bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Inom uppdraget genomförs utvecklingsinsatser riktade mot kommuner och andra aktörer för att pröva och utveckla metoder som syftar till att behålla, attrahera och utveckla kompetenser, företag och kapital. En annan viktig del i uppdraget uppges vara att sprida erfarenheter och kunskaper till övriga aktörer på lokal och regional nivå i alla delar av landet. Uppdraget ska slutrapporteras till . Regeringen beviljade för dess arbete med att skapa goda förutsättningar för sysselsättning, boende och service i Sveriges skärgårdar. Bidraget ska bl.a. användas till riks-förbundets arbete med att informera förbundets medlemmar och skärgårdsbor om frågor som rör utvecklingen i skärgårdarna samt att stödja och driva utvecklingsinsatser. Förbundet ska också bistå myndigheter med kunskap och erfarenheter. Frågor som rör jämställdhet, mångfald och integration ska upp-märksammas i förbundets arbete. Bidraget ska betalas ut med högst –2018. Utgifterna ska belasta anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. fick Tillväxtanalys regeringens uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse kan utvecklas, på såväl nationell som regional och lokal nivå. Av uppdraget framgår att myndighetens förslag bör möjliggöra att kort- och långsiktiga effekter samt direkta effekter och spridningseffekter i ekonomin täcks in bättre än vad som är fallet . I syfte att förbättra förutsättningarna för uppföljning och utvärdering av insatser ingår det också i uppdraget att ta fram förslag på riktlinjer eller andra former av stöd till myndigheter för att formulera uppföljningsbara och mätbara mål. Vidare ska Tillväxtanalys lämna förslag på hur offentliga insatser kan utformas så att möjligheterna till utvärdering förbättras. Uppdraget ska slutredovisas . Som framgår av yttrande 2017/18:KU6y avstyrkte ett förslag liknande det nu aktuella i motion 2017/18:4116 om att decentralisera ansvar och arbetsuppgifter på statlig nivå till folkvalda i regionala parlament (bet. 2017/18:KU33). ansåg att det inte fanns skäl att ta några initiativ i frågan och hänvisade till pågående arbete. I betänkandet uppmärksammar bl.a. regeringens arbete med att ändra lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län så att lagen omfattar samtliga län. konstaterar att regeringen avsåg att lämna en proposition om ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar . beslutade regeringen att överlämna proposition 2017/18:206 Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar till . I propositionen föreslås att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att lagen omfattar samtliga län. Det innebär att föreslås ta över ansvaret från länsstyrelserna i de län som inte omfattas av lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds av , och planerad kammarbehandling är . Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Landsbygdspolitikens inriktning och politiken för regional tillväxt och Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken. Landsbygdspolitikens inriktning och politiken för regional tillväxt I flera av de aktuella motionerna framhålls behovet av att alla regioner ska få möjlighet att utvecklas. Utskottet vill med anledning av de aktuella förslagen inledningsvis påminna om att fastställda mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. För att nå det målet krävs det enligt utskottets uppfattning insatser på många olika områden och en aktiv och modern regionalpolitik där det regionala perspektivet synliggörs. Genom att beakta de skillnader som finns när det gäller möjligheter och utmaningar i olika regioner skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. Politiken måste också vara ett effektivt verktyg för en rättvis, inkluderande och hållbar utveckling i alla regioner, såväl i glesbygd och i landsbygder som i storstäder. På så vis kan politiken möta de stora samhällsutmaningar som är kopplade till demografi, globalisering, klimat och energi. Utskottet har således ingen annan uppfattning än den som uttrycks i flera av de aktuella motionerna, nämligen att det behövs en effektiv och aktiv regional tillväxtpolitik som kommer hela landet till del. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19) med stöd av presenterade en modern, aktiv och hållbar tillväxtpolitik. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar dessutom åtgärder som finansieras inom andra politikområden. Det gäller inte minst infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Utskottet har tidigare välkomnat de många initiativ med betydelse för en regional tillväxt som presenterades i budgetpropositionen (bet. 2017/18:NU2). Utskottet vill särskilt framhålla den långsiktiga satsningen på socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden i hela som omfattar 2018 och 2019. beräknas anslaget öka med . Insatsen är viktig för att ska hålla ihop socialt och ekonomiskt och inkluderar gles- och landsbygdskommuner. Utskottet vill även framhålla satsningen på statsbidrag till kommuner i glesbygd inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som presenteras närmare i detta betänkandes avsnitt om näringsliv och företagande. När det gäller de särskilda utmaningar som glesbygden inklusive skärgården står inför vill utskottet, i likhet med föregående år, påminna om det kompletterande stödet till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygdsområden. Stödet har dubblerats 2018–2019 till för att därefter återgå till . Enligt bedömning har stödet haft en särskilt stor betydelse för att åtminstone tillfälligt bromsa en fortsatt butiksavveckling. Utskottet ser mycket positivt på detta och vill framhålla vikten av ett långsiktigt stöd. Utskottet vill också påminna om verksamhetsbidraget till . Utskottet vill avslutningsvis välkomna arbete med att ta fram ett förslag på en sammanhållen politik för landsbygder. Genom en mer sammanhållen politik, regional samordning, tvärsektoriella angreppssätt och förbättrade möjligheter till territoriell hänsyn kan politiken på ett mer effektivt sätt än tidigare bidra till goda framtidsutsikter i hela landet. Utskottet anser att utredningens förslag tillsammans med regeringens proposition och remissinstansernas värdefulla synpunkter utgör en god grund för det fortsatta arbetet med att ta fram den politiska inriktningen för såväl en sammanhållen landsbygdspolitik som den regionala tillväxtpolitiken. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken I motion 2017/18:3409 (M) förordas ett tillkännagivande om att de olika företagsstöden ska renodlas, förtydligas och effektutvärderas samt att företagsstödgivande myndigheter ska formulera mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Utskottet vill med anledning av förslaget påminna om att (bet. 2017/18:NU12) på förslag från utskottet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den ska tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Utskottet noterar också att regeringen gav Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse på såväl nationell som regional nivå kan utvecklas (dnr N2017/04366/A). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser mot den bakgrunden att inte bör vidta några åtgärder i enlighet med det som efterfrågas i den aktuella motionen. Utskottet noterar att med hänvisning till tidigare ställningstaganden anser att näringsutskottet bör avstyrka förslaget i motion 2017/18:4116 (C) om att decentralisera ansvar och arbetsuppgifter på statlig nivå till folkvalda i regionala parlament. Utskottet noterar att vid sin senaste behandling av liknande frågor (bet. 2017/18:KU33) hänvisade till regeringens pågående arbete med att ta fram en proposition med ett förslag till ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar. Utskottet konstaterar att regeringen överlämnade proposition 2017/18:206 Ett enhetligt regionalt utvecklingsansvar. I propositionen föreslås att lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att lagen omfattar samtliga län. Det innebär att föreslås ta över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna i de län som inte omfattas av lagen. Propositionen bereds av , och planerad kammarbehandling är . I fråga om motionen gör utskottet ingen annan bedömning än . I motion 2017/18:2941 (V) föreslås att ska uppmana regeringen att ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik. Utskottet konstaterar att det framgår av propositionen att inriktningen för landsbygdspolitiken bl.a. är att den ska bidra till likvärdiga och jämställda villkor, och det ingår också som en del i regeringens förslag till delmål för attraktiva livsmiljöer i landsbygder. Utskottet noterar att regeringens bedömning är att en jämställd arbetsmarknad och ett jämställt företagande är grundläggande för att kunna stärka jämställdheten i landsbygder som helhet och vill i sammanhanget påminna om uppdraget till att utveckla de regionala företagsstöden bl.a. ur ett jämställdhetsperspektiv som beskrivs närmare i avsnittet Näringsliv och företagande. Utskottet vill även framhålla att förslag om att inrätta ett forskningscentrum för regional- och landsbygdsekonomisk forskning särskilt framhåller att detta forskningscentrum ska bidra med kunskap och öka medvetenheten om skillnader i kvinnors och mäns villkor för att driva och utveckla företag i landsbygderna. Vidare ska enligt kommittén ett viktigt mål vara att skapa jämställda villkor för näringslivsutveckling. Utskottet konstaterar att jämställdhet är en av de horisontella hållbarhetsdimensionerna som bl.a. ska genomsyra den regionala tillväxtpolitiken och landsbygdsprogrammet. Utskottet utgår därför från att regeringen inte har någon annan uppfattning än i frågan om att det nationella kunskapscentrumet för landsbygdsutveckling bör bidra med kunskap för att uppfylla målet om bl.a. jämställda villkor. I motion 2017/18:3741 (KD) efterfrågas en nationell samordning av projektmedel till arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser. Utskottet noterar det regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 19) om en utvecklad sektorssamordning och styrning samt resultatfokus. Regeringen anser att förutsättningarna på området behöver stärkas bl.a. genom en utvecklad sektorssamordning och flernivåsamverkan för att nå en bättre måluppfyllelse med befintliga resurser. Det är vidare viktigt att staten förbättrar samordningen mellan politikområden som har särskilt stor betydelse för den regionala tillväxtpolitiken samt stärker koordineringen av insatser som bedrivs av statliga myndigheter. Regeringen framhåller även vikten av en förbättrad samverkan mellan aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå. När det gäller styrning påminner regeringen om att det enligt den nya förordningen om regionalt tillväxtarbete är centralt att statliga myndigheter inom sina verksamhetsområden verkar för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen anför att den avser att se över hur hänsyn till regionala förutsättningar bör beaktas i myndighetsstyrningen. Utskottet anser att detta väl svarar mot det som efterfrågas i motionen. I motion 2017/18:4098 (KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med konkreta förslag för att stärka landsbygden. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i fråga om att det finns ett behov av konkret politik för att nå målet för en sammanhållen landsbygdspolitik. Utskottet anser också att slutbetänkande är en viktig utgångspunkt i det arbetet men anser att det inte är lämpligt att bifaller ett så allmänt och brett yrkande. Utskottets uppfattning är att eventuella tillkännagivanden från bör utgå från konkreta förslag och innehålla tydliga beställningar till regeringen. Utskottet noterar även att miljö- och jordbruksutskottet förordar att motionsyrkandet lämnas utan åtgärd. I motion 2017/18:3683 (C) förordas slutligen ett tillkännagivande om att bryta den regionala klyvningen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att politiken på området ska syfta till att göra det möjligt för människor att bo och verka i hela landet. Även om yrkandet är allmänt hållet noterar utskottet att motionen innehåller ett antal konkreta förslag som också återfinns i andra motioner som behandlas i detta betänkande. Oaktat de olika partiernas inställning till dessa konkreta förslag anser utskottet att bör avslå detta mer allmänt hållna yrkande. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:2941 (V), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3683 (C), 2017/18:3741 (KD), 2017/18:4098 (KD) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om näringsliv och företagande. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och utredningar samt tidigare tillkännagivanden. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD), 10 (SD), 11 (C), 12 (SD), 13 (C) och 14 (V). För att skapa bättre förutsättningar för ett mångsidigt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv i hela landet anser regeringen att landsbygdernas företagsklimat behöver stärkas genom både generella och riktade näringslivsinsatser. För en ökad innovation och teknikutveckling i landsbygder bör innovationsförmågan hos företag på landsbygden enligt regeringens bedömning stärkas. Vidare bör satsningar göras för att öka landsbygdsföretagens nyttjande av digitalisering och ny teknik. Enligt vad som anförs i propositionen består ett välfungerande innovationssystem av flera aktörer som i samspel utvecklar och kommersialiserar eller på andra sätt nyttiggör nya varor, tjänster och processer. Vidare innefattar det utvärderingar och kontinuerligt lärande. Regeringen konstaterar att insatser för att främja innovation behöver anpassas till varierande förutsättningar och behov i landet, och regeringen avser därför att vidta åtgärder som särskilt stärker innovationsförmågan hos företag i landsbygder. Regeringen anser att tillgången till information om redan befintliga innovationsinsatser behöver förbättras så att den når ut till fler målgrupper, och man betonar att ansvariga myndigheter och regionala aktörer måste arbeta aktivt med en effektiv informationsspridning. För att stärka möjligheterna att fånga upp och utveckla nya idéer och lösningar i alla delar av landet avser regeringen att förstärka stödet till idé- och företagsutveckling så att inkubatorer, science parks och accelerationsmiljöer ska kunna utveckla sina arbetssätt med metoder för att överbrygga avståndet till dem som bor och verkar i landsbygder. Regeringen uppger också att man avsätter medel för att landsbygdsföretag ska kunna få utökade möjligheter att ta in kunskap från nämnda aktörer i sin företags- och idéutveckling. Regeringen framhåller också de insatser som redan görs inom ramen för samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi. När det gäller kapitalförsörjning på landsbygden är regeringens bedömning att de offentliga kapitalförsörjningsaktörerna omfattar hela landet. För att stärka landsbygdsföretagens förutsättningar att dra nytta av den offentliga kapitalförsörjningen, i synnerhet i glest och mycket glest befolkade miljöer, avser dock regeringen att öka den nuvarande ramen för ersättning för vissa kreditförluster i stödområde A och B[1]. Genom dessa medel kan och få täckning för en viss del av eventuella kreditförluster, vilket enligt regeringen kan möjliggöra ett högre risktagande i dessa områden och därmed leda till en utökad möjlighet för företag med sämre realsäkerhet och nystartade företag utan historik att få lån. Av propositionen framgår vidare att regeringen har för avsikt att följa upp den offentliga kapitalförsörjningen och finansmarknadens funktion för företag när det gäller möjlighet till finansiering utifrån ett geografiskt perspektiv. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur finansmarknaden fungerar för företag i fråga om möjlighet till lån och att ta in kapital. Regeringen framhåller att den också initierade en bankdialog i syfte att små och medelstora företag i hela landet ska få bättre tillgång till finansiering från banker. För att stärka digitaliseringen i landsbygdsföretag avser regeringen att göra en betydande satsning med särskilt fokus på jordbruk, skogsbruk och besöksnäring. Regeringen anför att denna insats kommer att komplettera de satsningar som redan görs inom ramen för strategin för smart industri och kommer att bidra till att företagen kan utveckla sin verksamhet och stärka sin konkurrenskraft. Av propositionen framgår också att regeringen avser att göra en satsning för att stimulera teknikutvecklingen i landsbygdsföretag för att stärka en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Regeringen anför vidare att offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster i fortsättningen bör vara ett verktyg som bättre styr mot och motsvarar samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö, och regeringen anger att man vill öka möjligheterna för den offentliga sektorn att upphandla närproducerade livsmedel inom ramen för upphandlingsregelverket. Regeringen anser att kommunerna, staten och landstingen i större utsträckning bör använda sig av det stöd som erbjuder och påtalar att det inte finns några hinder mot att myndigheter i offentliga upphandlingar ställer miljö- och djurskyddskrav som är i nivå med svenska bestämmelser om syftet med kraven är miljö- eller djurskydd. Regeringens bedömning är att de insatser som görs inom offentlig upphandling, tillsammans med den nationella upphandlingsstrategin och livsmedelsstrategins mål, kommer att underlätta för små och medelstora leverantörer att delta i den offentliga upphandlingen. Av propositionen framgår att regeringen vill stärka utvecklingen av besöksnäringen kopplat till natur- och kulturmiljöer i landsbygder, i synnerhet naturturismen. Regeringens bedömning är att det finns en outnyttjad potential för besöksnäringen på landsbygden. Regeringen påminner om att den tillsatte en utredning för att lyfta besöksnäring (dir. 2016:83). Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2017:95) , och regeringen påtalar att det där bl.a. finns förslag på hållbar destinationsutveckling och om att utveckla delstrategier för natur- och kulturbaserad turism och för måltidsupplevelser samt förslag på insatser för kunskap och kompetensutveckling. Regeringen framhåller också att den avser att stödja den strategiska utvecklingen och samverkan mellan aktörerna inom naturturismområdet, och regeringen påminner också om de avsatta medlen för att stärka måltidsturismen och för att stödja och utveckla besöksnäringen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24, bet. 2017/18:NU1). Regeringen avser vidare att öppna regionala exportcentrum i alla svenska län och regioner för att etablera en rikstäckande struktur för internationalisering och exportfrämjande insatser som tillgodoser företagens behov oavsett geografisk placering eller bransch. I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24, bet. 2017/18:NU1) biföll regeringens förslag att skjuta till mer medel för detta ändamål. Regeringen påminner också om att den har tagit fram flera särskilda nationella strategier och åtgärdsplaner för t.ex. livsmedelssektorn, skogen, de maritima näringarna och livsvetenskaperna (life science). Regeringen delar bedömning att det vore positivt med en förbättrad samordning och samverkan mellan de aktörer som bedriver forskning inom landsbygdsutveckling och regional utveckling och att det i enlighet med kommitténs förslag bör inrättas ett nationellt för landsbygdsutveckling. Regeringen uppger att den avser att ge i uppdrag att i samverkan med ett antal andra lärosäten som bedriver forskning om landsbygdsutveckling etablera och driva ett sådant centrum. För att underlätta företagens vardag bör enligt regeringen förenklings- och metodarbetet fortsätta att utvecklas på alla myndighetsnivåer och digitaliseringens möjligheter tillvaratas. I sitt slutbetänkande föreslog att skulle få i uppdrag att utreda möjligheten till, och utformningen av, en servicegaranti vid myndighetsutövning riktad till små och medelstora företag. Regeringens uppfattning är att tidsbestämmelser såsom en servicegaranti riskerar att bli kontraproduktiva när tidsgränsen sätts längre än nödvändigt för att säkerställa att myndigheten kan möta åtagandet. Regeringen anser dock att det är viktigt med långsiktiga mål för att minska den genomsnittliga handläggningstiden och framhåller att länsstyrelserna och 19 andra statliga myndigheter har i uppdrag att följa upp och arbeta mot regeringens mål på förenklingsområdet och påtalar också att den övergripande utvecklingen är att handläggningstiderna minskar hos dessa myndigheter. Regeringen påminner vidare om att har haft regeringens uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag för att visa hur myndigheters handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft där det även ingick att analysera och värdera effekter av lösningar och eventuella instrument som t.ex. servicegaranti och maxtider. Regeringen redogör också för pågående arbete för att ta fram digitala lösningar för att effektivisera handläggningsprocesserna. Regeringen anser att en näringslivssatsning bör riktas mot de kommuner där näringslivet har ogynnsamma villkor. Det handlar om kommuner med stora geografiska och demografiska utmaningar, där näringslivet har långa avstånd till leverantörer och kunder, och där befolkningsunderlaget begränsar utbudet av arbetskraft. Regeringen framhåller föreslagna och aviserade satsningar i budgetpropositionen i form av statsbidrag till kommuner i glesbygd (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) och en långsiktig satsning på socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden (prop. 2017/18:1 utg.omr. När det gäller förslag om ett särskilt näringslivspaket som rör skatteområdet anför regeringen att förslag om eventuella skatteändringar eller aviseringar om skatteändringar hanteras inom budgetprocessen. Regeringen påminner om att det regionala transportbidraget även kan beviljas till företag för transporter av vidareförädlade produkter inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn, och regeringen uppger att den därför avser att avsätta ytterligare medel för finansiering av transportbidraget för att stärka företagandet inom dessa näringar i de fyra nordligaste länen. Vad gäller förslag om nedskrivning av studielån för högutbildade som bosätter sig i vissa delar av landet anser regeringen att frågan behöver utredas vidare. När det gäller kompetensförsörjning avser regeringen att analysera inom vilka sektorer arbetsgivare har svårt att hitta kompetens på landsbygden och återkomma om lämpliga åtgärder. I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att förändra Lantmäteriet. Enligt vad som anförs i motionen har Lantmäteriet haft stora problem med långa handläggningstider, vilket i sin tur innebär ett mycket stort problem för många som avser att utveckla sina företag och fastigheter. Motionärerna efterfrågar en översyn av Lantmäteriets verksamhet i syfte att undersöka hur marknadens samlade kompetens inom mätning, fastighetsjuridik och fastighetsvärdering kan bli tillgänglig. Detta menar man skulle främja en ökad tillgång till lantmäteriservice, snabbare plangenomförande, effektivare markanvändning och nya växande företag inom lantmäteriområdet.