bet · H501UbU10 · 2018-05-18 00:00:00 — Det är därför Alliansen är trygg med att reformen måste följas upp så att det inte blir mer administration. I grunden handlar det om att se till att fler lyckas i skolan, att vi blir blinda för bakgrund, att föräldrarnas bakgrund inte spelar så stor roll för elevernas resultat. Det är därför vi måste sätta in resurserna mycket tidigare än . Om eleverna som inte lyckas får glida vidare i skolsystemet utan extra stöd finns en risk för att den sociala rörlighet vi vill ha minskar och att klassresorna blir färre. Jag tackar statsrådet för arbetet med propositionen, och jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag tänkte i försöka ta debatterna så det går för att visa på skillnaderna mellan de partier som faktiskt har störst ideologiska skillnader i utbildningspolitiken - även om vi kan vara överens om vissa saker. Jag har en fråga till . brukar ganska ofta påpeka att den här regeringen inför reformer och åtgärder som leder till mer administration och att den här regeringens politik inte är bra sett utifrån det som värderar som bra för den svenska skolan, det vill säga mer kontroll, mer av repressiva åtgärder och mer av icke forskningsanknuten politik. Jag undrar bara på vilket sätt man kan dra paralleller till exempelvis betygssystemet, som ni har varit med och förändrat. Trots att det inte finns någon som helst forskning i hela världen som säger att det leder till en förbättrad eller mer likvärdig skola finns det nu ett antal skolor som ska införa eller har infört betyg från lägre åldrar - från årskurs 6 har vi . På vilket sätt kan man dra paralleller från det till läsa-skriva-räkna-garantin? Alliansen har ju gjort så att det förslaget har dragit ut . Jag undrar helt enkelt om är självkritisk. Har det funnits reformer som genomförts under Alliansens tid eller som tvingats igenom av Alliansen under den här regeringens tid som har lett till mer onödig administration och till att man har frångått det som forskningen menar skapar en jämlik skola? Det här med forskning är svårt. Det finns sannolikt inte jättemycket internationell forskning som säger att den läsa-skriva-räkna-garanti som föreslås är någonting som verkligen ger effekt. Däremot finns det rätt mycket forskning som tyder på att särskilt stöd ger effekt och att tidigt stöd är bra - kanske till och med bättre än sent stöd. På det sättet finns det forskningsstöd för förslaget utan att det finns någon direkt forskning kring just den proposition som vi nu tar ställning till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Så är det rätt ofta. Man får läsa forskningsrapporter utifrån den kontext där de finns. En del forskning sker i andra länder. är det beprövad erfarenhet man utgår från. är det forskning som finns i en viss kontext - i , i ett visst land och så vidare. Man får läsa forskningen på det sättet och ta del av den forskning som finns. Tittar man på beprövad erfarenhet ser man att rätt mycket tyder på att betyg är någonting som ofta används i länder runt omkring oss. När det gäller administration, herr talman, skulle jag vilja säga att det finns en stor skillnad mellan onödig administration och kunskapsuppföljning. I de reformer vi genomförde som alliansregeringen satt vid regeringsmakten hade vi fokus på kunskapsuppföljning, och kunskapsuppföljning, betygsättning och prov är inte onödig administration. Jag tycker att det är ganska spännande när och säger två motsatta saker i en och samma mening. I det här fallet var min fråga om är självkritisk mot många av de åtgärder som Alliansen har tvingat fram som har lett till onödig, sa jag tydligt, administration. För att definiera det som är onödigt är det enligt mig det som inte leder till en mer likvärdig och jämlik skola, det som professionen inte håller med om bidrar till utvecklingen av svensk skola och det som forskningen inte kan konstatera har någon effekt för att förbättra svensk skola. Vad kan vi ta för exempel inom den kategorin? Jo, tidigare betyg är ett sådant. Det är absolut inte otydligt. Det finns jättebra forskning inom det området. Det finns jättebra forskning som visar att eleverna får bättre kunskaper och bättre syn på samhället i skolor där elever med olika bakgrund möts. Det finns mycket bra forskning som talar om att till exempel vinstjakten har skadat likvärdigheten i den svenska skolan och elevers rätt att få särskilt stöd att få de kunskaper de behöver från tidig ålder. Allt det som jag har nämnt nu är du, , för. Du är för att ha ett skolsystem som segregerar. Du är för att ha betyg från tidigare åldrar trots att det leder till mindre likvärdighet och mer stress. Du är för att ha fler nationella prov, som inte leder till förbättringar men som leder till mer administration och stress för lärare. står i talarstolen och kritiserar regeringen för att inte ha en politik som leder till en mer likvärdig och jämlik skola. Kan verkligen göra det på ett ärligt sätt, eller handlar det bara om ett valtaktiskt spel? Jag menar att det är det . På frågan om jag kan göra det på ett ärligt sätt är svaret ja. Självkritisk kan jag vara, och det tror jag att Alliansen har varit. Vi har dessutom varit rätt öppna med att när vi gör reformer är vi beredda att ompröva de reformerna om de inte funkar exakt så som vi tänkt oss i praktiken. Det har vi också gjort - vi har ändrat i de förslag och de propositioner vi lagt fram vid regeringsmakten. Det innebär dock inte att man inte kan kritisera andra. Om man inte har förmåga att se sig i spegeln och fundera på vad man själv gjort fel, ja, då är man kanske inte rätt människa att säga att någon annan gjort fel. Eftersom jag och Alliansen är rätt öppna med att vi gjorde en del misstag när vi satt vid regeringsmakten tycker jag att vi har rätt att säga till när andra gör misstag. Det är ju lite grann så politik måste föras. Det kanske till och med är därför vi har politik och demokrati - därför att vi inte är helt överens om vilka fel som gjorts och inte gjorts. Det innebär inte, herr talman, att jag inte ska få lov att säga att jag tycker att den här regeringen saknar politik för ökad likvärdighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser använder ofta stora ord. Jag noterade att han sa att jag är för en skola som segregerar. Det är precis tvärtom, herr talman. Jag vill ha en skola som inkluderar människor, som ger alla samma chans. Den som kommer från ett hem där föräldrarna inte har så mycket böcker i bokhyllorna, ett hem där föräldrarna inte har pluggat, vill jag ge samma chans som alla andra. Jag vill inte att föräldrarnas erfarenheter och bakgrund ska slå igenom på elevernas resultat. har en annan ståndpunkt. Men det är just därför jag vill ha mer kunskapsfokus i svensk skola. Det är just därför jag vill ha en tioårig grundskola, där vi satsar mycket redan i början. Det är just därför jag vill ha särskilt stöd i skolan . Jag vill inte att föräldrarnas bakgrund ska slå igenom. Det är också därför, herr talman, som jag välkomnar att det finns friskolor som satsar mycket på kunskap. Jag tycker inte om friskolor som missköter sig, men jag tycker att det är bra med friskolor som sköter sig. Vi behöver den mångfalden också i det svenska skolsystemet. debatterar vi en av de allra viktigaste frågorna som gäller skolan och som ska borga för att alla elever ska kunna klara kunskapsmålen, nämligen tidiga stödåtgärder för våra elever. Ni som tvingats lyssna till mig här inne i kammaren nu har inte kunnat missa att jag likt en papegoja upprepat krav på tidigt stöd och att stödet ska ges av lärare med rätt kompetens, såsom speciallärare och specialpedagoger. Det är därför vi kristdemokrater envist driver frågan om ett speciallärarlyft där man får lön man utbildar sig. Det är för att kunna förse skolorna med den kompetens som krävs. Regeringen konstaterade så sent som att bristen på speciallärare är stor och att många som jobbar som speciallärare inte är behöriga. Men regeringen konstaterar bara att behörighetsläget kommer att fortsätta vara kritiskt . Jag efterlyser konkreta förslag för att komma till rätta med situationen. Det hjälper ju inte att upprätta garantier när grundproblemet är att inte rätt kompetens finns för att sätta in åtgärder och uppfylla garantin som vi nu ska besluta om. Speciallärare med olika inriktningar är efterfrågade i hela skolväsendet, och enligt prognos behövs minst 640 nya speciallärare för att tillgodose behovet. En given förklaring som vi hört om här är att utbildningen till speciallärare var nedlagd och fick startas upp igen av alliansregeringen. Regeringen föreslår i propositionen Läsa, skriva, räkna att det införs bestämmelser i skollagen om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och . Förslaget är en delvis reviderad och omarbetad version efter förhandlingar med oss i allianspartierna. Vi såg i tidigare förslag att dokumentationskraven skulle bli högt ställda. Allianspartierna välkomnar att regeringen justerat sitt förslag i den delen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Allianspartierna menar också att det redan finns lagar som tydligt ställer krav på tidiga stödinsatser. skollag framgår tydligt elevens rätt till särskilt stöd när det befaras att eleven inte kommer att nå målen. Här ingår kravet på att upprätta ett åtgärdsprogram samt att en anmälan till rektor ska göras och hur programmet sedan ska kopplas till hur eleven ska nå läroplanen och kunskapsmålen. Där framgår också att åtgärdsprogrammet ska följas upp och utvärderas och vilka som är ansvariga för att detta görs. I lagen ställs också krav på utvecklingssamtal och en skriftlig individuell utvecklingsplan samt krav på tillgång till elevhälsa, psykolog och specialpedagogisk kompetens. Det finns här risk för en dubbelreglering av elevernas rätt till stöd, vilket flera remissinstanser också har påpekat. som den gällande lagstiftningen är ganska heltäckande kan vi dock konstatera att det är uppenbart att många elever fortfarande inte når kunskapsmålen i lågstadiet och inte får det stöd de skulle behöva. Om denna garanti kan förtydliga rätten till stöd är det välkommet. Det är bra att elevernas kunskapsnivå kartläggs tidigt, men det är ju inte själva kartläggningen som är viktig, utan stödet - att det verkligen sätts in och då av rätt utbildad personal, som jag har varit inne på tidigare. Jag vill bara lyfta ett varningens finger för att döma ut barn alldeles för . Barn är olika och måste få vara det, och de utvecklas i olika takt. Någon har lärt sig läsa innan de börjar förskoleklass; en annan knäcker läskoden på hösten i årskurs 2. Kartläggningen måste därför ha till syfte att upptäcka uppenbara svårigheter vad gäller språklig förmåga och logiskt tänkande. Med anledning av att lagstiftningen på området redan är heltäckande, som många elever inte får det stöd de behöver för att nå målen för läsning, skrivning och matematik, är det viktigt att denna lagstiftning följs upp och utvärderas för att det ska gå att se om den ger effekt. Därför vill vi i Alliansen att man ger Skolinspektionen i särskilt uppdrag att vid sina inspektioner särskilt fokusera på skolans arbete när det gäller stöd samt hur man följer skollagen. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Tack till utbildningsutskott! På väldigt många sätt påverkas våra liv som allra mest av det som händer i de stunder när vi behöver varandra som mest. Detta märks tydligt i skolan. När en elev stöter på svårigheter under de tidiga åren kan detta mötas på ett av två sätt. Antingen får eleven det stöd, den tid och de verktyg som behövs för att nå de kunskaper som är nödvändiga för de vidare studierna och för livet. Då blir ett litet problem aldrig mer än så. av lärande och det där tillfället när man övervunnit det som först var ett hinder blir också ett minne som bygger självförtroende: Jag kan lära mig. Det blir ett slags kunskapens muskelminne. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Eleven lämnar sedan lågstadiet och börjar i fyran med alla förutsättningar att följa med på lektionerna. Eleven har tagit de viktiga stegen, kan läsa det som krävs för att lära och har de matematiska grunderna med sig för att kunna förstå och fortsätta lära sig i både de naturvetenskapliga och de samhällsvetenskapliga ämnena. Dessutom har alla i klassen, inte bara den enskilde eleven som varit i behov av stöd, lärt sig att vi ibland lär oss på olika sätt. Vi kan lära oss olika snabbt, och vi behöver olika verktyg för att nå kunskapskraven. Detta är en viktig sak att ha med sig, för vi kommer alla att möta hinder i vårt lärande och i de läransträngningar som och den sammantagna utbildningstiden innebär. Eller, herr talman, så får eleven inte det stöd som eleven behöver. Lärare varnar ofta, larmar och kräver att stöd sätts in och att man som lärare får de verktyg man behöver för att nå fram till just den här eleven, men det kommer liksom inte riktigt på plats. När eleven når fyran blir det svårt att hänga med på lektionerna. Självförtroendet, självkänslan, lusten att lära och trivseln i skolan har redan börjat brytas ned. Det blir en anledning att förstöra för sig själv och störa andra. Man har lärt sig att man inte är en sådan som lär sig. Föräldrar och skola hamnar då lätt i konflikt, när föräldrar kräver elevens rätt: att det som egentligen redan skulle ha skett nu ska ske. Det är på grund av detta, att det ser så olika ut beroende på vad vi gör tidigt, som det är så viktigt att det på varje svensk skola finns starka strukturer som ger varje lärare det stöd och de verktyg som den läraren behöver för att kunna stödja sina elever. Det är de strukturerna som skapar jämlikhet och säkrar att en elev får stöd när eleven behöver det, och inte för att man har föräldrar som vet att man kan anmäla. Vi är inte där . Jag är stolt över att vara i ett land med en politisk debatt där vi kan lyssna på företrädare från alla politiska partier som faktiskt ser den sanningen i vitögat. Elever får inte det stöd de behöver. Alldeles för ofta är vi i situationen att lärare larmar och vill få stöd för att kunna ge eleven stöd, men eleven får inte det. Precis som tidigare konstaterade blir ju detta dessutom mycket dyrare. När stödet kommer in alldeles för sent kräver det att man täcker upp för att det som först var ett litet problem har blivit ett hinder i många ämnen. Risken är mycket stor att man aldrig riktigt hinner i fatt med det stöd som eleven behöver och att man lägger grunden för det som kan bli ett livslångt utanförskap. När vi inte ger elever stöd tidigt slösar vi med talanger. Det är viktigt att vi ser detta. ger vi mest dokumenterat särskilt stöd i nionde klass. Vi och olika regeringar har gjort mycket för att försöka bryta detta. Men i de utvärderingar vi har är vi fortfarande där: Vi ger mest dokumenterat särskilt stöd i nionde klass. Alla förstår att detta för många elever är . Trots de starka insatser som då görs riskerar många att inte hinna i fatt. Därför behövs en lag som starkare säkrar och garanterar att de strukturer som ger eleven rätt till stöd är på plats. Det finns tre mycket tydliga saker som förändras i det förslag som utskottet nu ställt sig bakom och som voterar om , jämfört med gällande skollag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser För det första innebär lagförslaget ett krav på att strukturerna är på plats - att det finns tydliga system från förskoleklass till och med lågstadiet för att upptäcka och ge stöd till varje elev som behöver det. Skolinspektionen konstaterar i sina remissvar att detta ger Skolinspektionen ett nytt verktyg för att följa upp när man ser att en skola har många elever som till exempel i de nationella proven i årskurs 3 inte når målen för svenska, svenska som andraspråk eller matematik. Man kan då också se vilket stöd dessa elever har fått och vilka indikationer som har funnits på att en elev inte skulle nå målen i årskurs 3. Vad skulle man ha kunnat göra tidigare? Genom den uppföljningen kan man också säkra att strukturerna byggs upp på skolan. Detta är inte, märk väl, en uppföljning som ska göras av enskilda dokument eller papperslappar som lagts i en låda vid olika tillfällen, utan frågor som kan ställas för att säkra: Upptäckte ni eleven? Upptäckte ni inte eleven? Vad är det som brister i strukturen? På så sätt kan strukturen byggas upp. Det andra som finns här är en lagstadgad rätt för lärare att ta stöd av personal med specialpedagogisk kompetens i de svåra bedömningar som behöver göras längs vägen. När läraren ser att det finns indikationer på att en elev inte kommer att få med sig läsningen, skrivningen och räkningen från lågstadiet, vad gör vi då? Då har jag som lärare rätt att få jobba med personal med specialpedagogisk kompetens. Det tredje är att vi genom det strukturerade arbetet, där vi inte bara använder mätmetoder utan också säkrar att mättillfällena kopplas till åtgärd, också har möjlighet att finna tidiga tecken på att någon har större behov under sin skolgång. Dem kan vi finna hos eleven oavsett om någon diagnos har ställts och innan konflikter har uppstått mellan föräldrar och skola. Givetvis, som flera av debattörerna har varit inne på, måste lagregleringen av läsa-skriva-räkna-garantin vara en del av ett mycket större arbete. Det är helt korrekt att vi är inspirerade av de starkaste skolsystemen i världen. I just de här frågorna behöver vi inte gå längre än över . brottas med många utmaningar i sitt skolsystem, men just när det gäller att säkra att elever får stöd tidigt är ett föredöme. Det vi kan se där är en kombination där rätten för eleverna är stark, kulturen är stark tidigt och det finns gott om speciallärare och gott om specialpedagogiska verktyg hos varje lärare. Den finska skolan har inte generellt sett fler lärare än den svenska, men man har fler speciallärare, och varje lärare har del av grundläggande specialpedagogisk kompetens. Därför jobbar vi på att få fler speciallärare i svensk skola. Vi har brutit utvecklingen mot färre speciallärare. Tvärtom blir de fler, och det ska bli bättre förutsättningar för befintliga lärare att läsa vidare och bli speciallärare. Vi bygger upp ett stort fortbildningsprogram, Specialpedagogik för lärande, för att alla lärare ska få del av grundläggande specialpedagogisk kompetens. Vi reformerar lärarutbildningarna, med start i speciallärarutbildningarna, för att alla ska få del av kompetens om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Vi har också säkrat att de stora investeringar vi gör i skolan börjar med att mer resurser och fler anställda sätts in under de tidiga åren, så att lärarna där har tid med sitt kunskapsuppdrag. Som en del i detta större arbete krävs den lag som har lagts fram i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Det handlar också om jämlikhet. Alla vi som deltar i diskussionen vet nog vad som krävs för att vi ska åstadkomma jämlikhet och bygga ett starkt skolsystem igen. Det första är att resurser riktas till de skolor och elever som behöver det mest. har det alltför ofta varit de starkaste kommunerna och de starkaste huvudmännen som kunnat fånga mest resurser, och de pengar vi gemensamt satsar har inte nått fram till de elever och skolor som behöver dem bäst. Detta vänder vi . Det andra är att bryta segregationen. Svensk skola var som starkast när direktörens och lokalvårdarens barn möttes i samma klassrum. Dit behöver vi komma igen. Det tredje är att elever behöver starka rättigheter, så att de tidigt får det stöd de behöver. Det behöver inte vara beroende av att man själv eller ens föräldrar vet att slåss för ens rätt, utan dessa strukturer och system ska finnas på skolan. Det är detta som den här lagstiftningen handlar om. Det är en gedigen process som ligger bakom den lagstiftning som läggs fram. Det grundläggande lagstiftningsförslaget togs fram av docent , som bland annat varit ansvarig för läsförståelsedelen i de svenska PISA-proven. och flera av remissinstanserna tillstyrkte att en sådan lag skulle införas, men det har funnits en oro för att det skulle bli för mycket byråkrati och för lite effekt, ungefär som beskrev det i debatten. Därför valde vi att ta tillbaka lagstiftningsförslaget, föra konstruktiva diskussioner och se vad vi kunde stärka i lagstiftningen för att säkra att själva syftet uppnås. I det förslag som är föremål för behandling kan vi peka på fem tydliga förändringar. Det första är förutsättningar för en stärkt implementering. Genom att lägga statliga resurser genom skolmyndigheterna och till huvudmännen men göra ett skarpt införande finns det förutsättningar för att bygga upp en stark implementering hos varje huvudman och också få stöd från skolmyndigheterna för det. Det andra är ett tydliggörande av syftet. Det handlar inte om nya dokumentationskrav utan om att elever som behöver stöd ska få det . Det tredje är ett stärkt huvudmannaansvar, som vi kopplar samman med den lagstiftning som nu har fattat beslut om, med en tydligt utpekad skolchef hos varje huvudman. Vi skjuter till pengar för att uppnå detta, och då är det viktigt att de pengarna når fram till de elever som behöver dem. Det fjärde är ett tydliggörande av att garantin är uppfylld först när de insatser man har sett är nödvändiga och vet kan göra skillnad för eleverna faktiskt också har vidtagits för varje elev. Det femte är ett tydliggörande av att kartläggning i förskoleklassen kan vara en naturlig del av undervisningen där. Jag vill med detta tacka oppositionen - , , , och - för konstruktiva diskussioner under resans gång. Jag vill också tacka de många skolledare, lärare, specialpedagoger, forskare och inte minst företrädare för rörelsen för ett och en skola som ger alla elever oavsett funktionsvariation de bästa förutsättningarna som varit involverade i arbetet med att få den här lagstiftningen på plats. Den lägger en stark grund för skolan framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Jag var ofin nog att begära en replik på det sista anförandet, men jag tänkte inte hålla något brandtal. Jag har två frågor som jag är uppriktigt nyfiken på. Det må vara ovanligt i den här talarstolen. Första frågan gäller propositionen. Detta med stödinsatser, uppföljning och utvärdering finns ju redan stipulerat i skollagen. Jag läste skollagen mycket noggrant inför den här debatten. Allting finns redan där, i 3 kap. 5-8 § och i 3 kap. 9-10 §. har jag förstått att det som står i skollagen inte riktigt fungerar. Har regeringen funderat på varför det inte fungerar, eller kommer man bara med ett nytt förslag utan att ha utvärderat vad som inte fungerar med dagens lagstiftning? De faktorer som gör att dagens lagstiftning inte fungerar kan ju också göra att kommande förslag inte fungerar. Så kommer jag till andra frågan. Statsrådet talar om att föräldrar slår larm och protesterar. Jag har jobbat i skolan i . Det jag har upplevt att föräldrar mest slår larm om är bristande studiero i klassrummen. Det har vi ju talat om förut, statsrådet . Som jag upplever det i skolan är detta den allvarligaste enskilda orsaken till att studieresultaten i svensk skola har gått ned. Jag undrar om regeringen har samma syn och om man har tänkt på att komma med skarpa förslag på det här området. Tack, , för uppriktiga frågor! När det handlar om ledarskap i klassrummet för att skapa studiero är det dels viktigt att vi har starka nationella skolutvecklingsprogram, så att man kan dela verktyg och erfarenheter med varandra, lärare emellan. Det handlar om hur man ska göra för att skapa en god undervisningssituation. Det är viktigt med starka ordningsregler på skolan som också kan följas, med de påföljder som finns i ordningsreglerna. Det handlar också om ett starkt ledarskap genom rektor, som backar upp lärare i de situationer de hamnar i.