bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om skatteförfarande. I motionerna om skatteförfarande finns ett flertal förslag om att synliggöra skatter och avgifter. Andra förslag gäller F-skatt, , beloppsgränsen för beskattning och kontrolluppgifter och deklarationsfrågor bl.a. frågan om möjlighet till frivillig inbetalning av skatt. Ytterligare förslag gäller skatte- och avgiftskontroll. De handlar bl.a. om en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning samt om att förstärka insatser mot skattefusk och skatteflykt. En rad förslag gäller reglerna om certifierade kassaregister, personalliggare och personligt betalningsansvar för ett bolags företrädare. Utskottet behandlar vidare förslag som rör reglerna om anstånd med att betala skatt, ersättning för kostnader i skattemål, minskad skatteadministration för företag, skattekontot, skatteavtal och fastighetstaxering. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter Information om och synliggörande av skatter Frivillig inbetalning av skatt Ersättning för kostnader i skattemål 1.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (C) 2.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (L) 3.Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) 4.Information om och synliggörande av skatter, punkt 2 (M, C, L, KD) 5.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 3 (M) 6.Skatte- och avgiftskontroll, punkt 3 (KD) 7.Deklaration, punkt 4 (M) 8.Omprövning av skattebeslut, punkt 6 (M) 9.Minskad skatteadministration, punkt 7 (M, C, L, KD) 10.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 9 (C) 11.F-skatt och näringsverksamhet, punkt 9 (V) 12.Ung Företagsamhet, punkt 10 (M, C, L, KD) 13.Personligt betalningsansvar, punkt 12 (M, C, L, KD) 14.Certifierade kassaregister, punkt 13 (M, C, L, KD) 15.Anstånd, punkt 15 (M, C, L, KD) 16.Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 16 (KD) 17.Skatteflykt, punkt 17 (V) 18.Skatteflykt, punkt 17 (L) 19.Fastighetstaxering, punkt 18 (KD) 20.Skatteavtal, punkt 19 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Synliga skatter och avgifter 2017/18:126 av (L), 2017/18:663 av (M), 2017/18:729 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:731 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1287 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:1785 av (C), 2017/18:1895 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1921 av (M), 2017/18:2053 av (M), 2017/18:2590 av och i (båda M), 2017/18:2737 av (M), 2017/18:2800 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:2985 av (M) yrkande 2, 2017/18:3154 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3257 av och (båda M), 2017/18:3319 av (M), 2017/18:3332 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2017/18:3458 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3459 av (M), 2017/18:3572 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3637 av och (båda SD), 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (C) Reservation 2 (L) Reservation 3 (KD) Information om och synliggörande av skatter 2017/18:3722 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–3. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:583 av (S), 2017/18:809 av (M), 2017/18:1944 av (M), 2017/18:2883 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 21, 2017/18:3670 av m.fl. (M) yrkandena 2–7 och 9 samt 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (M) Reservation 6 (KD) 2017/18:1817 av m.fl. (S), 2017/18:2070 av (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 5. Reservation 7 (M) Frivillig inbetalning av skatt 2017/18:2707 av (M) och 2017/18:2996 av (M). 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 8 (M) 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2017/18:60 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2015 av (M), 2017/18:2263 av (M) och 2017/18:2901 av (M). 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 5, 2017/18:491 av (L), 2017/18:827 av och (båda S), 2017/18:1436 av (M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) 2017/18:157 av (L) yrkande 3 och 2017/18:3720 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 12 (M, C, L, KD) 2017/18:244 av och (båda C) yrkande 3. 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3630 av (KD), 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 13 (M, C, L, KD) 2017/18:657 av (M), 2017/18:1320 av och (båda M), 2017/18:1896 av Finn och (båda M), 2017/18:2075 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3174 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3643 av och (båda M), 2017/18:3705 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2017/18:609 av (S) yrkande 3 och 2017/18:2890 av Boriana och (båda M). 2017/18:2987 av (M), 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 2–4 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 15 (M, C, L, KD) Ersättning för kostnader i skattemål 2017/18:1983 av (M) och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 16 (KD) 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:1148 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 2–5. Reservation 17 (V) Reservation 18 (L) 2017/18:1231 av (M), 2017/18:2264 av (M), 2017/18:2830 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 19 (KD) 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2017/18:1984 av (M), 2017/18:2520 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2731 av (M), 2017/18:2756 av (M), 2017/18:2912 av (M) och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 19. Reservation 20 (SD) 2017/18:2366 av Boriana (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S) och (S). I ärendet behandlar utskottet de motioner från den allmänna motionstiden som rör skatteförfarande. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2016/17:SkU26 Skatteförfarande och folkbokföring. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). Skatteförfarandelagen trädde i kraft (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3) och ersatte då ett tiotal lagar. Vid övergången genomfördes också en rad sakliga förändringar. Synliga skatter och avgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag bl.a. om olika sätt att synliggöra skatter och avgifter för att öka medborgarnas kunskap om nivån på skatteuttaget, om att avskaffa preliminärskatten och om vad skatterna används till. Jämför reservation 1 (C), 2 (L) och 3 (KD). Skatt är en lagstadgad skyldighet att betala ett belopp till staten eller annat samhällsorgan, som åläggs fysisk person eller juridisk person utifrån personens förehavanden, utan direkt koppling till motprestationer från betalningsmottagaren. Det främsta syftet brukar vara att finansiera den offentliga sektorn. Skatten kan också ha andra syften, såsom att jämna ut inkomster eller påverka personers handlingar med hjälp av ekonomiska incitament. Man skiljer i strikt mening mellan skatter och avgifter. Skatter betalas av alla oavsett om de utnyttjar nyttigheterna eller inte, utan direkt koppling till särskild motprestation. Avgifter är däremot kopplade till en motprestation och tas ut av den som utnyttjar tjänsterna. Enligt regeringsformen (RF) 1:4 beslutar om skatt till staten. Denna princip har motiverat en stark begränsning av delegationsmöjligheterna inom skatteområdet. Delegation till regeringen kan ske endast i fråga om betalning av skatt (RF 8:8, moratorium) och i fråga om tull på införsel av vara (RF 8:9). När det gäller kommunalskatt är delegation endast möjlig i fråga om betalningsanstånd (RF 8:8). Genom anslutning till Europeiska unionen har beslutanderätten för en viss typ av skatt, tull, överlåtits till Europeiska gemenskaperna (EG). EG bildar en tullunion, och tull tas ut vid import från eller export till tredjeland, dvs. land utanför EG: s tullområde. I motion 2017/18:663 av (M) anförs att bör få i uppdrag att stärka informationen om jobbskatteavdragets positiva effekter. I motion 2017/18:729 av (M) anförs att man omgående bör se över hur arbetsgivare kan göra fördelningen av hela kostnaden för arbete mer transparent, t.ex. på respektive lönebesked (yrkande 1). Vidare bör man se över hur staten som arbetsgivare kan vara ett föredöme och visa på vilket sätt det är möjligt att vara mer transparent (yrkande 2). I motion 2017/18:731 av (M) yrkas att man bör överväga att införa en direkt schablonanvisning till jobbskatteavdraget på löntagares lönespecifikation (yrkande 1). Vidare bör arbetsgivare uppmuntras att redovisa sociala avgifter på löntagares lönespecifikation (yrkande 2). Enligt motion 2017/18:1287 av (M) bör möjligheten att arbeta för ett mer transparent och effektivt skattesystem ses över (yrkande 1). Vidare anförs att det finns otaliga exempel på skatteslöseri som sker i landet. Först och främst ska skatter gå till välfärdens kärna, varför möjligheten att arbeta för ett minskat slöseri med skattepengar bör ses över (yrkande 2). Goda exempel på att synliggöra skatter är företag som på medarbetarnas lönespecifikationer skriver ut arbetsgivaravgifter. Fler borde uppmuntras till detta, varför man bör se över möjligheten till mer synliga skatter (yrkande 3). I motion 2017/18:1895 av Finn (M) anförs att den individuella redovisningen av skatter och förändringar av skatter bör ses över (yrkande 1). Vidare anförs att skatternas storlek har mycket stor betydelse för svenska folkets privatekonomi men de är väl dolda, och få vet hur stor andel skatt de egentligen betalar. Regeringen bör därför se över och ta initiativ till att förändra redovisningen av källskattesystemet för att synliggöra de skatter som den enskilde betalar (yrkande 2). I motion 2017/18:1921 av (M) anförs att man bör se över möjligheten att synliggöra arbetsgivaravgifter per anställd på månadsbasis för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare. I motion 2017/18:2053 av (M) anförs att man bör överväga behovet av att synliggöra arbetsgivaravgifterna på lönebesked för offentliga arbetsgivare. Enligt motion 2017/18:2590 av och i (båda M) är öppenhet i det offentliga skattesystemet viktigt för att skapa både legitimitet bland och insyn för medborgarna. Statliga myndigheter borde därför föregå med gott exempel och börja redovisa arbetsgivaravgifterna i lönespecifikationerna för att öka transparensen. I motion 2017/18:2737 av (M) anförs att det finns ett behov av att synliggöra dolda skatter. I motion 2017/18:2800 av (M) anförs att möjligheten att synliggöra skatter på kvittot när en person konsumerar någonting som är beskattat i flera led bör ses över (yrkande 1). Vidare anförs att möjligheten att synliggöra punktskatter på kvitton bör ses över (yrkande 2). Slutligen bör man enligt motionären se över möjligheten att statliga subventioner från det offentliga redovisas på kvitton (yrkande 3). Enligt motion 2017/18:2985 yrkande 2 av (M) bör man se över hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur avgifter och skatter som är kopplade till en anställds lön kan bli synliga på lönebeskedet. I motion 2017/18:3154 av (M) anförs att svenska folket har dålig kunskap om skatter, varför bör få ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om nivån på olika skatter och arbetsgivaravgifter samt att genomslaget av informationen ska följas upp (yrkande 1). Det bör vidare övervägas att ge statliga myndigheter och verk direktiv om att ange s.k. löneskatter på de anställdas lönebesked (yrkande 2). I motion 2017/18:3257 av och (båda M) anförs att en ökad tydlighet och transparens för att förbättra kännedomen om skatterna är angeläget. Det bör därför utredas hur skatterna kan bli mer synliga. I motion 2017/18:3319 av (M) anförs att skattepengar först och främst kan användas till välfärdens kärna som utbildning, vård och äldreomsorg. Det finns dock alltför många exempel på att skattepengar används på ett felaktigt sätt i kommuner, landsting och stat. Motionären anför att vi måste arbeta för att minska slöseriet med skattepengar. I motion 2017/18:3458 av (M) anförs att man bör utreda definitionen av vad som är en avgift (yrkande 1). Vidare bör man se över möjligheten att byta namn på de avgifter som per definition egentligen är skatter (yrkande 2). I motion 2017/18:3459 av (M) anförs att en av de högsta dolda skatterna är arbetsgivaravgiften. Att göra den synlig för medborgarna är ett viktigt första steg mot att tydliggöra och skapa synlighet i skattesystemet. Det mest effektiva vore därför enligt motionären att arbetsgivaravgiften konverterades till inkomstskatt och drogs av från lönen på samma sätt. I motion 2017/18:3572 av (M) yrkas att regeringen bör ålägga stat, kommun och landsting/region att redovisa hur mycket och vad som beskattas och när beskattning sker (yrkande 1). Vidare yrkas att man bör utreda möjligheten att redovisa vilken skatt den enskilde betalar genom medborgarens bank och att skatteutgifterna ska gå att sammanställa i likhet med andra utgifter som dras från bankkontot (yrkande 2). I motion 2017/18:3332 av och (båda SD) anförs att mervärdesskatten bör redovisas tydligare för konsumenter (yrkande 1). Socialavgifter bör redovisas på arbetstagarens inkomstdeklaration (yrkande 2). Socialavgifter bör redovisas på lönebesked (yrkande 3). Information om hur skattemedlen används ska vara tydlig och lättillgänglig. Därför bör varje slutskattebesked utöver totalsummor redovisa en ungefärlig fördelning av hur inbetald skatt fördelar sig över olika offentliga utgiftsområden (yrkande 4). Som skattebetalare bör det vara en självklar rättighet att enkelt kunna ta del av information om vad man betalar för. Det bör därför åläggas offentlig verksamhet, eller åtminstone staten och primär- och sekundärkommuner samt regioner att ta fram lättlästa versioner av sina respektive budgetar (yrkande 5). I motion 2017/18:3637 av och (båda SD) anförs att det bör vara obligatoriskt att alltid redovisa samtliga skatteuttag i anslutning till varje transaktion. I motion 2017/18:1785 av (C) anförs att en översyn bör göras av hur skattesystemet kan bli mer transparent och hur en tydligare redovisning av lönekostnaden kan genomföras. Enligt motion 2017/18:126 av (L) bör preliminärskatten avskaffas. I och i andra länder fungerar den retroaktiva beskattningen väl. Det torde den göra även i . Vinsterna med en sådan reform är enligt motionären tydlighet för företagen och myndigheterna samt minskad byråkrati och därmed minskade administrativa utgifter för skattebetalarna. I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) anförs att medborgarna behöver informeras om hur skattesystemet fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in för att de ska fortsätta ha ett stort förtroende för skattesystemet. En början är att offentliga arbetsgivare visar vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet (yrkande 3). I motion 2017/18:3834 av m.fl. (KD) anförs att arbetsgivaravgifterna bör anges på lönebeskedet för att tydliggöra hur mycket skatt och sociala avgifter som betalas. Offentliga arbetsgivare bör föregå med gott exempel och redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskeden (yrkande 4). Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Utskottet är positivt till att genom olika informationsinsatser ökar medvetenheten hos löntagarna om vad som finansieras via skatten och om de avgifter som arbetsgivaren betalar. I sammanhanget bör det påpekas att det inte finns något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebeskeden ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Löneprogram kan lätt anpassas så att detta är möjligt. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Det finns inte heller något som hindrar att företag synliggör moms och punktskatter i sina prisuppgifter. Även om utskottet således anser att det är värdefullt med ett synligt skatteuttag även för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt som att tillstyrka att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda eller kunder. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Förslaget om att avskaffa preliminärskatt för företagen är inte något som utskottet är berett att ställa sig bakom. Inte heller ser utskottet någon anledning att se över källskattesystemet eller i övrigt ställa sig bakom det som föreslås i motionsyrkandena. När det gäller definitionen av skatt och avgift är gränsdragningen klar rent teoretiskt. I praktiken är gränsen dock mer flytande, och detta beror på att lagstiftaren inte varit konsekvent i terminologin. Begreppen skatt och avgift har ingen rättslig betydelse så länge den aktuella pålagan har beslutats enligt . Oklarheten kring begreppen har snarare en moralisk betydelse då skatter och avgifter är betungande ingrepp i den enskildes ekonomi och denne ska veta vad det är han eller hon betalar för. Utskottet anser att skattesystemet i dessa avseenden fungerar väl och ser därför inte något behov av ett tillkännagivande med de inriktningar som motionärerna begärt. Utskottet avstyrker motionerna. Information om och synliggörande av skatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om synliggörande av och information om skatter och om att ge i uppdrag att utreda hur skattesystemet kan bli mer transparent och stärka dess legitimitet. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3722 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att ett enkelt och transparent skattesystem är avgörande för dess legitimitet. bör därför få i uppdrag att utreda hur skattesystemet kan bli mer transparent, förbättra kunskapen om skattesystemet och stärka dess legitimitet (yrkande 1). Arbetsgivaravgifter bör synliggöras per anställd på kontrolluppgiften för såväl kontrollmyndighet som arbetstagare (yrkande 2). Regeringen bör följa råd om att ge i uppdrag att öka informationen kring jobbskatteavdraget (yrkande 3). Utskottet delar motionärernas syn när det gäller principen att uttaget av skatt och avgifter bör vara synligt för var och en så att alla blir medvetna om skatteuttagets nivå. Utskottet ser därför positivt på att företag och myndigheter informerar om uttaget av arbetsgivaravgifter m.m. på lönebesked och i andra sammanhang. Utskottet delar även synpunkten att skattebetalarna bör vara välinformerade om vad skatterna används till. Det finns inte något som hindrar att arbetsgivare i t.ex. lönebesked ger sina anställda relevant information om såväl skatter som löneavgifter. Utskottet är positivt till att detta förfaringssätt blir vanligt på arbetsmarknaden. Även om utskottet således anser att det är värdefullt med ett synligt skatteuttag för den enskilda skattebetalaren är utskottet inte berett att gå så långt som att tillstyrka att arbetsgivare och företag ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna den önskade informationen till sina anställda. Det finns enligt utskottets mening anledning att vara försiktig med att införa tvingande regler som innebär att företagens och myndigheternas administrativa börda ökar. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom motionärernas förslag om att ska informera allmänheten om jobbskatteavdragets påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster eller att ge utredningsuppdrag till . Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om handlingsplaner mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Vidare avslås motioner med olika förslag om översyn av regelverk såsom skattefria köp mellan privatpersoner och översyn av reseavdraget, om skyddande av den svenska skattebasen och om hanteringen av den nya delningsekonomin m.m. Jämför reservation 5 (M) och 6 (KD). Regeringen uttalade i budgetpropositionen bl.a. följande: Den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och andra länder och drar undan resurser från den gemensamma välfärden. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande, på både nationell och internationell nivå, är därför fortfarande en hög politisk prioritering för . Att motverka skatteundandragande är även en fråga som stått högt upp på EU:s och och utvecklings (fortsatt ) agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i EU:s arbete såväl som i arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Vidare tillsatte regeringen en utredning för att se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg (dir. 2017:38). Uppdraget ska redovisas . presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang. Förslaget innebär att det införs EU-gemensamma bestämmelser om informationsskyldighet för förmedlare av gränsöverskridande skatteupplägg och automatiskt utbyte av upplysningar om skatteupplägg mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Regeringen välkomnar arbete som syftar till att förhindra skatteflykt, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens. fick i regleringsbrevet regeringens uppdrag att ta fram en ny skattefelskarta. Skattefelet skulle kvantifieras, och skattefelets förändring 2007–2012 skulle beskrivas. redovisade i sin uppdragsrapport sammanfattningsvis följande slutsatser: • Resultatet tyder på att skattefelet minskade . • Ju mer information har om beskattningsunderlaget, från någon annan än skattebetalaren själv, desto mindre utrymme för fel. • För att kunna beräkna det framreviderade skattefelet behövs fler generella slumpmässiga undersökningar. Bilaterala avtal om informationsutbyte har godkänt en rad avtal om informationsutbyte med andra länder. deltog i ett samnordiskt projekt som syftade till att ingå avtal för att utbyta information med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen. har som en direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. Kartläggning och analys av hur delningsekonomin påverkar skattesystemet Delningsekonomin, dvs. transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas eller tjänster erbjuds, innebär nya utmaningar för skattesystemet som behöver kartläggas och analyseras. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystem och skatteintäkter . fick i uppdrag att kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende.