bet · H501MJU8 · 2018-01-25 00:00:00 — De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /16:MJU19 Jakt och viltvård samt 2016/17:MJU11 Jakt och viltvård. har avslagit samtliga motionsyrkanden i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning till att nu göra någon annan bedömning i förhållande till de motionsyrkanden som tas upp i bilagan och avstyrker därför motionsförslagen. Stödutfodring av klövvilt, punkt 1 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 73 och 2017/18:596 av (S), 2017/18:3211 av (M) i denna del, 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3644 av (M) yrkande 2. Regeringen gjorde det lätt för sig när den presenterade sitt förslag om ett totalt utfodringsförbud för att begränsa vildsvinsstammarna. De tog ingen hänsyn till det faktum att viss utfodring kan vara ett viktigt verktyg för att minska viltskadorna på jordbruksgrödor eller att stödutfodring kan vara avgörande för rådjurens överlevnad . Avledande utfodring i kombination med en effektiv skyddsjakt kan drastiskt minska skador på jordbruksgrödorna. Problemet handlar i stället om att komma åt de allvarliga fallen med oseriös utfodring där tonvis med sockerbetor körs ut och tippas i de svenska skogarna. Regeringen bör därför skyndsamt återkomma med ett nytt förslag som begränsar vildsvinsstammarna och viltskadorna. Stödutfodring av klövvilt, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:596 av (S), 2017/18:3211 av (M) i denna del, 2017/18:3644 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 73. Den växande vildsvinsstammen i orsakar mångmiljonbelopp i skador , vilket är förödande för lantbrukare och andra näringsidkare på landsbygderna. Ohämmad stödutfodring betraktas som en av de bidragande faktorerna till vildsvinsstammens ökning. anser att det är värt att studera LRF:s förslag till reglering av klövviltutfodring. En viktig del i förslaget är att regleringen av utfodring ska gälla specifikt för klövvilt, däribland vildsvin, som ju orsakar de största skadorna. Villkor ska kunna sättas upp för utfodring av klövvilt, och länsstyrelserna ska utöva tillsyn över att reglerna för utfodring följs. Enligt förslaget ska meddela föreskrifter om fodermedel, utfodringsmetoder och tillåten mängd foder som får användas. Jaktmedel, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1316 av (KD) yrkande 2 och 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:1427 av (M), 2017/18:1963 av (M) och 2017/18:3211 av (M) i denna del. Den växande vildsvinsstammen i orsakar mångmiljonbelopp i skador , vilket är förödande för lantbrukare och andra näringsidkare på landsbygderna. Vildsvinen står också för ett stort antal viltolyckor i trafiken, omkring 3 000 . Det behövs regeländringar för att underlätta jakt ; det kan handla om att förenkla regler om rörlig belysning och ljusförstärkande nattsikten. Ansvaret för det allmänna uppdraget, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:1384 av i (S). Vi anser att även i fortsättningen ska ha ett intakt ansvar för det allmänna uppdraget. Det är därför olyckligt att regeringen nu genom att låta utreda det allmänna uppdraget öppnar upp för att förändra den ordning som säkerställt såväl folklig förankring som en ändamålsenlig viltförvaltning. Utvärdering av älgförvaltningen, punkt 5 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 76. Grundtanken med älgförvaltningsgrupperna var att öka dialogen mellan de berörda aktörerna i viltförvaltningen, för att öka det regionala samarbetet och inflytandet. Vi ville ge lantbrukare och jägare mer inflytande i de regionala förvaltningsplanerna för att skapa en mer decentraliserad och regional viltförvaltning. Det är därför viktigt att älgförvaltningens arbete utvärderas i syfte att säkerställa att det fungerar på ett effektivt sätt och faktiskt innebär ökat regionalt inflytande och samförvaltning. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:264 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av lagstiftningen om trafikskadat vilt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:596 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över åtgärder för att minska vildsvinsstammen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:652 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av lagstiftningen vad gäller dispens för att få köra motorfordon i terräng för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1316 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeländringar för att underlätta jakt , exempelvis genom möjlighet att använda rörlig belysning och mörkersikten, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda vilka fler jaktformer utöver de nu använda som kan användas för att minska vildsvinsstammen och utforma riktlinjer för jakt enligt dessa fångstmetoder, exempelvis fällor och fångstgropar, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1384 av i (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa det allmänna uppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1427 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om möjligt göra en översyn för att tillåta rörlig belysning vid jakt på vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1503 av i och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en ändring i terrängkörningsförordningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1900 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för personer med funktionsnedsättning att få jaga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1963 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga möjligheterna för jägare att jaga med lampa och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2326 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att fullfölja arbetslinjen genom att flytta älgjaktspremiären från till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2446 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder som möjliggör och tillgängliggör jakt för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2860 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ömsesidigt erkänna jägarexamen i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3106 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav på länsstyrelserna att inte höja prisnivåerna för jakt på statens marker mer än konsumentprisindex och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3211 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta vildsvinsjakten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3232 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att även i tillåta bågjakt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ta fram regelverk för det och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3312 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om märkning av viltfällor enbart med jägar-id för att tillgodose kravet på kontaktuppgifter till ansvarig fångstman och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta att ha intakt ansvar för det allmänna uppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska värna den svenska jakten och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla för personer med funktionsnedsättning att jaga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om striktare regler för stödutfodring av klövvilt och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att underlätta användning av rörlig belysning och mörkersikten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3558 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gällande förbud av fällfångst av vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3644 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och sänka kostnaderna för tillståndsgivning av olika slag då det gäller jakt på vildsvin och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om länsstyrelserna bör ha mandat att införa temporära förbud mot utfodring av vilt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för åtgärder som tillgängliggör jakt för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 73.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett nytt förslag om att begränsa vildsvin och viltskador och tillkännager detta för regeringen. 76.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera älgförvaltningens arbete för att säkerställa att den fungerar på ett effektivt sätt och tillkännager detta för regeringen. 78.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för funktionshindrade att jaga och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 7 Motioner som bereds förenklat och (båda C) i och (båda S) Finn (M) och (båda C) m.fl. (M) m.fl. (C, M, L, KD) m.fl. (C) debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 8 om jakt och viltvård. Betänkandet kommer från den allmänna motionsperioden. De flesta yrkanden har behandlats i kammaren tidigare och behandlas nu därför förenklat eftersom det inte har hänt något nytt och regeringen heller inte har gjort något speciellt inom detta område . Det är uppenbart att Socialdemokraterna inte tycker att jakt och viltvård är speciellt viktigt då det märks mer och mer i debatten att man har lämnat över styrningen av dessa frågor till i regeringen. Detta är allvarligt, och det är också anledningen till att vi går fel i vissa frågor just . Jägarnas insatser är av ytterst stor vikt för den svenska viltvården. Tack vare jägarnas insatser har vi en mycket bra viltvård och livskraftiga viltstammar i landet. Jägarna bidrar med allt från rapportering av vilt, vilträkning och eftersök av trafikskadat vilt till stödutfodring, reglering av våra viltstammar med mera. vill understryka vikten av att värna jägarnas intressen, både på nationell nivå och på EU-nivå. Bland annat kan det senaste årets tänkta förändringar av EU:s vapendirektiv nämnas. På EU-nivå var regeringens hantering av frågan mycket otydlig och riskerade jägares och skyttars vapen. Först efter påtryckningar från en tydlig majoritet i började regeringen tydligt verka för att de föreslagna förändringarna inte skulle påverka jägarna. Därefter har regeringen gjort en utredning om implementeringen av vapendirektivet i där man återigen försöker försämra för landets jägare, skyttar och vapensamlare, men vi moderater kommer att stå upp för dessa. har bland de hårdaste utbildningarna och kraven i för att få köpa och använda vapen, och det är inte våra jägare och skyttar som begår terror- och vapenbrott här i landet. Vi måste däremot aktivt jobba för att få bort de olagliga vapen som har smugglats in och som fortfarande smugglas in i . Här borde regeringen och polisen lägga sina resurser för att minska vapenbrotten i . Svenska Jägareförbundets arbete enligt det allmänna uppdraget fungerar väl och utförs på ett både effektivt och ansvarsfullt sätt. Det allmänna uppdraget är ett bra exempel på ett gott samarbete mellan det civila samhället och myndigheter. Genom det allmänna uppdraget får staten tillgång till det nätverk som har och når därmed ut till en stor del jägare på ett kostnadseffektivt sätt. Det är därför olyckligt att regeringen genom att göra en översyn av det allmänna uppdraget öppnar upp för att förändra den ordning som säkerställt såväl folklig förankring som en ändamålsenlig viltförvaltning. Vi anser att fortsatt ska ha intakt ansvar för det allmänna uppdraget. Vildsvinsstammens snabba framväxt i har fört med sig omfattande problem. För lantbrukare handlar det om sönderbökade grödor, åkrar och och därmed minskade skördar. För bilförare handlar det om tusentals trafikolyckor med vildsvin. Tack vare vildsvinens förökningstakt finns det stora möjligheter att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste vi underlätta. Det måste löna sig att fälla vildsvin och sälja deras kött. Vi vill underlätta hanteringen av vildsvinskött och att köttet efter trikinkontroll ska hanteras som vilket annat viltkött som helst, det vill säga att kravet blir att det ska testas för trikiner på samma sätt som jägare själva gör för egenkonsumtion och att de jägare som säljer kött vidare kan presentera intyg på att köttet testats för trikiner. Detta kommer att underlätta hanteringen av vildsvinskött och öka intresset för jakt på vildsvin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Vi vill också att viltköttet ska öka i våra offentliga kök. Inom vård, skola och omsorg serveras omkring 4,5 miljoner måltider. Om kommuner och landsting upphandlade mer viltkött, särskilt vildsvinskött, skulle efterfrågan öka, vilket i sin tur skulle betyda att jägarna kan få bättre betalt för köttet och att intresset för vildsvinsjakt sannolikt skulle öka. Vi ser gärna att fler kommuner och landsting upphandlar viltkött till de offentliga köken och gör därför en satsning på just detta. En fungerande jakt och viltvård i kräver även en fungerande handläggning av legala vapen. är handläggningstiderna för vapenlicenser alltför långa, och har fått skarp kritik av bland andra JO för dessa långa handläggningstider. Jakt och målskytte är djupt förankrade i det svenska samhället och en del av vår folkrörelse. För många människor är jakten en livsstil och avgör ofta valet av bostadsort. Det är viktigt att ha både klara och tydliga regler och att göra en ordentlig vandelsprövning av dem som söker vapenlicens. är det viktigt att samhället inte lägger onödiga hinder i vägen för skötsamma jägare och skyttar. Handläggningen av vapenärenden behöver snabbas upp, och vapenlagstiftningen måste förtydligas för att minska handläggningstiderna. En översyn av det samlade regelverket för tillståndsgivning och innehav av legala vapen behövs för att skapa ett regelverk som inte försvårar för landets jägare och sportskyttar. I samband med en översyn av vapenlagstiftningen bör det också ges möjlighet att tillåta jägare och skyttar att inneha fler vapen för sin jakt och sitt sportskytte. införde vi en ny älgförvaltning i landet. I betänkandet vill vi att man ska göra en översyn och en utvärdering av älgförvaltningen och viltförvaltningsdelegationerna, men även detta har regeringen och röstat ned. Vi vill titta på vad som fungerar bra och vad som kunde fungera bättre i dessa delegationer. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1 om klövvilt, reservation nr 4 om det allmänna uppdraget och reservation nr 5 om utvärdering av älgförvaltningen. I detta anförande instämde (M). står självfallet bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 3 om jaktmedel. är ett stort och vidsträckt land med stora skogar och en landsbygd som var de allra flesta svenskars hembygd. Här lever den gamla allmogekulturen och traditionen kvar i stor utsträckning. Många generationer har levt och verkat i samklang med naturen, brukat jorden och levt av vad skogen gett i form av ved, virke, bär och svamp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård har en positiv inställning till jägarkår, som i stor utsträckning äger och för vidare kunskapen om djur, natur och kultur. Jaktetiken är i regel hög, och viltförvaltningen fungerar i stora drag väl. har dock en rad olösta knutar, och har som uttalad ambition att vara en konstruktiv kraft i arbetet med att få detta politikområde att fungera bättre än vad det gör . politik är att eftersträva minskade konflikter och problem mellan rovdjur och människor på landsbygden. Alla de stora rovdjuren måste förvaltas på ett ansvarsfullt sätt, och det sammantagna rovdjurstrycket måste hållas på rimliga nivåer i hela landet. Förvaltningen syftar till att hålla rovdjursstammarnas antal på en lämplig nivå, då alltför stora stammar i slutändan slår tillbaka mot rovdjuren själva. Koncentrationen av rovdjur är besvärande i vissa delar av landet, inte minst i västra och södra . Där man tidigare har kunnat idka jakt, friluftsliv och djurhållning kan man i många fall inte längre känna den trygghets- och frihetskänsla man en gång kände när man bodde ute i bygden. För att bibehålla acceptansen för rovdjuren måste politiken i högre grad ta hänsyn till regionala förhållanden vid tillstånd till licens- eller skyddsjakt. Vi ser nu även en större aktivitet från så kallade jaktmotståndare och djurrättsaktivister, som ofta har sin politiska hemvist inom anarkistiska eller socialistiska grupperingar med liten eller ingen respekt för demokrati, äganderätt eller jaktens syfte. har ett flertal jägare i samband med vargjakten utsatts för hot, förföljelse och skadegörelse från dessa maskerade aktivister. Även eftersöksjägare och arrangörer av jakthundstävlingar har drabbats av djurrättsaktivisternas härjningar. Här måste polisen och rättsväsendet förstärka sina insatser för att tillförsäkra att medborgarna kan lita på rättssystemet. Risken är annars att vi ser en eskalerande situation med risk för att människor och djur skadas allvarligt. Det finns exempel på hur miljöorganisationer får bidrag för att aktivt motverka myndighetsbeslut. Detta menar är en orimlig ordning. får till exempelvis bidrag från för att processa om vargjakt i domstol och för att driva frågan i EU. Detta menar vi är en ordning som måste upphöra. Enligt ges ideella föreningar rätt att överklaga vissa domar och beslut kopplade till . Dessa föreningar är vanligtvis ideologiskt burna och kan ha en viss ideologisk slagsida i sin inriktning. Lagen och dess uttolkning är problematisk och påverkar i allra högsta grad möjligheterna att bedriva en sund jakt och viltvård. Vi menar därför att regeringen tydligt bör utreda konsekvenserna och återkomma med förslag om hur lagstiftning och tillämpning kan förbättras. Vildsvinsstammen växer på sina håll kraftigt i och är ett vilt som är mödosamt att förvalta då det är ett nattaktivt och skyggt djur. Jag har aldrig sett ett vildsvin i vilt tillstånd i till exempel . Men jag är kanske inte ute . På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar. Därför finns det goda skäl att förenkla förvaltningen genom att ha ett mer tillåtande regelverk gällande hjälpmedel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren. Fler hjälpmedel bör tillåtas utan byråkratiskt besvärliga dispenser, till exempel gällande åtelkameror och mörkersikte. Vidare behöver fler godkända vildsvinsfällor tas fram. Vi tycker också att dagens krav på tillstånd för kameraövervakning vid åtel bör tas bort. har - faktiskt - ett allmänt uppdrag att sköta delar av jakt- och viltvården i . ser i förbundet en ovärderlig kompetens med hög trovärdighet, och förbundet har starka band med jägarkåren. Detta gör att det allmänna uppdragets betydelse för jakt- och viltvården i inte kan överskattas. Jägarnas jaktkortsavgift ska fortsatt och oavkortat gå in i viltvårdsfonden och sedan delas ut till olika former av verksamhet. Det tycker vi är bra. För är det viktigt att viltförvaltningen fungerar tillfredsställande, inte minst för att minimera trafikolyckor och skador för areella näringar men också för att viltstammarna ska vara friska och starka. Den utgör i själva verket en förutsättning för långsiktigt hållbar jakt som ger värden i form av viltkött, naturkontakt och friluftsliv. I detta anförande instämde (SD). Jag tycker att det är roligt och bra att vi har starka stammar av olika viltslag i vårt land. Men jag kan också konstatera att dessa stora stammar ibland skapar problem - ibland för människor, ibland för näringar och verksamheter och alltför ofta för oss som vistas i trafikmiljön. Ett tydligt exempel på detta är den explosionsartade utbredningen av vildsvin i vårt land. Då är en välfungerande och välorganiserad viltförvaltning en nödvändighet. På det stora hela tycker jag faktiskt att vi har det i vårt land, och vi ska vara rädda om den organisation som vi har och utveckla densamma. Det är inte bara de i denna kammare ofta omtalade vildsvinen som kan utgöra problem i trafiken för människor och problem för verksamheter, till exempel jord- och skogsbruk. Man kan också nämna kronviltet och älgen i sammanhanget. Då tycker jag att det är på gränsen till oförskämt att regeringen inte återkommer med ett förslag om hur vi ska kunna åtgärda dessa problem. Regeringen gjorde det nämligen, enligt min uppfattning, mycket lätt för sig när man 2016 presenterade ett förslag som möjliggjorde ett totalt förbud av utfodring av våra viltstammar. Detta förslag, som kammaren sedermera som bekant avslog, tog absolut ingen hänsyn till det faktum att viss utfodring faktiskt kan vara ett viktigt verktyg för att minska de skador som människor och verksamheter drabbas av och att stödutfodring dessutom kan vara en nödvändighet för att en rådjursstam ska överleva . Jag anser därför att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett nytt förslag som begränsar de skador som starka viltstammar kan föra med sig, så att skadorna kan begränsas för människor, för jordbruk och för skogsbruk, men också för att alla skador som inträffar i trafikmiljön ska begränsas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jakt och viltvård Det är också på sin plats att regeringen nu gör en utvärdering av den älgförvaltning som jag tycker fungerar bra i det stora hela. Men det är faktiskt brukligt att man efter en tidsperiod gör en utvärdering av förordningar och lagstiftning som införs i vårt land. En sak som jag anser att det är mycket angeläget att titta närmare på är kostnadsutvecklingen för den förvaltning som är införd. En av avsikterna med förvaltningen var faktiskt att kostnaderna skulle hållas nere. Man kan konstatera att kostnaderna i vissa län inte har hållits nere utan i stället ökat. Jag tycker att det är märkligt, fru talman, med tanke på allt - och då menar jag, med eftertryck, allt - det ideella arbete som läggs ned i skötselområden i älgförvaltningsområden. Av dessa skäl vill jag alltså yrka bifall till reservationerna 1 och 5, fru talman.