bet · H501SkU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Enligt lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel ska skatt betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Syftet med skatten på bekämpningsmedel är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av sådana medel. Skatten betalas när bekämpningsmedel omsätts eller tas i anspråk inom landet. Med bekämpningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskador eller olägenheter för människors hälsa, förorsakad av växter, djur, bakterier eller virus. Skattskyldig är den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . EU har moderniserat den europeiska lagstiftningen om kemikalier och infört ett integrerat system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). Bestämmelserna finns i rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet. Syftet med systemet är att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, som den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft bibehålls och dess innovationsförmåga stärks. Dessutom har en europeisk kemikaliemyndighet (Echa) inrättats för att ta hand om den löpande förvaltningen av de krav som Reach medför. Reach ålägger företag som tillverkar och importerar kemikalier att bedöma riskerna i samband med användning av dessa ämnen och att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Skyldigheten att bevisa att de kemikalier som tillverkas eller saluförs är säkra övergår från de offentliga myndigheterna till industrin. Svensk kemikalielagstiftning finns i , i regeringens för-ordningar och i Kemikalieinspektionens föreskrifter. Genom proposition 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering anpassades de svenska bestämmelserna till Reach. Regeringen tillsatte utredningen på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten (dir. 2016:53). Utredaren fick i uppdrag att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredaren fick vidare i uppdrag att analysera om bekämpningsmedelsskatten behöver ändras med hänsyn till de förändringar som skett inom och med hänsyn till utvecklingen av bekämpningsmedel sedan skatten infördes. Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten överlämnade sitt betänkande Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel till regeringen (SOU 2017:102). Utredningen föreslår två nya skattelagar, lagen om skatt på kadmium i vissa produkter och lagen om skatt på kemiska växtskyddsmedel. Utredningen föreslår också att den nuvarande lagen om skatt på bekämpningsmedel ska tas bort. De två nya skattelagarna föreslås träda i kraft . I motion 2017/18:3902 av och (båda SD) yrkande 9 anförs att flera statliga utredningar har pekat på behovet av att differentiera skatten efter preparatets olika miljö- och hälsorisker och flera länder har också infört differentierade skatter. Motionärerna föreslår därför att det ska utredas hur en differentierad bekämpningsmedelsskatt kan utformas. Utredningen om skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten överlämnade sitt betänkande Skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel till regeringen (SOU 2017:102). Utredningens slutsatser bereds inom . Utskottet anser inte att bör föregripa den pågående beredningen och avstyrker därför den aktuella motionen. Övriga frågor om punktskatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa en redovisning av vissa punktskatteintäkter och om att införa en skatt på plastpåsar, en skatt på läskedrycker och en skatt på livsmedel. avslår vidare motionsförslagen om att inte införa en avloppsskatt respektive en handelsgödselskatt och om en översyn av möjligheten att ge kommuner utökad rådighet över styrmedel. Jämför reservation 16 (SD) och 17 (KD). I motion 2017/18:489 av (SD) föreslås att en redovisning av hur intäkterna från de tre viktigaste punktskatteslagen har använts för att uppfylla statens mål ska införas. Motionären anför att det krävs åtgärder för att återställa förtroendet för hur och varför olika skatter tas ut och hur skattemedlen används så att skattesystemet upplevs som relevant. I motion 2017/18:1664 av (MP) yrkande 2 anförs att regeringen ska återkomma med ett förslag till en punktskatt på icke-komposterbara plastpåsar. I motion 2017/18:2769 av m.fl. (MP) föreslås en skatt på sockrade läskedrycker. Motionärerna anför att internationella och svenska erfarenheter av skatter på tobak och alkohol talar för att en punktskatt på sockrade läskedrycker skulle vara ett effektivt sätt att minska konsumtionen. I motion 2017/18:2770 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 föreslås en skatt på livsmedels klimatpåverkan. Motionärerna menar att bidraget till den globala uppvärmningen från produktion av livsmedel är omfattande. Motionärerna föreslår vidare att ett första steg i en klimatskatt ska avse klimatpåverkan från produktion av rött kött. Slutligen föreslår motionärerna att intäkterna från en sådan skatt bör återföras till det svenska jordbruket för att kompensera bönder och producenter som producerar mat med mindre klimatpåverkan och högre djurvälfärd. I kommittémotion 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 10 anförs att Havs- och vattenmyndigheten bedömer att det behövs ett ekonomiskt incitament i form av en skatt eller avgift för att motivera fastighetsägarna att ta initiativ till att rätta till sina anläggningar och därmed nå en högre åtgärdstakt . Motionärerna menar dock att en avloppsskatt inte ska införas. I kommittémotion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås en översyn av lagstiftningen så att rådigheten över fler styrmedel kan läggas på nivå. Motionärerna menar att kommuner har olika förutsättningar och att det är viktigt att statliga initiativ, styrmedel och skatter inte missgynnar någon del av landet. I motion 2017/18:3800 av och (båda M) anförs att det är viktigt att upprepar beslutet om att en skatt på handelsgödsel inte ska återinföras för att värna om konkurrenskraften för svenska lantbrukare. När det gäller yrkandet om en redovisning av intäkterna från vissa punktskatteslag konstaterar utskottet att statens samtliga intäkter och kostnader redovisas i årsredovisningen för staten. Vidare redovisas utgifter och inkomster i specifikation av budgetens utgifter och inkomster för det aktuella året i den årliga budgetpropositionen. Utskottet är därmed inte berett att förorda om en intäktsredovisning av punktskatterna på det sätt som föreslagits. När det gäller yrkandet om huruvida en skatt på plastpåsar ska införas tillsatte regeringen en särskild utredning som ska se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast (dir. 2017:60). Syftet med utredningen är att öka kunskapen om och på vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplast som hamnar i hav och sjöar. Utredaren ska föreslå kostnadseffektiva åtgärder som syftar till att minska de negativa miljöeffekterna från plast som giftfria och resurseffektiva kretslopp skapas som en viktig del av en cirkulär och biobaserad ekonomi. Även regeringens ambition att ska bli ett fossilfritt välfärdsland ska beaktas i utformandet av förslagen. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet förutsätter att frågan om en skatt på plastpåsar kommer att beaktas inom ramen för den pågående utredningen. Utskottet anser inte att bör föregripa den pågående utredningen och avstyrker därför den aktuella motionen. har avslagit motsvarande yrkande om att införa en livsmedelsskatt i första hand på animalieproduktionens klimat-kostnader (bet. 2016/17:SkU24). Som framgår av tidigare behandling ifråga-sätter utskottet om inte en beskattning av det slaget främst skulle innebära att den inhemska köttproduktionen fördyras till förmån för billig import och att det därmed inte skulle uppkomma några miljövinster. Utskottet har inte heller nu anledning att ändra sitt ställningstagande. När det gäller frågan om en skatt på sockrade läskedrycker har utskottet tidigare avstyrkt motsvarande yrkanden om en punktskatt på bl.a. socker (bet. 2016/17:SkU24). Från allmänna utgångspunkter är det vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Erfarenheten visar att en sådan beskattning leder till svårigheter i tillämpningen och besvärliga gräns-dragningsproblem. Det var också anledningen till att en rad punktskatter av förenklingsskäl upphävdes i samband med skattereform. Utskottet anser inte att bör ändra inställning i frågan. När det gäller yrkandet om rådighet över fler styrmedel på nivå syftar systemet för kommunalekonomisk utjämning till att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Utskottet anser därför inte att det finns ett behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en förändring av rådigheten över styrmedel. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att den skatt på gödselmedel som avskaffats inte bör återinföras. Regeringen uttalade att man inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010 och att man avser att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridning av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inte någon anledning att rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen om att skatten på handels-gödsel inte ska återinföras. Utskottet är heller inte berett att förorda om en avloppsskatt. Utskottet avstyrker samtliga motioner i motsvarande delar. Energiskatt, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2443 av och (båda C) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 38 samt 2017/18:698 av (S), 2017/18:778 av (S), 2017/18:2771 av och (båda MP), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 16, 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2017/18:2994 av (M) och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del. /17 infördes nya regler om inbetalningen av energiskatt på el för företag med industriell verksamhet. Vid det nästkommande skedde ytterligare förändringar genom att företag med verksamhet inom metallurgiska processer också omfattas. Det innebär att elbolaget ska debitera full skatt för el från dessa företag, som i sin tur får begära återbetalning från i ett senare skede. Företag som använder mindre än 10 GWh/år kan ansöka om återbetalning från . som inte omfattas av bestämmelserna måste ligga ute med stora summor , vilket orsakar likviditetsproblem då dessa medel ofta behövs för att köpa in produkter och för att betala andra utgifter som bolagen har i sin verksamhet. Vi anser att det är oacceptabelt att dessa företag ska drabbas ekonomiskt till följd av att regeringen inte har analyserat effekterna av förslaget. Det rimliga vore att låta små och medelstora företag få samma förutsättningar som större elintensiva och/eller metal-lurgiska företag att själva välja om man vill anmäla sig som ”frivilligt skattskyldiga” och därmed slippa låna ut pengarna till staten. Vi menar att det är viktigt att de nya reglerna om elskatten inte missgynnar mindre företag. Vi föreslår därför en översyn av lagstiftningen om energiskatter så att små och medelstora företag kan få samma förutsättningar som större elintensiva och/eller metallurgiska företag att anmäla sig som ”frivilligt skattskyldiga”. Energiskatt, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:698 av (S), 2017/18:778 av (S), 2017/18:2443 av och (båda C), 2017/18:2771 av och (båda MP), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 16, 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2017/18:2994 av (M) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Vi står för en smart, grön politik som utgår från marknadsekonomi, teknik och utveckling. Vår politik syns framför allt i skattetabellerna där den som smutsar ner får betala mer. I motsats till regeringen menar vi att den bästa miljö- och klimatpolitiken inte handlar om den som har högst budgetanslag och högst subventioner. Vi vill inte slösa skattepengar på privata inköp av bilar och cyklar. I stället för subventioner vill vi driva på klimatomställningen genom smarta klimatinvesteringar och genom att öka trycket på skattesidan. Vi utgår från försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala. Vi vill se mer av grön skatteväxling. Skatten på jobb måste sänkas som miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter måste höjas. Vi föreslår därför att en koldioxidskatt på fossila bränslen ska införas. Vi välkomnar vidare utveckling och ny teknik. Det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet och även nya tjänster och affärsmodeller utvecklas snabbt. Det finns en stor efterfrågan och potential att fortsätta bygga ut energi från sol, vind, vatten och vågkraft. Vi anser att det är positivt att allt fler privatpersoner, offentliga aktörer och företag väljer solenergi. Allt fler fastighetsägare, inklusive offentliga verksamheter, väljer småskalig elproduktion i form av solpaneler på tak. En del fastighetsägare har flera fastigheter och vi anser att energiskatten i dessa fall ska beräknas utifrån anläggning och inte utifrån juridisk person, förutsatt att elen som produceras också konsumeras på samma punkt. Vi föreslår därför att reglerna för småskalig elproduktion, t.ex. installationen av solpaneler, ska förenklas. Beskattning av biodrivmedel, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 17 och 2017/18:2451 av (M), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 17 samt 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 8. Vi anser att både den nuvarande och den förra regeringen har använt sig av massiva skattereduktioner för biodrivmedel, vilket har orsakat ett skenande bortfall av skatteintäkter på åtskilliga miljarder kronor . Den bioetanol och biodiesel som används i kommer huvudsakligen från den internationella marknaden och med hänsyn till en förändrad markanvändning är det inte säkert att importen bidrar till minskade nettoutsläpp ur ett globalt perspektiv. Enligt vissa rapporter ökar tvärtom utsläppen. Ökad användning av biodrivmedel kan indirekt hota orörd skog på andra kontinenter som röjs till följd av ökad efterfrågan på jordbruksprodukter. Detta medför i sin tur koldioxid- och metanutsläpp och utgör dessutom ett hot mot biologisk mångfald. Högt skattebortfall, låg effektivitet eller kontraproduktivt resultat är kännetecknande för skattereduktionen på biodrivmedel. Vi föreslår därför att skattelättnaderna på bioetanol och biodiesel ska avskaffas. Beskattning av biodrivmedel, punkt 3 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 17 samt 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:2451 av (M) och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 17. Vi anser att grön skatteväxling är en central del av både miljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Högre skatter på miljöpåverkan ska matchas med skattesänkningar på jobb, anställningar och investeringar. Det ger bättre förutsättningar för svenska företag att bidra till svensk ekonomi och sysselsättning, som utsläpp och miljöpåverkan minskar när förorenaren får betala utsläppskostnaden. Genom att växla miljöskatter med sänkt skatt på arbete sjunker också de i höga kostnaderna för att anställa och arbeta. På så sätt stärks svenska företags konkurrenskraft som vi rustar svensk ekonomi för den globala gröna omställningen. Att och svenska företag går före och ligger i framkant i omställningen till en förnybar och klimatsmart ekonomi stärker långsiktigt vår konkurrenskraft och förutsättningarna för fler jobb. Vi anser därför att miljöskadliga subventioner, t.ex. av fossila bränslen och material, ska fasas ut. Utsläppen från transportsektorn är den största kvarvarande klimatutmaningen i . Vi anser att det är angeläget att öka användningen av förnybara drivmedel som ersätter fossila bränslen i både personbilar, transporter och arbetsmaskiner. Utöver reduktionsplikten är rena och höginblandade biodrivmedel oerhört viktiga för omställningen av transportsektorn och det är angeläget att dessa fortsatt har hög konkurrenskraft gentemot fossila drivmedel. Vi menar att skattenedsättning är ett avgörande verktyg för att stärka konkurrenskraften för förnybara drivmedel gentemot fossila. ska därför fortsätta att driva på inom EU för att det ska vara möjligt att fortsatt skattebefria förnybara drivmedel från koldioxidskatt. Bonus–malus-system, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 5. För att vända utvecklingen vill vi fortsätta att satsa på supermiljöbilspremien till dess att ett väl fungerande, teknikneutralt, klimatsmart och effektivt bonus–malus-system är på plats. Det nya systemet ska inte vara överfinansierat eftersom det strider mot principen att malus ska finansiera bonus. Syftet med ett bonus–malus-system är att påskynda omställningen av fordonsflottan, inte att straffa bilisterna. Vi föreslår att systemet ska baseras på livscykelanalyser av fordon för att ge en mer rättvisande bild av olika fordonstypers klimatpåverkan. Bonus–malus-system, punkt 4 (V) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi har arbetat för att införa ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och vi är därför mycket nöjda med att detta kan genomföras. presenterade en strategisk plan för omställning till en fossilfri transportsektor. Flera andra myndigheter har ingått i arbetet, bl.a. , och Trafikanalys. I den strategiska planen föreslår myndigheterna att det även för tunga fordon bör utredas ett bonus–malus-system så att det kan finnas på plats när koldioxidvärden finns tillgängliga för nya tunga lastbilar . Det är viktigt att uppmuntra en omställning så att den kan ske skyndsamt i hela lastbilsflottan. Regeringen ska därför utreda ett bonus–malus-system för tunga lastbilar. Bonus–malus-system, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi utgår från grön skatteväxling och från principen att förorenaren ska betala. Vår gröna politik syns till stor del i skattetabellerna där vi i förhållande till regeringen höjer miljö- och klimatskatterna med 2018. En klimatsmart politik kräver generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel. Transportsektorn måste sänka utsläppen och en omvänd miljöbilsbonus ska därför införas. Bonus–malus-system, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del. Vi har drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. För att skapa enkelhet för den enskilde bilköparen förordar vi ett system med tydliga miljöklasser A–G, där A–C ger olika nivåer av bonus och E–G olika nivåer av avgifter. Ett sådant system kan enkelt modifieras till att också ta hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Det förslag till bonus–malus-system, som regeringen har lagt fram, tillgodoser inte fullt ut våra önskemål. Det är emellertid inte realistiskt att föreslå någon annan modell som kan träda i kraft . Vi anser därför att ska verka för en modell med miljöklasser A–G enligt ovan i samband med att ett gemensamt system för bonus–malus förhandlas och införs inom EU, lämpligtvis fr.om. Ett bonus–malus-system bör därför införas där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1589 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 7, 2017/18:1330 av (M), 2017/18:1858 av och (båda C), 2017/18:1964 av och (båda M), 2017/18:2859 av (C), 2017/18:3378 av (SD), 2017/18:3641 av (M) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 20. har ett elektroniskt spårningssystem för tung trafik. Systemet bygger på att alla tunga fordon måste ha transpondrar för att få köra på det tyska vägnätet. Via systemet kan man lätt kontrollera hur länge ett fordon varit i landet, hur långt det har kört och hur många transporter det har utfört samt om det följt bestämmelser om kör- och vilotider. För att få bukt med den osunda konkurrensen och det ohållbara trafiksäkerhetsproblemet anser vi att ska utreda möjligheterna att införa ett system som liknar det s.k. MAUT-systemet i . Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 7, 2017/18:1858 av och (båda C) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2017/18:1330 av (M), 2017/18:1589 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1964 av och (båda M), 2017/18:2859 av (C), 2017/18:3378 av (SD) och 2017/18:3641 av (M). Vi oroas över de pålagor för landsbygd som ett införande av vägslitageavgifter kommer att innebära.