bet · H501NU9 · 2018-02-19 00:00:00 — I motionen konstateras också att indelningen av i flera elområden bl.a. innebär att södra delen av (elområde 4) får finansiera investeringar i elnätet i större omfattning än tidigare genom högre elpriser. I motionen framhålls också att elområde 4 haft ett strukturellt underskott av produktion sedan nedläggningen av . Det straffas nu företag och hushåll i för genom högre priser. Motionärernas uppfattning är därför att systemet med elområdesindelningen bör ses över (yrkande 33). När det gäller systemet med elcertifikat menar motionärerna att detta bör fasas ut. Det anförs att konkurrenssnedvridande stöd inte bör finnas på marknaden och nya investeringar i förnybar elproduktion därför inte längre ska tilldelas elcertifikat (yrkande 34). Motionärerna vill även se en utredning av vilken påverkan som elcertifikatssystemet har på leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet eftersom kapacitetsfaktorn för de anläggningar som har tillförts genom systemet väsentligt understiger de större produktionsanläggningar som har fasats ut (yrkande 35). Motionärerna framhåller också att elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. För att även säkerställa att det svenska kraftsystemet kännetecknas av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet bör enligt motionen ett energipolitiskt mål för leveranssäkerheten fastslås (yrkande 37). I motion 2017/18:3275 anför (SD) att en omläggning av elstamnäten från trefas till likspänning har potential att spara både energi och pengar. Motionären framhåller att det bör göras en långsiktig investering i överföringsteknik för likspänning (s.k. UHVDC, Ultrahigh-voltage direct current). I motionen framhålls att svenska företag har kompetens på området och att tekniken är lönsam för överföring av el på . I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) anförs att den energiöverenskommelse som står bakom skapar långsiktiga förutsättningar för att nå ett helt förnybart energisystem. Att nå detta mål är också motionärernas ambition (yrkande 33). Ny teknik med batterier och digitalisering ger nya förutsättningar och lösningar för effektivisering, energilagring, flexibel användning och smarta elnät. Detta kommer dock att kräva nätinvesteringar och utbyggd överföringskapacitet som ger större möjlighet att exportera el till grannländerna. Med en ökad överföringskapacitet har och hela stor potential att bli gröna batteri (yrkande 34). I motionen framförs vidare att en ökad andel väderberoende kraftproduktion också ökar behovet av en mer flexibel elanvändning och en större användarflexibilitet för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Mer närproducerad el ökar också flexibiliteten, gör systemet mindre sårbart och kan ge sänkta kostnader inte minst på landsbygden (yrkande 35). I kommittémotion 2017/18:3772 anför m.fl. (C) att villa- och fastighetsägare måste ges möjlighet att dra elledningar mellan fastigheterna. Exempelvis får inte en fastighetsägare utan elnätskoncession föra över el mellan olika fastigheter för att optimera solkraftsproduktion. Samma sak gäller om ett villakvarter bestämmer sig för att bygga en gemensam solpark på soligaste ytan och dra en egen elledning för att dela på den producerade elen. Motionärerna vill att sådana lösningar ska vara möjliga (yrkande 42). och (båda C) framför i motion 2017/18:255 att det måste finnas en regional instans som har helhetsansvaret för att markanvändningen är effektiv vid dragning av elnät. För att säkerställa en effektiv markanvändning krävs att någon instans i ett tidigt skede har ansvar för att reglera vilka alternativ till teknikval och dragningar som är möjliga för de olika projekten (yrkande 3). I motionen framförs också att ska vara ett bolag som på ett miljömedvetet och tydligt framåtsyftande sätt går i spetsen för teknikanvändning, teknikutveckling och samhällsplanering. Verket ska i sin verksamhet fånga miljömedvetenheten om framtida utmaningar där jordens och skogens resurser har en given plats och tillsammans med övriga statliga verk och myndigheter bygga och planera infrastruktur på ett offensivt och nydanande sätt (yrkande 5). I motion 2017/18:974 skriver Per Lodenius (C) att tar ut en regionnätsavgift av om ca , vilket motionären anser hindrar ett effektivt utnyttjande av elförbindelsen mellan och . Regeringen bör enligt motionen skyndsamt utreda hur tariffsystemet för överföring av el till ska kunna tas bort. bör i detta fall ses som ett eget elland och betraktas på samma sätt som , eller . (C) anför i motion 2017/18:2849 att den specialbestämmelse i ellagen som gör att kommunägda energiföretag undantas från kommunallagens regelverk om affärsdrivande verksamhet är otydlig eftersom undantaget inte är anpassat för att energiföretag ska kunna erbjuda energieffektivisering, energilager, effektstyrning, infrastruktur för elfordon och andra liknande tjänster. Det nuvarande undantaget i ellagen bör enligt motionen därför tydliggöras och breddas så att svenska kommunägda energibolag fullt ut kan verka på den moderna elmarknaden på samma villkor som privata, statliga eller utländska kommunägda energibolag. En stor del av hushållens elkostnad består av fasta kostnader som konsumenterna i praktiken inte kan påverka genom att minska sin elanvändning. Det framhåller (MP) i motion 2017/18:1674. De fasta delarna av elräkningen försvagar prisincitamentet för energieffektivisering i hushållen. En större andel av elhandels- och nättariffer bör enligt motionen därför vara rörliga (yrkande 2). I motion 2017/18:2772 framhåller (MP) att den nuvarande intäktsregleringen för elnätsföretagen leder till högre priser, tvärt emot mot vad den borde göra. Detta uppges inte vara samhällsekonomiskt optimalt (yrkande 1). Vidare framförs att kundperspektivet i intäktsregleringen för elnätsföretagen behöver stärkas. Ett kundperspektiv kan innebära tydligare fokus på kundernas intresse av skäliga nättariffer, möjlighet att vara aktiv kund och tillförlitlig tillgång till el (yrkande 2). Motionären menar även att intäktsregleringen ska styra mot energieffektivisering, bättre förutsättningar för förnybar el, utbyggnad av elnätet och en ökad användning av efterfrågeflexibilitet (yrkande 3). Avslutningsvis framhåller motionären att de domstolsprövningar som rör intäktsregleringen bör både vara effektiva och ge ett utfall som såväl hushållen som energimarknadens aktörer känner förtroende för (yrkande 4). och (båda MP) anför i motion 2017/18:2777 att ett automatiskt förhandsval med ”Bra Miljövals-el” för det stora antalet hushåll som inte vill välja elavtal bör införas. Det skulle bidra till att efterfrågan på el från förnybara energikällor med högt ställda miljökrav ökar som efterfrågan på el från fossileldade anläggningar och kärnkraftverk minskar. I kommittémotion 2017/18:3393 av m.fl. (V) anförs att vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Motionärerna anser att regeringen därför bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen (yrkande 7). Med fokus på effektbalansen bör regeringen också få till stånd en översyn av elcertifikatssystemets utformning, skriver motionärerna (yrkande 15). I motionen anförs vidare att den lagstiftning som reglerar intäktsramarna för elnätsavgifterna bör ses över för att motverka oskäliga prishöjningar för konsumenterna (yrkande 21). I sammanhanget anser motionärerna även att enhetligare elnätstaxor bör införas för att utjämna de skillnader som finns mellan olika delar av landet (yrkande 22). I motionen framhålls vidare att det finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av el till konsumenterna. Det innebär att överskottet från de norra delarna av landet inte kan komma de södra delarna till nytta i tillräcklig omfattning. Regeringen bör därför ge i uppdrag att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet (yrkande 23). m.fl. anför också att ett uppdrag bör ges till om att bygga den planerade elkabeln till för att inte hindra viktig utbyggnad av förnybar energi och äventyra elsäkerheten på (yrkande 24). Avslutningsvis anförs i motionen att avregleringen av elmarknaden inte har lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur som gemensamt byggs upp utifrån samhälleliga mål. Motionärerna menar att regeringen därför bör utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt (yrkande 26). I motion 2017/18:508 påpekar (L) att en ökad användning av ny elförbrukande teknik som exempelvis elbilar och uppkopplade värmesystem kan medföra effektproblem i elnätet. Detta kan enligt motionären avhjälpas genom att elnätsbolagen får i uppgift att mäta belastningen på distributionsnätet och tillhandahålla denna information för sina kunder. Enligt motionen kommer detta att sänka kostnaderna för såväl elnätsbolagen som deras kunder. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2017/18:3748 att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. Motionärerna anför att energiförbrukningen i unionen därför måste effektiviseras och moderniseras men konstaterar att medlemsstaterna själva bär ansvaret för att trygga sin energiförsörjning, liksom för att effektivisera och modernisera sitt energiutnyttjande. EU:s standarder och målsättningar spelar dock en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör enligt motionen därför utvecklas (yrkande 21). I motionen framhålls också att en trygg långsiktig energiförsörjning med balans mellan tillförsel och användning ökar förutsättningarna för att undvika stora och plötsliga prisökningar. Sådana prisökningar kan få stora konsekvenser för hushåll med begränsade ekonomiska resurser. Arbetet med att sammanlänka medlemsstaternas elnät måste därför fortsätta så att överföringskapaciteten stärks och risken för stora prissvängningar minskar (yrkande 22). Motionärerna anför också i motionen att både det kortsiktiga och det långsiktiga arbetet med elförsörjningen på bör utredas av . Motionärerna menar att tillgången till el på måste säkras för att ön även fortsättningsvis ska vara attraktiv för såväl bofasta som besökare (yrkande 24). (KD) anför i motion 2017/18:3657 att inte har lyckats reglera elnätsbolagens intäktsramar på ett tillräckligt effektivt sätt, vilket har lett till flera domstolsprocesser. Regeringen bör enligt motionären därför fastställa ett klarare och tydligare tak för hur höga nätavgifterna får vara och reglera hur avgifterna får utformas. Regeringen bör också utreda hur nätbolagens intäktsramar tar hänsyn till företagens kostnadsbörda. presenterades en ramöverenskommelse mellan , , , och . I överenskommelsen slås fast att målet är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för perioden –2030 ska tas fram och beslutas . Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Överenskommelsen innefattar också att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer stegvis avskaffas med start samt att fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk sänks stegvis till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, dvs. Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk ska enligt överenskommelsen ske genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft. Den el som förbrukas i tillverkningsprocessen i elintensiv industri ska undantas. lämnade sitt betänkande, Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2), till regeringen. Det innehåller 12 förslag och 30 bedömningar och baseras på den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem partier . I betänkandet anför att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären för att därefter nå negativa utsläpp. lämnar i betänkandet en rad förslag och bedömningar. De innebär bl.a. följande: • Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. • får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. • Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och är därmed inget mål som fastställs av . • Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. • Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . • Principerna om förutsättningar för planering av nya kärnkraftsreaktorer (prop. 2008/09:163) kvarstår. • Placeringsreglementet i Kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. • Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, d.v.s. . Skatten ska sänkas stegvis med start . • Det ska utredas hur befintliga regelverk och befintlig skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. • Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande det tidigare PFE (Program för energieffektivisering), bör införas såvida man kan hitta en ansvarsfull finansiering. • En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. • Finansieringen av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. • I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell som och använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. lämnar en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet. Bland annat bör det inrättas en genomförandegrupp med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. Gruppen ska vara sammansatt av representanter från de partier som slöt ramöverenskommelsen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringens anför i budgetpropositionen att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande konkurrensutsatt marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå stöder regeringen målsättningen att genomföra den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. har arbetet med att införa EU:s tredje inremarknadspaket för el färdigställts, vilket har inneburit ny lagstiftning genom kommissionsförordningar, s.k. nätkoder och nätriktlinjer. Nätkoderna och nätriktlinjerna för el är delar av den inre elmarknaden och ska säkerställa ett harmoniserat regelverk samt en effektiv och säker drift av de europeiska transmissionsnäten. Förslagen har behandlats och antagits genom ett kommittologiförfarande där representanter för medlemsstaterna har deltagit i kommissionens kommitté för gränsöverskridande överföring av el (CO8200). antog kommissionen en förordning om balansreglering. För att underlätta utvecklingen mot en gemensam elmarknad i presenterade ett nytt lagstiftningspaket (energi för alla i , det s.k. vinterpaketet) . Det omfattar bl.a. förslag om revidering av det tredje inremarknadspaketets lagstiftning på elområdet. Dessutom innehåller paketet ett förslag om att ersätta direktivet om trygg elförsörjning (och rådets direktiv /89/EG) med en ny krisberedskapsförordning. Förhandlingar om förslagen kommer att fortsätta . granskning av förutsättningarna för säker kraftöverföring har genomfört en effektivitetsgranskning av förutsättningarna för en säker kraftöverföring. Fokus låg på och på affärsverkets investeringar i stamnätet. granskade regeringens styrning av och hur affärsverket har styrt verksamheten mot en stabil elförsörjning till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader. Resultatet av granskningen publicerades i en rapport (RiR 2016:28). Regeringen har därefter redovisat sin syn på i en skrivelse till (skr. 2016/17:148). I skrivelsen konstaterade regeringen att samlade slutsats är att regeringens styrning av behöver utvecklas och att styrelsens roll i investeringsbesluten delvis är oklar. Bristerna avser utformningen av finansieringsmodellen för samt Svenska kraftnäts uppdrag, styrelsearbete och beslutsunderlag i form av bl.a. samhällsekonomiska analyser. Detta riskerar att inverka negativt på effektiviteten, och i förlängningen kan bristerna bidra till högre kostnader för de svenska elnätskunderna. I skrivelsen redovisar regeringen att den även fortsättningsvis avser att löpande utveckla styrningen, slutföra den pågående översynen av Svenska kraftnäts ekonomiska mål och ge ett uppdrag till om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Vidare avser regeringen att komplettera Svenska kraftnäts instruktion i fråga om att bedöma förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen och följa upp hur Svenska kraftnäts styrelse hanterar rekommendationer till styrelsen. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2016/17:NU21). Utskottet konstaterade inledningsvis att regeringens skrivelse och är viktiga underlag för att ska kunna följa hur styrs när energiomställningen genomförs. Vidare framhöll utskottet vikten av att utbyggnaden av överföringssystemet för el ställs i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart och att det därmed är av stor vikt att de samhällsekonomiska analyser som ligger till grund för Svenska kraftnäts investeringsplaner är av hög kvalitet. Givet den översyn som pågår av den svenska energipolitiken och den komplexitet och osäkerhet som finns kring utvecklingen på elmarknaden som bl.a. ger uttryck för, ansåg utskottet att det kan finnas anledning att ge en fristående aktör i uppdrag att parallellt med genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar. Syftet med dessa är att säkerställa att det uppstår god kostnadseffektivitet vid nätutbyggnad och att komplettera de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som har ansvar för att utföra. Utskottet ansåg därför att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för att utföra och återkomma till . Utskottet föreslog ett tillkännagivande från med denna innebörd. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande om att återkommande ska se över effektsituationen . I budgetpropositionen uppger regeringen att det under granskning av regeringens styrning av framkom att styrelsens roll i investeringsbesluten delvis är oklar och behöver utvecklas. Regeringen har gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen anger vidare att man avser att återkomma när det gäller återkommande effektanalyser och att man även avser att komplettera det uppdrag som har enligt sin instruktion med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Smarta elnät är ett brett begrepp som omfattar teknik, nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Exempelvis gör den digitala utvecklingen det möjligt för elkunden att ta en aktivare roll och styra sin elanvändning mer energi- och kostnadseffektivt. Smarta elnät handlar också om hur förbättringar av befintlig infrastruktur bör utvecklas för att på ett kostnadseffektivt sätt möta framtidens behov. I budgetpropositionen uppger regeringen att man enligt samordningsrådet för smarta elnäts rekommendation inrättat ett nationellt forum för smarta elnät. Forumets styrgrupp har en bred sammansättning för att belysa utvecklingen för smarta elnät ur flera perspektiv. presenterades förslag till en strategi för ökad flexibilitet i elsystemet som också kopplar till målen på området. Förslagen har tagits fram av en arbetsgrupp som tillsatts av forumet som drar slutsatsen att en ökad flexibilitet i elsystemet kräver involvering och beslut av ett brett spektrum av aktörer. Vidare föreslås en tydligare roll- och ansvarsfördelning mellan elmarknadens aktörer. Arbetsgruppen har också identifierat ett behov av en ny scenariostudie med utgångspunkt i energiöverenskommelsen för det fortsatta arbetet. och har en gemensam elcertifikatsmarknad. För att bidra till det nationella målet om förnybar energi till 2020 har ett gemensamt mål om att öka den förnybara elproduktionen med satts upp. Målet regleras i ett ändringsavtal mellan länderna som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ytterligare förnybar elproduktion jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). har därefter beslutat om ett nytt mål till 2030 för den förnybara elproduktionen. Målet är att utöka elcertifikatssystemet med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Som en del i överenskommelsen med ska införa en stoppmekanism i elcertifikatssystemet före . Det ska bidra till måluppfyllelsen 2030 och till förutsägbarhet för marknadsaktörerna för perioden efter måluppfyllelsen. har också en stoppmekanism i sin lagstiftning. beslutade regeringen att nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet ska genomföras . Enligt regeringen är den viktigaste frågan i kontrollstationen vilka regler som ska gälla för tilldelning av elcertifikat när måluppfyllelsen 2030 närmar sig. Avsikten är att stabiliteten i systemet ska öka, inte minst för investerarna.