bet · H501UbU14 · 2018-02-16 00:00:00 — För att leva upp till arbetsmarknadens krav på kompetent arbetskraft och ge eleverna den utbildning de har rätt till måste de yrkesteoretiskt tunga programmen på gymnasiet, exempelvis el- och byggprogrammet, bli mer effektiva och arbeta närmare framtida arbetsgivare. I stället studier på gymnasieskolan och sen praktik, vilket krävs för ett yrkesbevis, vill jag se en mer komprimerad och sammanhållen utbildning . Matchningsproblematiken på svensk arbetsmarknad är väl dokumenterad. För att kunna tillgodose de berörda branschernas behov av kompetent arbetskraft har tidigare föreslagit att branschskolor inrättas. Regeringen har tagit beslut om detta, och vi följer noggrant utvecklingen så att branschskolorna verkligen fyller den funktion som var tänkt. Branschskolorna bör utformas i nära samverkan med aktörerna på arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. På detta vis möjliggörs bildandet av kluster av företag och kompetens kring branschskolorna. Inom ett system med branschskolor kan eleverna tillbringa delar av utbildningen på branschskolan och övrig tid på praktikplats samt på den lokala skola där grundutbildningen genomförs. Branschskolor bör finnas på gymnasienivå men även erbjuda utbildningar på yrkeshögskolenivå. De bör också bistå med förberedande kurser för yrkeshögskola och vuxenutbildning och erbjuda kompetensförstärkning till yrkeslärare. Enligt förslaget skulle branschskolor bistå arbetsmarknaden med efterfrågad arbetskraft och vara ett som driver utvecklingen i branscherna framåt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsutbildning, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:2154 av (S), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 20. Vi kan konstatera att det finns behov av att lärlingsutbildningen och den gymnasiala lärlingsanställningsformen utvecklas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsutbildning, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2017/18:2154 av (S), 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 45. var med och återinförde lärlingsutbildningarna i . Dessa har dock inte utvecklats snabbt nog och inte tillräckligt väl svarat upp mot arbetsgivarnas efterfrågan på kompetent arbetskraft. Därför bör lärlingsråd införas, bestående av representanter från handelskammare, näringsliv och fackförbund. Dessa ska utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet och följer arbetsmarknadens behov. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsutbildning, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2017/18:2154 av (S), 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 20. Som lärling får man en yrkesexamen och samma kunskaper som de elever som läser yrkesprogrammet i klassrumsmiljö. Men lärlingarna lär sig på ett annat sätt, genom att delta i det riktiga arbetet på en arbetsplats. Halva tiden tillbringas i skolan för att tillgodogöra sig de gymnasiegemensamma ämnena. Fördelen med lärlingsprogram är att man under sin utbildning får både erfarenheter och kontakter i arbetslivet, något som kan göra det lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Som lärling får man lära sig att ta ansvar och vad som gäller på en arbetsplats och ha skolan som stöttar vid behov. En undersökning från visar att nio av tio som gått en lärlingsutbildning får jobb. Det kan jämföras med en SCB-studie som visade att av eleverna som avslutat en yrkesutbildning hade ett arbete efter utbildningen. Dessa undersökningar talar sitt tydliga språk. Lärlingsutbildningarna bör därför lyftas fram och det bör framhållas hur viktiga de är för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utöka och bredda lärlingsutbildningen, punkt 7 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. För att fler unga ska ha ett jobb att gå till och för att fler företag ska finna rätt kompetens måste yrkesutbildningarna stärkas. Alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i , vilket har gett fler unga möjligheter till jobb. Lärlingsutbildning är också viktig för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. Efterfrågan från företagen är stor på kompetent arbetskraft. Lärlingsutbildningen ska vara en långsiktigt hållbar utbildning som är relevant, verklighetsnära och leder till jobb. Lärlingsplatserna måste likna en anställning, med en riktig lärlingslön, och förväntas övergå i en anställning, för vilken det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. Företagen måste bli fullt involverade och ansvariga för att utforma den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen och garantera dess kvalitet. Företagen väljer sedan vilka lärlingar de vill ta emot, som vid vanliga anställningsintervjuer. Utbildningarna får då kvalitet och status. För att svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk och ge fler unga möjlighet till jobb måste lärlingsutbildningarna utökas och breddas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:15 av (SD) och 2017/18:104 av (KD) yrkande 1, 2017/18:2854 av (C) yrkande 6 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 50. Det är ett faktum att andelen bilar med alternativa drivmedel, främst el, ökar i och i hela västvärlden. Tyvärr har inte de svenska utbildningarna i fordonsteknik hängt med i utvecklingen. Både på gymnasienivå och på yrkeshögskolor finns det för få utbildningar med inriktning mot alternativa drivmedel. Oavsett om vi inkluderar utbildning om alternativa drivmedel i nuvarande kurser eller det anordnas speciella kurser behöver kunskaperna öka på detta område bland elever som utbildas i fordonsteknik. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2854 av (C) yrkande 6 och 2017/18:15 av (SD), 2017/18:104 av (KD) yrkande 1 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 50. Det finns en gammaldags syn på vilka sporter och specialinriktningar som får starta gymnasieutbildningar. finns flera e-sportgymnasier där man läser e-sport som utökad kurs, eftersom det inte är tillåtet att starta e-sportgymnasier på samma villkor som andra gymnasier. E-sporten har minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar som får startas. Det är fullt rimligt göra det möjligt att inrätta e-sportgymnasier. Det skulle också ge möjligheter att ytterligare fokusera på ledarskap, uppförande på nätet samt vikten av kost och motion för att prestera på högsta nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:104 av (KD) yrkande 1 och 2017/18:15 av (SD), 2017/18:2854 av (C) yrkande 6 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 50. Äldres mat och måltider bör ges ökat fokus eftersom mat, livskvalitet och välbefinnande hänger ihop. Måltiderna är grundläggande för att förebygga undernäring och att främja tillfrisknandet vid sjukdom. Det är viktigt att anpassa såväl näringsinnehållet, portionsstorleken och matens konsistens till den enskildes behov. För att höja omsorgspersonalens kompetens på detta område bör måltidskunskap införas som en obligatorisk kurs på alla vård- och omsorgsutbildningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Behörighetskrav till gymnasieskolan och högskolan, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2017/18:1672 av (MP) yrkande 3. (SOU 2016:77) föreslår att alla nationella program bör ha lika höga behörighetskrav. Tolv godkända grundskoleämnen ska gälla som behörighetskrav både för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Det innebär att samtliga förkunskapskrav bör höjas ytterligare för att garantera att gymnasieutbildningen kan bedrivas på rätt nivå. Vi står bakom förslag i denna del. Yrkesprogrammen på gymnasiet ska kunna ge grundläggande högskolebehörighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 30 och 2017/18:744 av m.fl. (S) och 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 24. Det finns fem olika introduktionsprogram i gymnasieskolan. För nyanlända är det vanligast att man går introduktionsprogrammet språkintroduktion, där personer som inte klarar kunskapskraven i svenska för de övriga programmen placeras. Ett stort problem med programmet är att det består av både personer som precis kommit till landet och sådana som vistats här och kommer från . Det finns också stora skillnader i studiebakgrund. Vidare är programmen ofta separerade från övrig verksamhet och saknar individuell anpassning, vilket motverkar integrationen. För att effektivisera språkinlärningen på språkintroduktionsprogrammet borde programmet främst rikta sig till de elever som kommit till . De elever som under har godkänt i vissa ämnen men inte i ämnet svenska borde i stället med rätt insatser kunna gå vidare till ett annat introduktionsprogram. För att stärka det svenska språket ska de ges utökad svenskundervisning samt tillgång till studiehandledning, vilket möjliggör att dessa elever fortare kan läsa kurser på de nationella programmen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Introduktionsprogram, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2017/18:744 av m.fl. (S) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 30. För att gå vidare till ett nationellt gymnasieprogram eller till en annan utbildning behöver en nyanländ eller asylsökande först gå igenom ett introduktionsprogram. Eleverna på introduktionsprogrammen är i många fall separerade från dem som läser de nationella programmen, och många av eleverna som läser på introduktionsprogrammen upplever att de står och stampar utan att komma vidare. En möjlighet att kunna läsa enstaka kurser på ett nationellt program i väntan på att helt kvalificera sig för programmen skulle kunna vara ett sätt att mer effektivt förkorta studietiden, förbättra inkluderingen och stärka känslan av utveckling och framsteg hos eleverna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rektorns befogenheter att stänga av elever, punkt 11 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 9. Det är rektorn på en skola som har det yttersta ansvaret för att skolan är en trygg arbetsplats. Vi anser att rektorer i gymnasieskolan bör ha samma befogenheter som rektorer i när det kommer till att upprätthålla ordning och reda på skolan. Vi vill därför att rektorernas befogenheter när det gäller avstängning av elever från gymnasieskolan ska ses över i syfte att förbättra gymnasierektorers befogenheter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2017/18:1020 av (M). När en elev fyller och blir myndig får skolan inte längre kontakta föräldrarna om problem uppstår eller eleven råkar i svårigheter. Detta gäller trots att de som inte fullgör sin gymnasieutbildning har sämre förutsättningar att få ett jobb och ökad risk att hamna i kriminalitet. Föräldrarna har dessutom fortfarande ett försörjningsansvar för eleven. För att unga personer ska kunna få hjälp och stöd av såväl skola som föräldrar bör skolelever i högre grad förmås utfärda en fullmakt som gör det möjligt för personalen att vid behov kontakta föräldrar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Betygsättning av gymnasiearbetet, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 5. Dagens gymnasiearbete som elever genomför under det tredje året på gymnasiet är en obligatorisk kurs på 100 gymnasiepoäng. Vi vill att gymnasiearbetet betygsätts enligt samma betygsskala som övriga kurser i gymnasieskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Naturbruksprogrammet, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:1997 av (M) yrkandena 1–4. lämnade förslag om nya inriktningar inom naturbruksprogrammet. Vi anser att det är viktigt att elever på gymnasieskolans naturbruksprogram även i fortsättningen ska ha möjlighet att läsa in särskild behörighet till högskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:15 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen fordonstekniska utbildningar med inriktning på alternativa drivmedel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:104 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur en handelsinriktning på gymnasieskolans ekonomiska program kan tillskapas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:435 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar ska kunna få ta med sig skolpeng när de åker på gymnasiestudier utomlands, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:681 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över yrkesprogrammen som är kopplade till byggbranschen för att göra dem mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:744 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av den verksamhet som bedrivs på folkhögskolor i inom gymnasieskolans språkintroduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:828 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn som faller mellan stolarna, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:869 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolan bör utveckla ett nära samarbete med det lokala näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på yrkesgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1020 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1421 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1430 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1672 av (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åldersgränsen för asylsökande att ansöka till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan (inklusive introduktionsprogram) ska vara densamma som för bosatta elever och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det möjligt att läsa enstaka kurser på nationella program innan avslutat introduktionsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1997 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lantbruks- och skogsbruksskolornas roll vid utformningen av en livsmedelsstrategi för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi ekonomiskt kan stärka de svenska lantbruks- och skogsbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att ta fram en långsiktig strategi för hur våra lantbruks- och skogsbruksskolor kan bli än mer attraktiva för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna för att bli ett försöksområde för att stärka lantbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1998 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2154 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten till lärlingsersättning och överväga att genomföra ändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2854 av (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta e-sport som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma om hur de kan utöka och bredda lärlingsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorns befogenheter att stänga av elever från gymnasieskolan bör stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av undervisningstiden på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av kursgymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans naturbruksprogram även fortsatt ska ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta förkunskapskrav till gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta gymnasiearbetet betygssättas enligt samma skala som övriga ämnen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella branschgymnasieskolor och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla lärlingsutbildningen och den gymnasiala lärlingsanställningsformen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3421 av m.fl. (M): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningsplatser på utbildningsprogram som leder till examen som undersköterska och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3451 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt sökområde för gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3560 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa drogtester i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M): 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att yrkesprogrammen på gymnasiet ska kunna ge högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärlingsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra chanserna att gå från utbildning till jobb genom att se över en stärkt yrkesutbildning och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för fler att ta del av yrkesutbildningar på gymnasienivå och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur tillgängligheten till yrkesutbildning och lärlingsutbildning kan öka och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur särskilda lärlingsråd kan införas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans möjlighet att i högre grad kontakta föräldrar till unga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD): 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa måltidskunskap som obligatorisk kurs på alla vård- och omsorgsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ämnesbetyg i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen.