bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande skolfrågor och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. I betänkandet finns 28 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 1.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (M) 2.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (SD) 3.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (L) 4.Åtgärder för att höja kunskapsresultaten, punkt 1 (KD) 5.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (M) 6.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (SD) 7.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (V) 8.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (L) 9.Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, punkt 2 (KD) 10.Val av skola, punkt 3 (V) 11.Val av skola, punkt 3 (KD) 12.Ett fritt och aktivt skolval, punkt 4 (M, C, L, KD) 13.Fristående skolor, punkt 5 (M) 14.Fristående skolor, punkt 5 (SD) 15.Fristående skolor, punkt 5 (C) 16.Fristående skolor, punkt 5 (V) 17.Fristående skolor, punkt 5 (L) 18.Fristående skolor, punkt 5 (KD) 19.Nya religiösa friskolor, punkt 6 (SD, L) 20.Tillsyn, punkt 7 (SD) 21.Tillsyn, punkt 7 (C) 22.Tillsyn, punkt 7 (V) 23.Tillsyn, punkt 7 (KD) 24.Särskilda undervisningsformer, punkt 8 (M) 25.Särskilda undervisningsformer, punkt 8 (C) 26.It i skolan, punkt 9 (M) 27.It i skolan, punkt 9 (C) 28.It i skolan, punkt 9 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten 2017/18:519 av (M), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 24 och 26, 2017/18:1394 av (S), 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2025 av (M), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 31, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 38 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Reservation 4 (KD) Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 2017/18:499 av (L) yrkande 7, 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 av (SD), 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Reservation 9 (KD) 2017/18:1672 av (MP) yrkandena 4 och 6, 2017/18:2244 av Finn och (båda M), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 10 (V) Reservation 11 (KD) Ett fritt och aktivt skolval 2017/18:1444 av (M), 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 31 och 33. Reservation 12 (M, C, L, KD) 2017/18:23 av (SD), 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:1243 av (M), 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (L) Reservation 18 (KD) 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 24. Reservation 19 (SD, L) 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 30 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 34 och 35. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Reservation 22 (V) Reservation 23 (KD) 2017/18:1788 av (C) yrkande 2, 2017/18:2213 av och (båda S), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3489 av och (båda C) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 7 och 10. Reservation 24 (M) Reservation 25 (C) 2017/18:670 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 14, 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. Reservation 26 (M) Reservation 27 (C) Reservation 28 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (S), (SD), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 82 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor i skolväsendet från allmänna motionstiden /18. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionerna rör bl.a. frågor om åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor, tillsyn, särskilda undervisningsformer och it i skolan. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och huvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst motioner från den allmänna motionstiden om övergripande frågor i skolväsendet. Utskottet behandlar även frågor om lärare och elever i utskottets planerade betänkande 2017/18:UbU19 och grundläggande frågor om utbildningen i utskottets planerade betänkande 2017/18:UbU20. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förslag på olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten och undervisningstiden. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (L) och 4 (KD). Åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 1 vill motionärerna inrätta nationella kvalitetskrav för skolan. Motionärerna vill se ett tydligare nationellt ansvar med nationella kvalitetskrav för att vända utvecklingen på de skolor där det finns brister och anser att det behövs reformer som snabbt identifierar de skolor som inte klarar kunskapsuppdraget och genomför de åtgärder som krävs för att lyfta resultaten. I yrkande 31 begärs tydligare kunskapskontroller mellan årskurserna. Motionärerna framhåller att övergången från förberedelseklass till ordinarie klass inte är formaliserad och vill att tar fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för att få gå vidare från en klass till en annan. I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 8 ser motionärerna skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor som en central jämställdhetsfråga. Motionärerna förespråkar en skolpolitik med höga förväntningar på eleverna, trygghet i klassrummet och skickliga lärare som ges goda förutsättningar att undervisa. Med mer kunskap om genusfrågor i skolan kan enligt motionärerna lärare och personal arbeta mer effektivt för att könsrollerna inte ska påverka individen negativt. I kommittémotion 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs att lägre årskurser ska ges möjlighet att erbjuda läxhjälp på fritis. En av tankarna bakom fritis är att komplettera hemmet och föräldrarna, och det skulle vara både naturligt och effektivt om fritis skulle kunna komplettera hemmet med läxhjälp. Verksamheten inom fritis kommer att behöva personalförstärkningar efter en sådan reform, men det blir ändå enligt motionärerna mer förmånligt än att anställa extra lärare för att skolan ska erbjuda läxhjälp. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 26 anser motionärerna att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan och avvisar därmed förslag om att ta bort läxor som ett inslag i lärandet. I stället ska elever erbjudas läxhjälp, som i de lägre årskurserna ska erbjudas på Fritis. I kommittémotion 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 20 anser motionärerna att man behöver vidta åtgärder med anledning av att pojkar har sämre prestationer i skolan. Pojkarnas sämre prestationer är ett jämställdhetsproblem och ett framtida samhällsproblem som behöver åtgärdas. Lösningar i form av en ökad medvetenhet hos lärarkåren, ett bättre individuellt perspektiv för varje elev och smidigare övergångar mellan grundskola, högre utbildning och arbetsliv framhålls enligt motionärerna av . I motion 2017/18:1394 av (S) behandlar motionären frågan om åtgärder för att få fler unga att klara skolan. Motionären framhåller att kommuner och huvudmän inte ger tillräckligt stöd till skolorna, särskilt när det gäller långvarig frånvaro med en komplex problembild och att de behöver se till att insatserna följs upp och utvärderas. I motion 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 1 behandlas för- och uppdrag. Enligt motionärerna är tiden i lågstadiet viktig att ta vara på. För att ge mer tid till varje elev behöver klasserna i vissa kommuner minska, medan det i andra kommuner behöver anställas fler behöriga lärare. I motion 2017/18:519 av (M) vill motionären att man ser över möjligheten att införa fler skoldagar per läsår och utöka den garanterade undervisningstiden i . En ytterligare utökad garanterad undervisning skulle enligt motionären vara ett led i att minska stressen och öka möjligheterna för att fler elever ska hinna uppnå de grundläggande kunskapsmålen. I motion 2017/18:2025 av (M) begärs att den nationella timplanen bör ange undervisningstid alternativt timmar för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i . Den faktiska undervisningstiden eller timmar beror på antalet veckor som används vid schemaläggning per läsår. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 24 begärs att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs och öka möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i undervisningen. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 14 anser motionärerna att undervisningstiden i ämnet svenska med fokus på läsning bör utökas . Utvecklingen under ett flertal år har varit att den faktiska tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. Vi bedömer att det kommer att behövas mer insatser för att värna en god utveckling av läsförståelsen. I yrkande 38 begärs att det ska införas en stadieindelad timplan som syftar till att underlätta för huvudmännen att garantera att eleverna får den undervisningstid de har rätt till. I en av portalparagraferna i skollagen (2010:800) sägs att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt, och en strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 §). I förarbetena till skollagen anges att de allmänt hållna formuleringarna i första hand utgör en grundval för tolkningen av andra mer konkret utformade bestämmelser (prop. 2009/10:165 s. 634). En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § skollagen. Enligt bestämmelsen ska elever utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas (3 kap. 5 a, 8 och 9 §§ skollagen). De bestämmelser som reglerar stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd kompletteras i skollagen fr.o.m. . Genom ändringen ska användningen av nationella bedömningsstöd ingå i exemplifieringen av på vilka sätt det kan framkomma att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (prop. 2017/18:14, bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). infördes bestämmelser i skollagen om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov (10 kap. 23 a–23 f §§ skollagen). Enligt bestämmelserna ska en huvudman erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. trädde nya bestämmelser (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) i kraft i skollagen om mottagande och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12 a–f §§). Genom ändringarna fördes det bl.a. in bestämmelser i skollagen om att en nyanländs kunskaper ska bedömas. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och vid fördelningen av undervisningstiden. En nyanländ elev som har bedömts enligt ovanstående ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen ska delvis undervisas i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i undervisningen i ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Bakgrund och pågående arbete Internationella undersökningar om kunskapsresultaten i skolan De internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (Timss) och Programme for International Student () mäter resultatutvecklingen i matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Timss genomförs i årskurs 4 och 8 i matematik och naturvetenskap, och genomförs bland 15-åringar (företrädesvis årskurs 9 i ) i matematik, naturvetenskap och läsförståelse. har i båda dessa studier visat sjunkande resultat bland både flickor och pojkar i de högre årskurserna. Den internationella kunskapsmätningen Timss 2015 visar dock ett trendbrott. Efter försämringar i tidigare undersökningar förbättras nu tre av fyra resultat. Fjärdeklassarna förbättrar sig i matematik och når samma nivå i naturvetenskap som i förra undersökningen. Åttondeklassarna blir bättre i både matematik och naturvetenskap. Även i 2015 har den negativa trenden brutits och resultaten är tillbaka på samma nivå som 2009. Efter flera PISA-undersökningar med sjunkande resultat har svenska 15-åringars kunskaper förbättrats. Läsförståelsen och matematiken har förbättrats, och inom naturvetenskap syns tecken på en positiv utveckling. I den förra PISA-undersökningen presterade svenska elever under genomsnittet för inom alla tre kunskapsområdena (2013, rapport 398, s. 32). placerar sig på eller över genomsnittet. När det gäller skillnaden mellan pojkars och flickors prestationer framgår att svenska pojkar och flickor presterar på samma nivå i både naturvetenskap och matematik. I läsförståelse presterar flickor på en högre genomsnittlig nivå än pojkar. Resultatskillnaderna i läsförståelse mellan pojkar och flickor har minskat jämfört med 2012. Detta är ett genomgående mönster i nästan alla . Pirls (Progress in International Reading Literacy Study) är en internationellt jämförande studie som undersöker elevers kunskaper i och attityder till läsning i årskurs 4. I Pirls 2016 deltog för fjärde gången. Totalt deltog 50 länder i Pirls . Pirls 2016 visar ett trendbrott i resultatutvecklingen. Svenska elever har i genomsnitt 555 poäng, vilket är 16 poäng över genomsnittet i EU- och . Eleverna har förbättrat sitt resultat med 13 poäng sedan den förra Pirls-mätningen 2011, då den genomsnittliga poängen var 542 poäng. Det är också en större andel 2016 än 2011 som presterar på en hög eller avancerad nivå. Nedgången berodde till stor del på elevernas sämre läsförmåga när det gällde sakprosa. Detta syns inte längre i Pirls . Där presterar eleverna lika bra när det gäller läsning av både sakprosa och skönlitteratur. Vidare framgår bl.a. att flickor presterar bättre än pojkar. Resultatet gäller bl.a. , övriga och genomsnittet för EU- och . För del är skillnaden mellan flickors och pojkars resultat lika stor nu som vid den första (, Rapport 463 2017). ePirls (Progress in International Reading Literacy Study) är en internationellt jämförande studie som undersöker elevers kunskaper i och attityder till digital läsning i årskurs 4. ePirls genomfördes . Totalt deltog 14 länder i ePirls 2016. ePirls visar att svenska elever har en god digital läsförmåga. De svenska eleverna har i genomsnitt 559 poäng på ePirls-provet, vilket är 13 poäng över genomsnittet för EU- och . Av de 14 deltagande länderna presterar bara , och bättre än . De svenska elevernas resultat på ePirls är 4 poäng högre än på Pirls. Det innebär att eleverna presterar bättre i digital läsning än i läsning av papperstexter. Flickor presterar bättre på ePirls än pojkar. Skillnaden är lika stor som skillnaden mellan flickors och pojkars resultat på Pirls (, Rapport 464 2017). har i uppdrag av regeringen att genomföra insatser i nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844/SU2017/00301/S). Med hjälp av insatserna ska huvudmän, förskolor och skolor få goda möjligheter att utveckla undervisningen och den pedagogiska verksamheten. Insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Insatserna ska riktas till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. redovisade och en plan för åren 2016–2019 när det gäller utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. Genomförandeplanen innefattar åtta olika program: systematiskt kvalitetsarbete, digitalisering, kunskaper och värden, betyg och bedömning, nyanländas lärande, skola och arbetsliv och högre studier, elevhälsa samt styrning och ledning. På finns det information om de insatser som finns tillgängliga inom de olika programmen. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till . Samverkan för bästa skola har även i uppdrag att inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola i dialog med huvudmän genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. Insatserna riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier, och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand (U2015/03357/S). Regeringen fattade beslut om att bredda Samverkan för bästa skola till att, utöver och motsvarande skolformer samt gymnasie- och gymnasiesärskolan, även innefatta förskolan och förskoleklassen (U2017/00301/S). Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen som fått i uppdrag att lämna ett sådant underlag. har ett 60-tal huvudmän (kommuner eller fristående skolor) valts ut för att delta i satsningen. kommer överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . De största insatserna på skolorna gäller stöd för det systematiska kvalitetsarbetet samt insatser gällande undervisning och lärande. Därutöver görs insatser inom områdena betyg och bedömning, trygghet och studiero och extra anpassning och särskilt stöd (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 105). Regeringen tillsatte skolkommission (dir. 2015:35) som skulle lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. I delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen bl.a. en långsiktig plan med utvecklingsområden, som enligt kommissionen utgör en sammanhållen reformstrategi för att råda bot på skolsystemets systemsvagheter. lämnade sedan sitt slutbetänkande, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35), . I slutbetänkandet visar en nulägesbeskrivning på svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av en splittrad ansvarsfördelning och otillräcklig kompensatorisk resursfördelning samt på problem med segregation och ojämlikhet. I budgetpropositionen föreslog regeringen i enlighet med förslag från en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan. Medlen ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vidare vara villkorat, så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. avsatte regeringen för ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan och för en förstärkt investering i de mest utsatta grundskolorna genom att införa en jämlikhetspeng för att öka andelen elever behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 10.1.5 och 10.1.21, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125).