiskt block. Det är någonting vi kanske ser lite för sällan i den här . Man säger på olika sätt att man inte riktigt håller med om regeringens politik, men man kan inte ens ställa en skriftlig fråga eller en interpellation eller säga ifrån. Jag delar alltså denna grund, även om jag tror att det är klokt att vi i har den typ av partidemokrati som vi har. Om jag ska försvara majoriteten i gruppens omröstning kan jag säga att en bidragande orsak också kan vara att om man väljer att ta en strid ska det vara en strid som man har möjlighet att vinna. Jag tror att majoriteten gjorde bedömningen att majoriteten här i kammaren är så kompakt att om man ska lämna regeringen vill man göra det på grund av en fråga där det spelar någon roll för utgången av röstningsresultat. Jag tror att det är en bidragande orsak till att majoriteten valde att göra som de gjorde här. Det är som sagt svårt för mig att uttrycka andras åsikter, men om jag ska försöka att presentera partimajoritetens överväganden tror jag att de har resonerat så. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Jag tror dock att det är bra för demokratin om människor får göra det man har lovat före valet även om man tillhör ett parti och en regering som gör någonting annat efteråt i en kompromiss. Vi tänker oss att vi till exempel skulle vilja ha ett totalt vargjaktsförbud i och att vi skulle vinna denna fråga i regeringen. Det kanske då finns någon socialdemokrat i något län som alltid har gått till val på att döda alla vargar och att bli av med den där otäcka och ohyggliga vargen som vi ska utrota. Det vore totalt förödande för denna persons väljare om han eller hon tryckte på ja-knappen för att rädda vargen. Jag tycker att denna person ska få uttrycka sin avvikande åsikt, för vi vinner omröstningen ändå. Det påverkar inte beslut, och det påverkar inte den kompromiss som regeringen har gjort. Men väljarna i regionen känner att ledamoten representerar dem före och efter valet. Jag tror att en blind partilojalitet med hundra procents lika röstetal skadar förtroendet för politiken i stort. Jag är den som har avvikit mest av alla i hela från min partilinje, och jag ligger fortfarande på över 99 procents lojalitet med partilinjen. Jag tror att man måste gå till för att inte kunna acceptera ens detta. Grundfrågan är: Vad är nyttan och syftet med CETA? Vilka problem ska avtalet egentligen lösa? Vem tjänar på det, och vem betalar? - och flera här, ska sägas - har på ett förtjänstfullt sätt svarat på mycket av allt detta. Och varför denna brådska att fatta beslut när vi inte ens vet om avtalets tvistlösningsmekanismer är lagliga enligt ? Vi riksdagsledamöter är folkvalda. Vi representerar svenska folket, inte transnationella, stora företag. Som folkvalda har vi ansvar för att tänka själva och ta till oss ny information, även när den kommer lite sent, som domen från som det har talats om här, om olagligheten i tvistlösningsmekanismen i avtalet mellan och . Vi har också ansvar för att skilja på stora och små frågor, på beslut som är lätta att ändra om omständigheterna ändras och på andra beslut som är omöjliga eller i alla fall väldigt svåra att ändra. CETA är en stor, genomgripande fråga med väldiga konsekvenser på många områden som ju väl har belysts i debatten här . När avtalet väl är ingånget lär det vara mycket svårt att ta sig ur det eller för den delen omförhandla det. Vi har en skyldighet som riksdagsledamöter att göra en maktanalys när det gäller så här stora frågor, och vi ska också kräva fullgott beslutsunderlag. I det ingår naturligtvis grundliga konsekvensanalyser av vad ett så här komplicerat avtal kan tänkas innebära, och där brister det faktiskt. har gjort sitt uppdrag. De hade på sig, men de frågade också till exempel Kemikalieinspektionen och om hur de såg på avtalet och vad det skulle kunna få för konsekvenser. De hade inte tid att göra de riktigt grundliga analyserna, och det tycker jag att de borde ha fått göra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Detsamma gäller den nya informationen som kom från som alltså meddelade att skiljedomsklausulen i investeringsavtalet mellan och strider mot därför att de här domstolarna opererar helt utanför den nationella och europeiska rättsordningen och därigenom begränsar de nationella och europeiska domstolarnas befogenheter. fann också att förflyttningen av tvister från den europeiska rättsordningen till dessa skiljedomstolar i sig utgör ett hot mot den europeiska rättsordningen. Den här informationen har vi alla fått av , professor i EU-rätt vid i , och vid . De är experter på området, och de råder oss riksdagsledamöter att avvakta utlåtande innan vi beslutar om ratificering av CETA. Utlåtandet vi ska vänta på är alltså det som har frågat om, alltså om det snarlika skiljedomsförfarandet i CETA strider mot eller ej. Det här kan ju ta lite tid, men det är bara bra, för då hinner vi faktiskt få till konsekvensanalyserna. Vi hinner en massa saker som kan vara viktiga. Det är inte heller någon ko på isen. Det är inte så att det inte handlas och investeras mellan och EU, för det gör det ju. Det här är lite lustigt egentligen. De som förespråkar att ska ratificera CETA och att det är väldigt bråttom kommer med dubbla budskap. Dels är det oerhört viktigt - jättejätteviktigt - att få det här på plats snabbt, dels är det nästan ingen skillnad från hur det är . Hur ska ni ha det egentligen? Varför ska vi till exempel ha specialdomstolar som ger företag rätt att stämma stater utanför de nationella rättssystemen när det redan finns nationella rättssystem som fungerar? Om det stämmer att CETA:s mekanism just inte tillför någonting nytt som handelsministern sa - det var synd att hon gick, för det hade varit intressant att höra henne utveckla det här lite mer - vad ska vi då ha de här nya mekanismerna till? Jag förstår faktiskt inte. Det sägs att de inte ska vara så farliga, men lägg ned då. Låt bli att införa dem. Jag förstår inte. Det talas också om att avtalet skulle öka handeln och att det skulle ge fördelar i form av billigare varor och fler jobb, men även de som är väldigt optimistiska bedömer att effekterna skulle bli små. Man kan också undra, som flera har varit inne på här: Till vilket pris? Varför är just handel i sig, ständigt ökad handel med långa transporter över i det här fallet och med likvärdiga varor som vi också har fått höra här - hälften av handeln i världen är med likvärdiga varor - viktigare än miljö, hälsa, fackliga rättigheter, djurskydd och till och med demokratin? Det är jättekonstigt. Handel är ett medel för att vi ska få det bättre. Handel är inte ett mål i sig. Är vi inte ense om det? Det är bara när det gäller handel och handelshinder som det finns sanktionsmöjligheter, skarpa skrivningar, specialdomstolar och möjlighet att stämma för företagen men inte för staterna, som flera har sagt här, men det finns inga liknande sanktionsmöjligheter om man vill skydda miljö, klimat, fackliga rättigheter och andra viktiga värden i fungerande samhällen. Det här är, som sa, omodernt. Det är inte progressivt. Det är ett feltänk. Handel är ett medel, inte ett mål. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Det blir som sagt stora kostnader av ett sådant här avtal. Vi har redan fått en föraning om hur det kan komma att bli vad gäller de kanske inte direkt pengasatta värdena, men det är klart att det blir en kostnad på lång sikt, i form av EU:s bränslekvalitetsdirektiv som antogs 2014. Det hade syftet att minska utsläppen från drivmedel bland annat genom märkning av mer klimatskadliga bränslen men röstades ned i efter press från för att det skulle äventyra CETA. Detta gjorde att det blev lättare att exportera den väldigt klimatskadliga tjärsanden till EU. Mycket är som sagt väldigt oklart och tolkningsbart i CETA, till exempel det här med legitima skäl att lagstifta för att skydda miljö och hälsa. Vad är legitimt? Vem avgör det? Det är inte självklart på något sätt. Här har vi naturligtvis förklaringen till vad investerarskyddet har för funktion och syfte. Bara möjligheten för företag att kunna stämma stater om de lagstiftar till skydd för andra värden än handel kommer att lägga sig som en våt filt över lagstiftningen och över viljan att lagstifta. Det är klart att man censurerar sig själv när man vet att det kan komma enorma skadeståndskrav. Det har varit uppe i debatten men jag vill upprepa att är en stor gruvnation och att har en lagstiftning som är extremt förmånlig för gruvbolag om de vill driva verksamhet i vårt land. blev stämt på en summa som motsvarade halva landets sjukvårdsbudget av ett kanadensiskt gruvbolag för att deras gruvprojekt stoppades av miljöskäl. Det viktigaste är inte om företagen vinner eller ej. Bara hotet om stämning och risken att tvingas att betala enorma skadestånd räcker väldigt långt. Vad skulle hända om riksdag skulle vilja skärpa kraven för att driva gruvor och ta större hänsyn till miljö, dricksvatten, , Norra , lokalbefolkningen, rennäringen eller om man skulle höja de försumbara, löjligt låga, mineralavgifterna? Vad skulle hända? Det är väldigt mycket som står på spel. Vi skulle ta stora risker. För att storbolag ska tjäna mer pengar. Det är inte vår uppgift som riksdagsledamöter. borde ansluta sig till linje. De förespråkar ett klimatveto i CETA, och de utreder och avvaktar med att ratificera CETA. Det är klokt, och där skulle vi kunna hänga på och bli starkare tillsammans med en progressiv kraft i det här fallet. Jag frågar igen: Vad tillför avtalet? Vem tillför det någonting? Och vem betalar? Ni borde alla ställa er de frågorna innan ni röstar ja. Vi har ett ansvar som individer och som valda ledamöter i den här församlingen. CETA handlar till väldigt liten del om frihandel. Det finns inte mycket tullar mellan och , och att ta bort de som finns är jättebra men kräver inte det här omfattande avtalet, för det handlar om regelsamverkan och om investeringsskydd. Effekten av att gå in i det här avtalet blir att ännu mer makt förskjuts till redan mäktiga storföretag och bort från demokratins arenor. Varför ska , som representerar folket, besluta om att bara ge bort så mycket makt till redan mäktiga intressen som inte styrs demokratiskt och som faktiskt finns för att generera vinst till ägare, oftast aktieägare? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Om vi väntar in avgörande om avtalet ens i alla delar är lagligt enligt får vi dessutom tid för den breda demokratiska process som inte skett. Jag har redan sagt att myndigheter som Kemikalieinspektionen och skulle få tid att göra utförliga konsekvensanalyser. Inte minst skulle civilsamhället, folk i allmänhet, kunna vara med och få en chans att sätta sig in i och ta ställning till det som angår och påverkar oss alla på så många sätt. Hur kan man säga sig vara bekymrad över den minskade tilltron till demokratin och framväxten av populistiska partier och auktoritära regimer och rösta igenom ett systemförändrande beslut som CETA utan rejäl offentlig debatt, utan att seriöst ha bjudit in allmänhet och civilsamhälle att delta? Vi har chansen. Det kan göras. Det är inga konstigheter. Det är alltså inte bara onödigt utan ansvarslöst, skulle jag vilja säga, att hetsa igenom ett beslut innan vi vet vad kommer fram till om tvistlösningsmekanismen ICS. Om domstolen meddelar att ICS strider mot uppstår ju en minst sagt knepig juridisk situation om har sagt ja. Det kan som sagt undvikas. Låt oss vänta med att fatta beslut! Vi både kan och bör vänta in domen - och använda väntetiden väl, tycker jag. Mot bakgrund av allt detta kan jag inte se att rösta ja till CETA som annat än ett slags demokratiskt självskadebeteende, och det tycker jag inte att vi ska ägna oss åt. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reservation 1, som föreslår avslag på propositionen, och även bifall till yrkandet att återförvisa ärendet till utskottet. Jag tycker att det är strongt av att tala mot och rösta mot det . var talesperson för i handelsfrågor, ett uppdrag som hon fick lämna bland annat för att hon var starkt kritisk till . Jag har i denna kammare tagit replik på och då varit väldigt hård i min kritik och satt hård press på henne, bland annat i fråga om och andra handelsavtal med den här typen av tvistlösningsmekanism. Jag vet att det har kostat på. Om jag har förstått saken rätt, , kommer du efter valet att lämna . Jag tycker att du är ett exempel på att man ibland får betala ett ganska högt politiskt pris för vad man tror på. I dagens replik tänker jag vara väldigt snäll, och jag tänker ge dig all den respekt du förtjänar för ditt engagemang mot . Då får jag tacka! Det är så att jag blir lite tårögd. Det är ju inte alltid man är så snäll i politiken, men det är viktigt att kunna vara hård i sak men vänlig mot personer. Det är också så jag har uppfattat våra debatter genom tiderna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)