bet · H601KU7 · 2018-11-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i riksdagsordningen och offentlighets- och sekretesslagen. De föreslagna ändringarna innebär bl.a. att inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnas till av kommissionen, att förslag till rättsakter och inte bara utkast till lagstiftningsakter ska vara undantagna från granskningsförfarande, att protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en lagstiftningsakt inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i kammaren, samt att det införs en bestämmelse om en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpningen (Europol). Förslagen grundar sig på de lagförslag som den parlamentariska lämnade i betänkandet EU-arbetet i (2017/18:URF1). Ändringarna föreslås träda i kraft . En följdmotion har väckts med anledning av framställningen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (SD). I förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen föreslås ändringar i huvudbestämmelser i riksdagsordningen. Utskottet förordar att dessa ändringar beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Framställning 2017/18:RS8 EU-arbetet i . Fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkt skyldighet för regeringen att samråda med 1.Riksdagens behandling av grön- och vitböcker, punkt 1 (SD) 2.Proportionalitetstest i subsidiaritetsprövningen, punkt 5 (SD) 3.Stärkt skyldighet för regeringen att samråda med , punkt 6 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Riksdagsstyrelsens lagförslag Bilaga 3 Reservanternas lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut behandling av grön- och vitböcker antar 9 kap. 20 § riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Därmed bifaller framställning 2017/18:RS8 punkt 1 i denna del och avslår motion 2018/19:19 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Övriga ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser och som inte omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller framställning 2017/18:RS8 punkt 1 i denna del. Ändringar i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser. Därmed bifaller framställning 2017/18:RS8 punkt 1 i denna del och avslår motion 2018/19:19 av m.fl. (SD) yrkande 3. Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller framställning 2017/18:RS8 punkt 2. 2018/19:19 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Stärkt skyldighet för regeringen att samråda med 2018/19:19 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning Riksdagsstyrelsen beslutade att sammankalla en parlamentarisk kommitté med uppdraget att utreda arbete med EU-frågor. Uppdraget var resultatet av ett tillkännagivande som beslutat om på förslag (bet. 2015/16:KU16 s. 41). anförde bl.a. att kommittén borde genomlysa och studera gällande bestämmelser för arbete med EU-frågor och hur detta arbete bedrivs i praktiken för att utröna huruvida funktionsfördelningen mellan och regeringen har förändrats, och för att kunna förhålla sig till de pågående diskussionerna och utvecklingstendenserna i EU-samarbetet. Det var enligt utskottet även angeläget att belysa om arbete med EU-frågor bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och om formerna för arbetet är ändamålsenliga och ger bästa möjliga förutsättningar för att fullgöra sina uppgifter. Den parlamentariska överlämnade betänkandet EU-arbetet i (2017/18:URF1). Kommittén bedömer att arbetsformer när det gäller EU-frågorna i huvudsak är adekvata. Kommittén lämnar dock vissa förslag på förändringar, varav några avser lagändringar. I framställning 2017/18:RS8 EU-arbetet i föreslår riksdagsstyrelsen att ska anta förslag till ändringar i riksdagsordningen, förkortad RO, och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Förslagen grundar sig på kommitténs lagförslag. Lagförslagen föreslås träda i kraft . En följdmotion (SD) har väckts med anledning av framställningen. Enligt 8 kap. 21 § regeringsformen ska ett yttrande från Lagrådet inhämtas innan beslutar om bl.a. lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar. I framställningen föreslås ändringar i OSL. Den föreslagna ändringen är emellertid en följdändring och enligt utskottets mening av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Riksdagsstyrelsens lagförslag finns i bilaga 2. I framställningen föreslår riksdagsstyrelsen ändringar i RO och OSL. ̶ att inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker som överlämnats till av kommissionen ̶ att förslag till rättsakter och inte bara utkast till lagstiftningsakter ska vara undantagna från granskningsförfarande ̶ att talmannen i samråd med gruppledarna ska få bestämma att dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU ska granskas av ̶ att protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en lagstiftningsakt inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i kammaren ̶ att bestämmelsen om att regeringen i vissa fall ska överlägga med ska tas bort och att det ska anges i RO att vad som yttras vid regeringens samråd med , i stället för som vid nämndens överläggningar med regeringen, ska nedtecknas i läsbar form ̶ att det införs en bestämmelse om att genom utskottens och ledamöter deltar i det parlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater och med samt ̶ att det införs en bestämmelse om en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpningen (Europol). Dessutom föreslås en ändring i OSL som är en följd av den ändring i RO som innebär att det där talas om regeringens samråd med i stället för nämndens överläggningar med regeringen. Utskottets förslag i korthet antar riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i riksdagsordningen och offentlighets- och sekretesslagen om arbete med EU-frågor och avslår två motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (SD). behandling av grön- och vitböcker ska enligt 9 kap. 20 § RO behandla grön- och vitböcker som överlämnas till . Utöver det kan talmannen i samråd med gruppledarna bestämma att även andra dokument från EU ska behandlas av . I praktiken har de dokument från EU som tagits upp för behandling till övervägande del varit meddelanden och rapporter från kommissionen. Riksdagsstyrelsen föreslår att inte längre ska vara tvungen att behandla grön- och vitböcker. Riksdagsstyrelsen konstaterar, i likhet med den parlamentariska , dels att betydelsen av grön- och vitböcker har minskat, dels att det urval som i praktiken har gjorts av i den valfria behandlingen av EU-dokument tyder på ett ansvarskännande och en kapacitet i att välja ut lämpliga dokument för behandling. Grön- och vitböcker kan enligt riksdagsstyrelsen utgöra sådana centrala strategiska dokument som granskningsförfarandet tar sikte på, men de måste inte vara det. Med den föreslagna ändringen kan enligt riksdagsstyrelsen granska även grön- och vitböcker om deras innehåll motiverar det. För att bättre återspegla den praxis som har utvecklats när det gäller vilka dokument som kan ta upp till granskning föreslår riksdagsstyrelsen också att det inte för granskning ska krävas att ett dokument från EU ska ha överlämnats till . Det betyder enligt riksdagsstyrelsen att även på egen hand kan hämta hem ett dokument för granskning. Det som kan omfattas är dokument som inte i strikt mening är dokument från EU:s institutioner men som har upprättats på uppdrag av en eller flera sådana institutioner. En sådan ordning stämmer enligt riksdagsstyrelsen överens med hur praxis har kommit att utveckla sig. Ett tillägg föreslås också som tydliggör att kan ta upp dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i EU till granskning. Riksdagsstyrelsen föreslår också att lagtexten ska ändras så att de aktuella dokumenten ska granskas, inte behandlas, av . Ordet granskning speglar enligt riksdagsstyrelsen det gängse språkbruket. Det understryker vidare att de krav som ställs på utskottshanteringen i dessa ärenden är lägre än när det gäller andra riksdagsärenden. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att det ska preciseras i lagtexten att undantaget från granskningsmöjligheter inte bara ska omfatta utkast till EU:s lagstiftningsakter utan även andra förslag till rättsakter. Därmed klargörs enligt riksdagsstyrelsen att det är olämpligt att granskar förslag till rättsakter som genom regeringen deltar i förhandlingar om förslagen. Syftet med undantaget är därmed enligt riksdagsstyrelsen att ska granska frågor under deras tidiga hantering inom EU för att de svenska ställningstagandena ska kunna få genomslag inom EU. Riksdagsstyrelsen gör härutöver bedömningen att kommissionen även i fortsättningen bör uppmärksammas på beslut om ett utlåtande om granskning av ett dokument som härrör från kommissionen och att bör acceptera att ett sådant utlåtande kan uppfattas som bidrag i en dialog mellan kommissionen och som nationellt parlament. Det bör dock enligt riksdagsstyrelsen inte införas någon bestämmelse om att ett sådant beslut ska meddelas kommissionen genom en skrivelse. Det står därmed klart att verkan av beslut om granskningsutlåtanden inte påverkas. De synpunkter som kommer till uttryck i ett granskningsutlåtande är enligt riksdagsstyrelsen alltjämt att betrakta som preliminära och av konstitutionellt oförbindande karaktär. Kammarens beslut binder heller inte i rättslig mening regeringen, som därmed inte kan anses göra sig skyldig till en överträdelse av någon bestämmelse i grundlag eller annan lag om den företräder en ståndpunkt som står i strid med kammarens beslut. Anmälan i kammaren av protokollsutdrag efter subsidiaritetsprövningar Riksdagsstyrelsen föreslår att det i RO:s tilläggsbestämmelse 6.13.1 ska anges att protokollsutdrag från ett utskott om att ett utkast till en av EU:s lagstiftningsakter inte strider mot subsidiaritetsprincipen ska tas upp på föredragningslistan till ett sammanträde i kammaren. En sådan anmälan i kammaren, som görs även om RO inte kräver det, är inte bara en formalitet utan fyller enligt , som riksdagsstyrelsen hänvisar till, en demokratisk kontrollfunktion eftersom varje enskild riksdagsledamot därmed har möjlighet att begära ordet i kammaren i anslutning till anmälan. Riksdagsstyrelsens bedömning är vidare att utskotten även i fortsättningen bör kunna samråda med den kommunala och regionala nivån vid sin subsidiaritetsprövning för att inhämta information om eventuella subsidiaritetsproblem ur eller regional synvinkel. Kontakter kan t.ex. tas mellan partier och deras kommunala och regionala partiorganisationer eller mellan utskotten och Kommuner och Landsting. Regeringens överläggning och samråd med Riksdagsstyrelsen konstaterar att det i RO anges att regeringen, utöver att samråda med om frågor som ska beslutas i rådet, ska överlägga med nämnden i andra frågor om arbete i EU när nämnden av särskilda skäl begär en sådan överläggning (7 kap. 14 §). Bestämmelsen om regeringens överläggningar med har aldrig tillämpats. Riksdagsstyrelsen konstaterar vidare att utskotten ansvarar för att begära och genomföra de överläggningar som de ser behov av samt för att vara aktiva redan i EU-frågans inledande fas. Riksdagsstyrelsen föreslår att det inte längre ska anges i RO att regeringen ska överlägga med i andra frågor om arbetet i EU än frågor som ska beslutas i rådet när begär det. Genom förslaget tydliggörs att utskotten inte kan överlåta denna uppgift till . Som en följd av förslaget föreslår riksdagsstyrelsen också dels att det i RO:s tilläggsbestämmelse 7.15.5 ska anges att vad som yttras vid regeringens samråd med ska nedtecknas i läsbar form, i stället för som vad som yttrats vid överläggningar med regeringen, dels att det i hänvisningen till denna tilläggsbestämmelse i 41 kap. 1 § OSL ska göras motsvarande ändring. Dessutom gör riksdagsstyrelsen bedömningen att regeringens informations- och samrådsskyldighet gentemot även i fortsättningen bör omfatta s.k. A-punkter och att möjligheter att hålla offentliga sammanträden inte bör ändras. Riksdagsstyrelsen vill understryka vikten av att statsråd är närvarande vid överläggningar med utskotten om EU-frågor och vid samråd i men anser inte att frågan behöver tydliggöras ytterligare. Riksdagsstyrelsen föreslår att det införs en bestämmelse om att genom utskottens och ledamöter deltar i det interparlamentariska samarbetet mellan de nationella parlamenten i EU:s medlemsstater och med . På det sättet synliggörs deltagande i det interparlamentariska samarbetet i EU. Någon ändring i sak är inte avsedd. Riksdagsstyrelsen ställer sig bakom det gällande synsättet att det är partiföreträdarna i utskotten och , och inte utskotten och som riksdagsorgan, som står bakom eventuella åsiktsyttringar, samt att uttalanden från sida förutsätter beslut av kammaren. Delegation till kontrollgruppen för Europol Riksdagsstyrelsen föreslår också att det ska anges i RO att väljer fyra ledamöter i en delegation till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol. Delegationen ska väljas för valperiod och ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . m.fl. (SD) begär i motion 2018/19:19 att ska avslå riksdagsstyrelsens förslag att det inte längre ska vara obligatoriskt för att granska grön- och vitböcker (yrkande 1). Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att de protokollsutdrag som rör subsidiaritetsprövningarna som ska anmälas i kammaren också ska innehålla eventuella reservationer (yrkande 3). Motionärerna anför att även om utskotten i de flesta fall kommer att granska grön- och vitböcker även utan att detta är obligatoriskt bidrar ett obligatorium till ökad insyn och informationsspridning. Det bör därför behållas. Om de protokollsutdrag som ska anmälas i kammaren också innehåller uppgift om eventuella reservationer i utskottet tydliggörs enligt motionärerna den parlamentariska processen och partiernas ståndpunkt. Grön- och vitböcker är skriftliga underlag i kommissionens beredningsprocess. Enligt nuvarande bestämmelser (9 kap. 20 § första stycket RO) ska grön- och vitböcker som överlämnas till av kommissionen behandlas av . Talmannen får efter samråd med gruppledarna bestämma att även andra dokument från EU, med undantag för utkast till lagstiftningsakter, ska behandlas av . ska också pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen (andra stycket). Enligt 10 kap. 3 § tredje stycket RO ska utskottet i de fall det inte avger ett utlåtande genom ett protokollsutdrag anmäla till kammaren att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Enligt 10 kap. 11 § RO har en ledamot rätt att till ett betänkande eller utlåtande lämna en reservation. När bestämmelsen om anmälan av protokollsutdrag till kammaren infördes anförde riksdagsstyrelsen att reservationsrätten skulle gälla oavsett om utskottets beslut i ett subsidiaritetsärende lämnades i ett utlåtande eller i ett protokollsutdrag (framst. 2008/09:RS4 s. 64). Utskottens sammanträdesprotokoll är s.k. beslutsprotokoll; i sådana ska det bl.a. stå vilket beslut som har fattats i ett visst ärende och vilka som har fattat beslutet. I den mån det förekommer reservationer eller avvikande meningar antecknas detta. Regeringen ska fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU (10 kap. 10 § regeringsformen). Regeringen ska bl.a. överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i EU som utskotten bestämmer (7 kap. 12 § RO) och samråda med inför beslut i rådet (7 kap. 14 § RO). Avsikten med uppdelningen av uppgifter mellan utskotten och var att stärka utskottens roll i arbete med EU-frågor och begränsa uppgifter till att fokusera på de frågor där beslut ska fattas i rådet (bet. 2005/06:KU21 s. 30 f.). Europols uppgift är att stödja medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. Av den s.k. Europolförordningen (och rådets förordning [EU] 2016/794 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning) följer att kontrollen av Europols verksamhet ska utföras av en specialinriktad gemensam parlamentarisk kontrollgrupp inrättad gemensamt av de nationella parlamenten och ansvariga utskott. Kontrollgruppen ska utöva politisk övervakning av hur Europol i sin verksamhet fullgör sitt uppdrag, vilket omfattar konsekvenser för fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter (artikel 51). Utskottet konstaterar att det även med den föreslagna ändringen kommer att vara möjligt för att behandla grön- och vitböcker, men att behandlingen kan koncentreras på de dokument vars sakliga innehåll motiverar det. Utskottet ställer sig bakom riksdagsstyrelsens överväganden i denna del. Även i övrigt delar utskottet de överväganden och bedömningar som görs i framställningen. Det innebär att utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens lagförslag och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet förordar att antar riksdagsstyrelsens förslag till ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser enligt det förfarande som följer av 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Det innebär att lagen antas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att förtydliga proportionalitetsbedömningen inom ramen för subsidiaritetsprövningar. Jämför reservation 2 (SD). m.fl. (SD) yrkar i motion 2018/19:19 yrkande 2 ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att det i RO:s bestämmelse om utskottens prövning av om ett utkast till lagstiftningsakt är förenligt med subsidiaritetsprincipen ska förtydligas att det inom ramen för denna prövning också kan göras ett proportionalitetstest. Motionärerna anför att har slagit fast att utskotten inom ramen för subsidiaritetsprövningen även kan göra ett proportionalitetstest, dvs. pröva huruvida förslagen inskränker det nationella lagstiftningsutrymmet i alltför stor utsträckning. Denna praxis bör förtydligas i RO och bör dessutom utvecklas så att proportionalitetsbedömningar konsekvent görs i samband med subsidiaritetsbedömningarna. Regeringen bör vidare vara bunden av de synpunkter som för fram i sina motiverade yttranden i subsidiaritetsprövningarna. Lissabonfördraget ger de nationella parlamenten en särskild roll när det gäller kontrollen av hur subsidiaritetsprincipen tillämpas. Innebörden av subsidiaritetsprincipen framgår av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen: Enligt subsidiaritetsprincipen ska unionen på de områden där den inte har exklusiv befogenhet vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna […] och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på unionsnivå. Unionens institutioner ska tillämpa subsidiaritetsprincipen i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitets- principerna. Enligt artikel 5 i protokollet ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om det är kommissionen eller någon annan som är förslagsställare. Enligt artikel 5.3 i ska de nationella parlamenten se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med det förfarande som anges i protokollet. Varje nationellt parlament (eller kammare i ett sådant parlament som har två kammare) får lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande om parlamentet eller kammaren anser att det aktuella utkastet inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen. , rådet och kommissionen ska ta hänsyn till alla motiverade yttranden från de nationella parlamenten. Enligt 9 kap. 20 § andra stycket RO ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprincipen. prövar samtliga utkast till lagstiftningsakter som översänds i enlighet med protokoll nr 2 om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. har noterat att det av fördragens och protokollets ordalydelser inte följer någon skyldighet för de nationella parlamenten att följa proportionalitetsprincipens tillämpning (bet. 2010/11:KU18). Av detta torde dock inte, ansåg utskottet, motsatsvis kunna dras någon slutsats om att de nationella parlamenten inte får eller bör göra en sådan prövning inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Tvärtom ansåg utskottet att det finns visst stöd i litteraturen och i praxis för att ett visst mått av proportionalitetsbedömning kan anses ingå inom ramen för subsidiaritetsprövningen. Av orden ”endast om och i den mån” fick det, enligt utskottet, anses framgå att subsidiaritetsprövningen innefattar ett proportionalitetskriterium och att det därav följer att den föreslagna åtgärden inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Utskottet underströk dock att subsidiaritetsprövningen handlar om att avgöra om en åtgärd bör vidtas på medlemsstatsnivå eller unionsnivå, inte om att framföra synpunkter i sak på den föreslagna åtgärden. Utskottet har därefter hänvisat till dessa uttalanden i ett stort antal betänkanden (se t.ex. bet. 2014/15:KU5, bet. 2015/16:KU5, bet. 2016/17:KU5 och bet. 2017/18:KU5). underströk (2017/18:URF1 s. 191) att i subsidiaritetsprövningen agerar i förhållande till EU:s institutioner, närmare bestämt , Europeiska unionens råd och kommissionen. Därav följer att eventuella motiverade yttrande med anledning av en subsidiaritetsprövning inte kan anses binda regeringen till någon ståndpunkt i subsidiaritetsfrågan. Regeringen kan emellertid enligt kommittén ha ett egenintresse av att informera sig om resultatet av en subsidiaritetsprövning, eftersom detta visar rådande åsiktsförhållanden i och därmed är en gångbar ståndpunkt för regeringen i subsidiaritetsavseende att föra fram i EU-samarbetet. I slutändan är det alltid upp till regeringen att under konstitutionellt ansvar bedöma om de ståndpunkter den för fram i EU har tillräckligt stöd i . Som utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen uttalat finns det stöd för uppfattningen att ett visst mått av proportionalitetsbedömning kan anses ingå i subsidiaritetsprövningen. Enligt utskottets mening saknas det emellertid anledning att reglera denna fråga. I likhet med kommittén kan utskottet vidare konstatera att ett motiverat yttrande från i ett subsidiaritetsärende riktar sig till EU:s institutioner, inte till regeringen. Ett sådant yttrande kan därmed inte anses binda regeringen. En annan sak är att regeringen ändå kan finna anledning att rätta sig efter ståndpunkt, och att regeringen alltid i förhållande till agerar under parlamentariskt ansvar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Stärkt skyldighet för regeringen att samråda med Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringens skyldighet att samråda med ska stärkas och förtydligas. Jämför reservation 3 (SD). Riksdagsstyrelsen anser att samrådet i ger ett mervärde i förhållande till överläggningarna i utskott eftersom nämnden har en överblick över samtliga frågor som behandlas vid rådsmöten och därför kan beakta de kopplingar som kan finnas mellan olika frågor.