bet · H501CU9 · 2018-02-28 00:00:00 — När hyresgästen sedan ska köpa lägenheten behöver han eller hon inte betala någon insats, utan vad som betalats räknas av mot köpeskillingen. som lägenheten hyrs har hyresgästen samma rättigheter och skyldigheter som en vanlig hyresgäst. I viss utsträckning tar hyresgästen dock säljarens plats i bostadsföretaget (copropriétén). Hyresgästen har bl.a. rätt att medverka vid stämman och rätt att rösta i vissa frågor som rör underhållet av fastigheten samt rätt att vara medlem i styrelsen. finns det inte någon lagstiftning som reglerar boendeformen andelsägarlägenhet. Modellen erbjuds av ett fåtal privata aktörer och innebär i korthet att andelsägaren köper en andel av fastigheten och blir delägare tillsammans med huvudägaren och eventuella andra andelsägare. Andelsägaren äger inte sin lägenhet utan får dispositionsrätt till den genom avtal med övriga delägare. behandlade utskottet motioner om omvandling till ägarlägenheter. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter. Tillkännagivandet omfattade också ytterligare frågor, bl.a. att regeringen bör utreda ett hyrköpssystem för bostäder. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande i betänkande 2015/16:CU14. Ägarlägenheter är en relativt ny upplåtelseform i men är vanlig i andra länder. finns möjligheten att i samband med nyproduktion uppföra ägarlägenheter. När propositionen om ägarlägenheter las på bord 2009 angavs ett bristande kunskapsläge kring konsekvenser av ägarlägenheter på bostadsmarknaden som skäl för att man inte tillät ägarlägenheter i befintliga byggnader. Ägarlägenheter har etablerats som upplåtelseform, och i och med detta är det numera enligt utskottets mening rimligt att ägarlägenheter också kan bildas i det befintliga bostadsbeståndet. Med ägarlägenheter finns goda förutsättningar att öka mångfalden av upplåtelseformer i bostadsområdena. saknas förutsättningar för ombildning till bostadsrätter bl.a. beroende på bostadsfastighetsstrukturen. En blandning av hyresrätter och ägarlägenheter i ett bostadsområde är något som skulle bidra till att motverka boendesegregation. Utskottet anser således att ägarlägenheter ska kunna bildas i det befintliga beståndet av bostäder. I betänkandet Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33) föreslår ägarlägenhetsutredning lagstiftning som innebär att hyreslägenheter i flerfamiljshus kan omvandlas till ägarlägenheter. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen utan att dröja återupptar beredningen av utredningsbetänkandet och återkommer till med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter. I reformen 2009 då ägarlägenheter gjordes möjliga ingick ett krav om att ägarlägenhetsfastigheter ska ingå i en sammanhållen enhet om minst tre fastigheter. Enligt utskottets mening bör denna regel ändras så det blir möjligt för två personer att äga var sin del av ett småhus. Regeringen bör återkomma till med förslag även i denna fråga. Det finns exempel på att ett kommunalt bostadsföretag erbjuder bostäder med ett hyrköpsystem. I finns en särskild hyresform som kallas hyrköp som innebär att hyresgästen , vilken regleras närmare i hyreskontraktet, har rätt att köpa den lägenhet han eller hon hyr. Denna form uppmärksammades av ägarlägenhetsutredning. Utskottet anser att det är viktigt att stimulera bostadsägandet för allt fler människor. Möjligheten att successivt omvandla ett hyreskontrakt till ett ägande av den förhyrda bostaden bör enligt utskottets mening därför utredas med inriktning på att införa ett sådant system i en trygg, lagreglerad form. Regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder så att dessa utredningsinsatser kommer till stånd. har påbörjat ett arbete med anledning av tillkännagivande. Inom ramen för detta arbete hölls ett samrådsmöte om ägarlägenheter och hyrköp med ett flertal myndigheter och intresseorganisationer, bl.a. , , , och . Vid mötet diskuterades deltagarnas erfarenheter av ägarlägenheter, bl.a. vad det finns för intresse av ägarlägenheter hos marknadens parter och vad det finns för hinder för att bilda ägarlägenheter. Deltagarna delade även med sig av sina kunskaper om hyrköpssystem i andra länder. I samband med detta diskuterades bl.a. frågor om vilka för- och nackdelar som finns med ett hyrköpssystem, om det är lämpligt att införa ett sådant system i och hur ett system skulle kunna förenas med ett system för omvandling till ägarlägenheter i enlighet med betänkande. Arbetet inom fortsätter nu med en utvärdering av det underlag som departementet fick genom mötet. har tillkännagivande om ägarlägenheter uttalat att sådana lägenheter ska kunna bildas i det befintliga beståndet av bostäder och att det är angeläget att regeringen utan dröjsmål återupptar beredningen av betänkandet av ägarlägenhetsutredning och återkommer till med förslag som gör det möjligt att omvandla hyreslägenheter i flerbostadshus till ägarlägenheter och även gör det möjligt för två personer att äga var sin del av ett småhus. I fråga om hyrköp uttalas i tillkännagivandet att regeringen bör vidta åtgärder för att utveckla möjligheten att successivt omvandla ett hyreskontrakt till ett ägande av den hyrda bostaden, med inriktning på att införa ett sådant system i en trygg, lagreglerad form. Som framgått har man inom påbörjat ett arbete med anledning av tillkännagivande. Mot den bakgrunden bedömer utskottet att kan avstå från ett ytterligare tillkännagivande i frågorna. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1282 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:3328 av (M), 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2972 av (M) yrkande 1, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2721 av (M), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2016/17:2515 av och (båda SD), 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:2297 av och (båda SD), 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34, 2017/18:2620 av (S), 2017/18:2972 av (M) yrkande 2, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 45. Vi anser att hyressättningen i högre grad än bör återspegla läge och standard på bostaden. Ett system med friare hyressättning vid nyproduktion bör därför prövas. Om producenter kan differentiera hyrorna inom en byggnad kan det bli lönsamt att bygga mer anpassade lägenheter. Det är också viktigt att kunna anpassa hyresnivåer genom att ta ut en lägre hyra i nya bostäder i ett ofärdigt område, för att sedan kunna ta ut högre hyror när området är mer utvecklat och det blir fler lägenheter lediga. En friare hyressättning ökar också möjligheterna att få igenom hyresskillnader inom samma fastighet. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att införa friare hyressättning vid nyproduktion. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C, L, KD) av (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1282 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3328 av (M), 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2972 av (M) yrkande 1, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 41 och 45, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 23, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2721 av (M), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:2972 av (M) yrkande 2 och 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2016/17:2515 av och (båda SD), 2017/18:2297 av och (båda SD), 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34 samt 2017/18:2620 av (S). Det finns flera brister i det nuvarande hyressättningssystemet. Hyressättningen bör i större utsträckning avspegla efterfrågan och individuella val. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden krävs att hyressättningssystemet görs om. Ett första steg i en reform av systemet är att införa fri hyressättning vid nyproduktion av bostäder. En fri hyressättning i nyproduktion skulle kunna motverka de brister som finns i systemet, främja uppförandet av fler hyresrätter och stärka hyresrätten som boendeform. En mer flexibel hyressättning skapar en större mångfald i utbudet. Det finns även anledning att successivt reformera bruksvärdessystemet för det befintliga bostadsbeståndet genom att tydligare koppla hyreshöjningar till konsumenternas efterfrågan. Besittningsskyddet ska dock även fortsättningsvis vara starkt, och förändringar i bruksvärdessystemet ska kombineras med bestämmelser som ger hyresgästerna förutsägbara villkor och ett skydd mot plötsliga hyreshöjningar. Det är regeringens uppgift att vidta åtgärder för en reformering av hyressättningssystemet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26 samt 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34 samt 2016/17:1282 av (M), 2016/17:2515 av och (båda SD), 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2721 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3328 av (M), 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 4, 2017/18:2297 av och (båda SD), 2017/18:2620 av (S), 2017/18:2972 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 41 och 45, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 23. Det s.k. påtaglighetsrekvisitet innebär att hyresnämnden vid en hyresprövning inte ska anse en hyra som skälig om den är ”påtagligt högre än hyran för lägenheter som är likvärdiga”. Detta har i praxis lett till att de privata värdarna har kunnat ligga flera procentenheter högre än de allmännyttiga hyrorna vid jämförelseprövningar. Motivet för att införa rekvisitet var att få en prisrörlighet på marknaden när allmännyttan hade en normerande roll, vilket är fallet. Så länge de privata värdarnas hyror ingår i hyresnämndens jämförelsematerial är det naturligt att påtaglighetsrekvisitet också försvinner. Jag anser därför att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort. Genom lagstiftningen avskaffades självkostnadsprincipen och allmännyttans hyresnormerande roll. Hyror ska fortfarande sättas utifrån bruksvärdet, men parterna har inte längre ankaret i form av kostnaden för att driva ett allmännyttigt bostadsbolag att utgå från i sitt arbete. Det innebär att relationen mellan två fastigheter med skilda bruksvärden kan fastställas, men att det är desto svårare för parterna att enas om vad det totala hyresuttaget ska vara. Detta har medfört en ökad konfliktnivå i hyresförhandlingarna och ett ökat antal prövningar i hyresnämnden av fastställande av bruksvärdeshyra efter genomförda standardförbättringar. På många orter finns ett arbete mellan parterna med olika former av systematisering av hyresstrukturen. Det innebär i korthet att parterna kommer överens om poängsystem för olika bruksvärden för att sedermera skapa en mer konsekvent och transparent hyresstruktur. En systematisering av hyresstrukturen där bruksvärdet återspeglar den generella hyresgästens värderingar är något som parterna på hyresmarknaden generellt är positiva till. För att en systematisering av hyresstrukturen på en ort ska genomföras måste parterna på hyresmarknaden enas om en rekommendation för fastighetsägarna på orten. Det måste därtill finnas incitament för båda parter att förhandla fram en sådan systematisering. Med dagens lagstiftning har enskilda fastighetsägare, exempelvis i lägen som betraktas som mindre attraktiva, inte något intresse av att delta i en sådan uppgörelse. Flera sådana fastighetsägare kan med dagens lagstiftning allvarligt skada förutsättningarna för en systematisering genom att driva ärenden i hyresnämnden och få upp hyrorna högre än vad poängsystemet i systematiseringen skulle medge. Detta minskar i förlängningen incitamentet för varje enskild fastighetsägare att delta i en systematisering. För att komma till rätta med detta föreslår jag att uppgörelser mellan parterna om systematisering av hyresstrukturen på orten blir hyresnormerande. När avtal om systematisering tecknats av parterna ska poängsystemet utgöra bruksvärdet på orten och därmed utgöra vägledning för hyresnämndens bedömningar. Detta ska gälla oavsett om faktiskt genomförande av den nya hyresstrukturen har skett fullt ut eller inte. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att ändra hyreslagen i detta avseende. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Presumtionshyror, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 31, 34 och 35 samt 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 5. När presumtionshyror infördes av Alliansen innebar det en möjlighet att bygga fler lägenheter eftersom det gav en större frihet att sätta hyran efter efterfrågan. kan i praktiken avvisa förhandlingsinitiativ från fastighetsägare om presumtionshyresnivåer. Det försvårar för fastighetsägare att få lönsamhet i nybyggnader, vilket minskar intresset för att bygga. Jag vill därför att förhandlingsmonopol och veto vid presumtionsförhandlingar avskaffas för att öka förutsättningarna för nybyggnad. Det är regeringens uppgift att återkomma till med nödvändiga lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Presumtionshyror, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 33–35 samt 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 5. Systemet med presumtionshyror har misslyckats. Att tillåta en friare hyressättning med presumtionshyror vid nytecknande av kontrakt och fri hyressättning i avtal mellan hyresvärd och hyrestagare inom presumtionshyressystemet skulle kunna motverka de brister som finns, främja uppförandet av fler hyresrätter och stärka boendeformens roll som första boende. Den korta period som presumtionshyran undantas från bruksvärdesprövningen driver upp hyran eftersom den bara kan bidra till att finansiera kalkylen för husets uppförande under . Om presumtionshyran kunde få fortsätta att gälla , skulle man i stället få en mer plan hyressättning. Motpart och innehavare av förhandlingsmonopolet för presumtionshyrorna är . Den roll innehar vid förhandlingar för presumtionshyror motsvarar ett veto. gett sitt nej, finns det inte någon möjlighet att fortsätta en ambition att bygga med presumtionshyra genom att driva ärendet i hyresnämnden eller genom medlingspart. Det saknas ett institutionellt regelverk eller en nationell överenskommelse med om vad presumtionshyresförhandlingar ska innehålla för parametrar och vad som ska styra dessa förhandlingar. Trots att presumtionshyrorna ska baseras på byggherrens kostnader förekommer uppgifter om att förhandlare kommer till förhandlingsbordet med egna kalkyler över dessa kostnader. De egna kalkylerna stöder sedan önskade hyresnivå. Det saknas också klarhet i hur en presumtionshyra kan justeras . Hyreslagen anger att det ska vara ”skäligt med hänsyn till den allmänna hyresutvecklingen på orten”. accepterar dock i praktiken inte några hyreshöjningar och hänvisar till att presumtionshyran ligger högt från början. Med anledning av den hämmande verkan för tillkomsten av presumtionsavtal som roll innebär , anser jag att vetorätten vid förhandlingarna bör avskaffas. Regeringen bör utarbeta och återkomma till med förslag till nödvändiga lagändringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 20, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2016/17:651 av (L). har vi en situation då renoveringar och ombyggnader av bostäder knappt blir av, som de kan innebära orimligt stora hyreshöjningar. Med höga hyreshöjningar är det många som inte har råd att bo kvar, och därmed är hyresgästens besittningsskydd i praktiken hotat. Många renoveringar är nödvändiga, särskilt i de fall då det löpande underhållet brustit. Renoveringarna måste dock ske med social hållbarhet i åtanke. Det är avgörande att hyresgästerna får ta del av planeringen redan i ett tidigt skede och möjlighet att påverka. Även efter en upprustning ska alla ha råd och möjlighet att bo kvar i sitt hem utan ekonomiska svårigheter. ger i sitt betänkande förslag på ett antal åtgärder för att stärka inflytandet för hyresgäster vid renovering och ombyggnad. Jag anser att hyresgästernas makt och inflytande över berörda renoveringar måste öka betydligt. En ökad insyn leder till bättre kännedom om de faktiska kostnaderna och skapar därmed en bättre grund för vilka beslut man som hyresgäst väljer att ta. tar fasta på att många hyresgäster upplever information om hyran efter ombyggnaden som viktig. Hyresgäster upplever att det är svårt att ta ställning till åtgärder utan att veta vad den slutgiltiga hyran kommer att bli. Enligt utredningen skulle detta underlättas genom att parterna på förhand förhandlar om hyran. Även om det finns vissa svårigheter med ett sådant förslag menar jag att det är av vikt att ge hyresgästerna bättre information än om kommande hyra. Hyresvärden bör därför åläggas att på förhand ge en uppskattning av hur hög hyran kommer att bli efter ombyggnaden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2016/17:651 av (L). För att hyresrätten ska vara en attraktiv boendeform behöver spelreglerna vara långsiktiga och hyresgästen ha möjlighet att påverka sitt boende genom egna val. upplever många hyresgäster att de exempelvis inte ges möjlighet att framföra sina önskemål i samband med ombyggnader och renoveringar. Dagens stelbenta regler om hyressättning fungerar i praktiken dessutom kostnadsdrivande vid ombyggnad och renovering, eftersom sådana åtgärder är ett av få tillfällen när hyresvärden kan verka för mer genomdrivande förändringar av hyrorna. har presenterat förslag för att förändra hyresgästens ställning, bl.a. genom skärpta krav på innehållet i meddelanden om ombyggnad och skärpt skälighetsbedömning vid hyresnämndens prövning om åtgärder. Sådana förslag är intressanta och bör prövas i det fortsatta arbetet. Jag anser att det är angeläget att regeringen påskyndar arbetet med betänkande och återkommer med lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 7, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 7–9, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 39, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29 samt 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 14, 20 och 22, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 2 och 2016/17:1501 av i (M) yrkande 4, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 24, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2017/18:3169 av i (M) yrkande 4. Situationen på bostadsmarknaden kräver ett mer effektivt nyttjande av redan befintligt bestånd. Privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden är ett viktigt komplement till den ordinarie bostadsmarknaden och en möjlighet att få fler boenden på kort sikt. Mot bakgrund av hur stort bostadsunderskottet är, och hur bostadsbyggande tar, går det knappast att bygga bort bostadsbristen helt. Den låga rörligheten och det låga nyttjandet på bostadsmarknaden gör att befintliga bostäder inte används tillräckligt effektivt. Detta bidrar dessvärre till att förvärra bristen på bostäder och gör det svårare att flytta till arbete och studier här och . Fokus behöver ligga på att skapa en fungerande bostadsmarknad som ger förutsättningar för att hyra ut i andra hand. Bostäder ska inte behöva stå tomma när någon tillfälligt inte behöver dem. Vi anser mot bakgrund av detta att det måste bli enklare att hyra ut privatbostäder i andra hand. Om det blir enklare för privatpersoner att hyra ut i andra hand ökar också kommunernas möjligheter att ordna boenden till de nyanlända som anvisas till kommunen. För att förenkla privatuthyrning i andra hand bör bostadsrättsinnehavarnas ställning gentemot bostadsrättsföreningarna vad gäller andrahandsuthyrning stärkas. Vidare bör privatuthyrningslagen gälla även i de fall då privatpersoner äger och hyr ut flera bostäder. Genom att införa en möjlighet att hyra ut varje rum i en studentlägenhet separat, skulle utnyttjandet av studentlägenhetsbeståndet effektiviseras. För att ytterligare underlätta privatuthyrning bör även en generösare beräkning av andrahandshyran övervägas. Regeringen bör återkomma till med förslag till nödvändiga lagändringar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2016/17:1501 av i (M) yrkande 4, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 7, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 7–9, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 39, 2017/18:3169 av i (M) yrkande 4, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29 samt 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 14, 20 och 22. Den som bor i hyresrätt i andra hand och har betalat för mycket i hyra kan vända sig till få hyran prövad i efterhand.