bet · H501JuU36 · 2018-06-07 00:00:00 — Kameraövervakning kan t.ex. avskräcka från brott, bidra till att avbryta pågående brott, bidra till att identifiera gärningsmän och skapa bevisning, förhindra nya brott genom att gärningsmän lagförts tack vare ovanstående samt öka tryggheten. Bättre kameraövervakning kan också bidra till att kvinnor känner sig mer trygga i det offentliga rummet. Med dessa fördelar i åtanke och svenskars generellt positiva attityder till kameraövervakning är det positivt att regeringen nu lagt fram ett förslag som ökar möjligheterna till kamerabevakning av platser dit allmänheten har tillträde. Enligt vår mening bör man dock ytterligare underlätta för kamerabevakning på allmänna platser. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. kameraövervakning i brottsförebyggande syfte. Kommuners kamerabevakning, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 17 och 18. Vi anser att möjligheterna till kameraövervakning bör förbättras. Genom förbättrade möjligheter till kameraövervakning ökar tryggheten, fler brott kan upp och samhället får en bättre kontroll över särskilt brottsutsatta områden. Vi vill därför att kommuner, inklusive landsting och regioner, som huvudregel ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i lokaler och i anslutning till lokaler där man bedriver verksamhet. Det kan exempelvis gälla i väntrummet till en vårdcentral eller i de utrymmen som är öppna för allmänheten i ett kommunhus. Vidare bör en ytterligare förstärkning av kommunernas möjlighet till kameraövervakning övervägas. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser det anförda. Kamerabevakning av viltåtel, punkt 5 (C) (C) anför: Som framkommit har tidigare tillkännagett för regeringen att regeringen bör överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten när det gäller kameraövervakning av vilt. Det är positivt att regeringen nu har lämnat ett sådant förslag. Kameraövervakning av vilt har bidragit till den svenska forskningen och kunskapen om vilt. Kameraövervakning av vilt skulle kunna stärka kunskaperna om de svenska viltstammarnas sammansättning, storlek och rörelsemönster. Ju mer kunskap vi har om viltstammarnas förutsättningar, desto större möjligheter har vi att i tidiga skeden hindra att invasiva viltarter etableras, göra insatser mot smittsamma sjukdomar och hindra farliga parasiter från att få fäste i landet. Då regeringen nu lämnat ett sådant förslag som efterfrågat avstår jag från att reservera mig i denna punkt. Jag kommer dock noga att följa frågan för att säkerställa att den nu föreslagna lagstiftningen får avsedd effekt. Mer kamerabevakning, punkt 9 (M, L) (M), (M), (M), (L) och (M) anför: Vi anser att möjligheterna till kameraövervakning bör förbättras. Genom förbättrade möjligheter till kameraövervakning ökar tryggheten, fler brott kan upp och samhället får en bättre kontroll över särskilt brottsutsatta områden. Det är positivt att möjligheterna till kameraövervakning på platser dit allmänheten har tillträde nu förbättras. riskerar tillståndsgivningen för övervakningskameror i brottsutsatta områden att bli alltför restriktiv. Det är viktigt att lagstiftningen anpassas till en ny verklighet där avvägningen mellan trygghet och brottsuppklaring å ena sidan och integritet å andra sidan måste förändras. Den största integritetskränkningen är att bli utsatt för brott. Intresset av trygghet och för att brott upp måste därför väga tyngre än vad det gör . Då den nu aktuella propositionen förbättrar möjligheterna till kamerabevakning, vilket är det som efterfrågas i de aktuella motionerna, avstår vi från att reservera oss till förmån för dessa. Vi följer dock noga frågan och avser att återkomma om det skulle visa sig att förslaget inte får avsedd effekt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:231 Ny kamerabevakningslag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till kamerabevakningslag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2017/18:4170 av m.fl. (V): avslår regeringens proposition 2017/18:231 Ny kamerabevakningslag. 2017/18:4172 av och (SD, -): 1.Riksdagen beslutar att kamerabevakningslagen ändras i enlighet med vad som anges i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om undantag från tillståndskravet för och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4176 av m.fl. (M, L, C, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tillståndsplikten för och andra brottsbekämpande myndigheters kamerabevakning genom att undanta dessa myndigheters kamerabevakning från kamerabevakningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4177 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kamerabevakning vid skyddsobjekt och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:295 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en lagändring när det gäller krav på tillstånd vid användning av övervakningskameror i syfte att motverka skadegörelse, olyckor och stölder vid tillfälliga arbetsplatser samt för viltövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd till kameraövervakning på platser dit allmänheten har tillträde och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd alltid ska bifallas när kommunala eller statliga skolor ansöker om tillstånd till kameraövervakning förutom när synnerliga skäl däremot finns och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1309 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övervakningskameror ökar tryggheten i våra städer, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler övervakningskameror i våra städer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1316 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur jakten på vildsvin kan underlättas genom förenkling av tillståndsgivningen för kameraövervakning av åtel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1786 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det möjligt för företagare som anser övervakningskameror nödvändiga för att förhindra stölder av fordon och maskiner att kunna sätta upp sådana och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1805 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påskynda arbetet med att göra platser som bedöms ha högre risk för att utsättas för terrorism säkrare, exempelvis genom ökad kamerabevakning och fysiska hinder, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2045 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge polisen tillgång till befintliga kameror och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2205 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att överväga ytterligare åtgärder för att öka säkerheten i domstolarna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2606 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning av skogsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2827 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa kameraövervakning på slakterier och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2998 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trygghetsskapande kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla polisens möjlighet till kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3312 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att endast märka viltkameror med jägar-id för att anse kravet inom upplysningsplikten tillgodosett och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeländringar för att underlätta kameraövervakning av åtel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till kameraövervakning och om att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp ska ges en ökad tyngd då ny lagstiftning utformas, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisen ska kunna bedriva kameraövervakning på brottsutsatta platser och strategiskt viktiga platser utan tillståndsplikt och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner i regel ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i lokaler där verksamhet bedrivs av kommunen samt i anslutning till sådana lokaler och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kommunernas möjlighet till kameraövervakning ytterligare kan förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att butiker ska kunna bedriva kameraövervakning utanför in- och utgångar till en butikslokal utan tillståndsplikt och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att transportörer ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i kollektiva färdmedel såsom bussar och spårvagnar, vid hållplatser för kollektiva färdmedel och utanför in- och utgångar till en tunnelbanestation, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att övervakningskameror ska komma på plats i samtliga av brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning på brottsutsatta platser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade möjligheter till kameraövervakning i brottsbelastade områden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 74.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kameraövervakning av viltåtel ska ersättas med en anmälningsplikt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3898 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om polisens möjligheter till kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (förslagspunkt 2) Ändring i regeringens förslag till kamerabevakningslag Tillstånd till kamerabevakning krävs inte vid 1. bevakning som bedriver vid automatisk hastighetsövervakning, 1. bevakning som bedriver, 2. bevakning som sker för att skydda en byggnad, en annan anläggning eller ett område som enligt 4 § 4, 5 § 1–5 eller 6 § första stycket skyddslagen (2010:305) har förklarats vara skyddsobjekt, om bevakningen endast omfattar skyddsobjektet eller ett område i dess omedelbara närhet, 3. bevakning som Försvarsmakten bedriver från ett fordon, fartyg eller luftfartyg som ett led i en militär insats eller militär övning eller som behövs för att prova utrustning för sådan bevakning, 4. bevakning som bedriver a) av vägtrafik, b) av sjötrafik vid en rörlig bro, c) vid en betalstation eller kontrollpunkt som avses i bilagorna till lagen (2004:629) om trängselskatt och som sker för att samla in uppgifter som behövs för att beslut om trängselskatt ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan skatt betalas, eller d) vid en betalstation på allmän väg som används vid uttag av infrastrukturavgifter enligt lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg och som sker för att samla in uppgifter som behövs för att beslut om infrastrukturavgift ska kunna fattas och för att kontrollera att sådan avgift betalas, 5. bevakning i en vägtunnel med övervakningssystem som avses i lagen (2006:418) om säkerhet i vägtunnlar och som bedrivs av någon annan tunnelhållare än , 6. bevakning i en tunnelbanevagn eller av en tunnelbanestation, om bevakningen har till syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott eller förebygga, förhindra eller upptäcka olyckor eller begränsa verkningarna av inträffade olyckor, 7. bevakning i en lokal där det bedrivs postverksamhet eller av området utanför in- och utgångar till en sådan lokal, om bevakningen har till syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott, 8. bevakning i ett parkeringshus, om bevakningen har till syfte att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller utreda eller lagföra brott, och 9. bevakning som sker för säkerheten i trafiken eller arbetsmiljön från ett fordon, en maskin eller liknande för att förbättra sikten för föraren eller användaren. Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och till reservation nr 6. I har vi ungefär 200 kriminella gäng. Vi ser nu att det grova våldet tyvärr är på rekordnivåer. I många av våra utsatta områden ser vi just nu hur narkotikaförsäljning kan pågå på öppen gata och att polisen har svårt att räcka till när det gäller att kunna pressa tillbaka den här kriminaliteten. Det finns mycket som jag tycker att vi ska fundera över när det gäller våra utsatta områden, som man nu bedömer är 61 över hela . Det är områden som i stort har svikits av samhället, områden där framtidstron har försvunnit och skolorna inte varit tillräckligt bra. Det är områden med mer av bidrag och mindre av jobbmöjligheter. Men det är också områden där rättsstaten varit satt på undantag - inte tillräckligt många poliser närvarande, inte tillräckligt mycket trygghet och, vill jag faktiskt säga, inte tillräckligt mycket kameraövervakning. Det är frågan om kameraövervakning som vi ska debattera . Om man tittar ut över ser man att det finns länder med väldigt mycket av kameror. är kanske det mest kända exemplet i ena änden av skalan. Jag skulle inte vilja kalla extremt, men vi ligger definitivt i helt motsatt ände av denna skala. Det här är någonting som behöver förändras. Det är inte rimligt att ska vara ett land där vi inte visar tillit till våra brottsbekämpande myndigheters förmåga att använda detta verktyg. Jag är nämligen övertygad om att polisen inte använder sig av kameraövervakning för nöjes skull utan för att man ser att det finns ett behov på brottsutsatta platser. Vi ska givetvis säkerställa rättssäkerhet och personlig integritet, men vi måste göra mer. Väldigt mycket av det motstånd som har funnits i har byggt på gammal forskning, som skulle visa att kameraövervakning inte är effektivt för att bekämpa kriminalitet. Faktum är att den nya forskningen, den nya sammanställningen, tvärtom visar att kameraövervakning är ett väldigt bra verktyg för polisen och andra brottsbekämpande myndigheter vid ett antal givna tillfällen. Det ökar också människors trygghet. och Alliansen har drivit på eftersom vi menar att det behövs bättre verktyg till polisen. Det behövs mer kameraövervakning för att kunna pressa tillbaka kriminaliteten. Jag vill passa på att tacka framför allt utskottet, där jag tycker att vi har haft ett väldigt positivt samtalsklimat i de här frågorna och på olika sätt har försökt röra oss framåt. Men jag vill också säga i denna kammare att jag är besviken på justitieminister , som under den här mandatperioden konsekvent har försenat och hållit emot i denna fråga. Gång på gång är det utskottet som har fått återkomma för att få den här regeringen att återkomma med lagstiftning som möjliggör mer kameraövervakning med större möjligheter för polisen. Faktum är att så sent som fattade vi ett beslut i som handlade om att man borde ta bort tillståndsplikten för polisen. får vi äntligen en ny kamerabevakningslag. Men där är detta förslag inte med, utan det har man lagt i en utredning som ska komma efter att den här lagen börjar gälla. Hade regeringen lyssnat på Alliansen redan då och inte trotsat vilja - vilket man nu är KU-anmäld för - hade vi redan nu kunnat säkerställa att polisen får den här möjligheten, vilket skulle behövas för att pressa tillbaka kriminaliteten. Jag vill ändå återkomma till att utskottet har visat att det nu finns bred samsyn, vilket är väldigt viktigt. Jag tror att det här kommer att vara helt avgörande för att vi ska kunna pressa tillbaka de kriminella gängen. Med det vill jag återigen yrka bifall till förslaget med hopp om att vi kan fortsätta ha ett gott samtalsklimat i dessa frågor. Politik handlar inte sällan om att balansera viktiga värden mot varandra - att väga ett viktigt samhällsintresse mot ett annat. handlar det om att välja mellan något som ger effekt på kort sikt och något som ger varaktig och långsiktig effekt. För politiken är utmaningen ibland att visa så pass stort ledarskap att vi kan välja en långsiktigt klok lösning trots att vi kanske inte får utdelning för det i opinionen under innevarande mandatperiod. Vid andra tillfällen står möjligheten att lösa ett samhällsproblem mot de principer som vårt demokratiska och fria samhälle vilar på. Det här är inga små frågor, herr talman, och det är inga lättlösta konflikter. Rättspolitiken är inget undantag. Det är kanske snarare så att rättspolitiken ofta blir arenan för just denna typ av avvägning. Rättsstatliga principer, som kanske är de mest grundläggande principerna för den moderna liberala västerländska demokratin, kan stå i vägen för metoder som skulle kunna vara effektiva för brottsbekämpning. Vissa gör det lätt för sig och bortser helt från de risker som finns i att sätta viktiga principer på undantag. Andra sätter principerna så högt att de aldrig vill pröva några nya metoder trots att dessa metoder skulle kunna lösa stora problem. Jag tror att en effektiv brottsbekämpning i sig är en viktig del av upprätthållandet av rättsstatliga principer så att alla som bor i vårt land kan känna att de får den hjälp och det stöd de behöver från polisen och andra rättsvårdande myndigheter när de behöver det. Så är inte alltid fallet . När vardagsbrott nedprioriteras och utredningar läggs ned innan de ens har börjat riskerar vi att få en situation där människor inte längre litar på rättssamhället, och när så sker finns det heller ingen anledning att försvara viktiga rättsstatliga och demokratiska värden. Om inget hopp finns om rättvisa genom en rättsstat med starkt förtroende kommer rättvisan att sökas på annat håll: i djungelns lag, den starkes rätt och auktoritär populism - allt som går emot det som byggt vårt land starkt och gjort vårt folk tryggt. Samma slutresultat kommer att uppnås för den som förenklar saken åt andra hållet, som föraktar kraven på rättssäkerhet och ställer det i kontrast mot effektiv rättvisa och som inte drar sig för att lyfta fram enskilda exempel och avkräva den som försvarar rättsstatliga principer svar på varför någon som är anklagad för ett allvarligt brott ska ha några rättigheter över huvud taget. Det är inte lätt att svara på detta. Men det är nödvändigt att försöka, för utan rättsstatliga principer finns ingen säker rättvisa. Det kanske känns så för stunden i en debatt med uppskruvat tonläge, men utan stark tilltro till rättssäkerhet och att ingen oskyldig döms finns inte det förtroende för rättsstaten som är nödvändigt för ett tryggt samhälle. När det gäller frågan om kameraövervakning måste vi analysera den utifrån samma perspektiv som allt annat på rättspolitikens område. Vi måste väga fördelar mot nackdelar. Nackdelarna finns där i form av risker för att materialet missbrukas, att människor känner sig ofria och att staten med sitt våldsmonopol tar sig rätten att alltför närgånget övervaka oss. Det är aspekter som måste beaktas. I den andra vågskålen ligger de möjligheter till ökad trygghet som finns genom kameror. talade man mest om övervakningskameror utifrån ett brottsförebyggande perspektiv. Efter att ha granskat forskningsläget då och funnit att inget säkert stöd egentligen fanns för att kameror skulle ha någon särskilt stor brottsförebyggande effekt var jag och många andra tveksamma till kameraövervakning. hittar man dock ganska gott stöd för att kameraövervakning har en annan viktig effekt, nämligen att få till fällande domar. Att få brottslingar lagförda är naturligtvis viktigt i sig och för den brottsdrabbade, som förtjänar att få upprättelse. Men när brottslingar lagförs hindras de från att begå andra brott, och förhoppningsvis kan de i kriminalvårdens omsorg hitta en väg ut ur en destruktiv livsstil. Fällande domar kan också ha en starkt normerande effekt i samhället. När man ser att brottslingar faktiskt åker dit minskar benägenheten hos andra att begå samma typ av brott. Som vi berört tidigare ökar också förtroendet för rättsstaten, liksom tilltron till samhället. Dagens betänkande lyfter främst fram rättsvårdande myndigheters möjligheter att använda kameror och vill göra det lättare för dem att göra det. Naturligtvis måste bruket av kameror, liksom av all annan potentiellt integritetskränkande teknik, regleras mycket noggrant. Faktum är dock att särreglering av just polisens bruk av kameror inte är nödvändig. Bruket av kameror regleras redan i flera andra lagar, främst i den nya brottsdatalag som vi ska anta och i den välkända dataskyddsförordningen. Detta är mycket väl genomarbetade lagar, som enligt min uppfattning tydligt definierar gränserna för denna typ av övervakning och hur personuppgifter ska skyddas och hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer från och Alliansen men avstår för tids vinnande från att yrka på dem . För handlar rättspolitiken i grund och botten om trygghet och säkerhet - trygghet för allmänheten att kunna leva sitt liv i frihet med de mänskliga rättigheter som vi har kommit överens om, trygghet i att samhället står upp mot brottslighet och finns där för hjälp och stöd när vi behöver det som allra mest, trygghet att kunna ta en promenad utan att det händer någonting. har tryggheten i samhället ökat som utsattheten för brott har minskat. upplever kvinnor och hbtq-personer i betydligt större utsträckning än män otrygghet i offentliga miljöer. I Brottsförebyggande rådets trygghetsundersökning svarade en tredjedel av kvinnorna att de antingen kände sig otrygga, mycket otrygga eller att de inte ens går ut i det egna bostadsområdet sent på kvällarna på grund av otrygghet. Bara en tiondel av männen svarade likadant. Det här är ett av alla skäl till att rättspolitiken alltid måste genomsyras av ett feministiskt perspektiv. Regeringen föreslår en ny lag om kamerabevakning. Syftet är att öka möjligheterna att använda kamerabevakning vid personbevakning. Det ska bli lättare för polisen och kommuner att få tillstånd till kamerabevakning på offentliga platser i brottsbekämpande eller trygghetsskapande syften. och Säkerhetspolisen ska få utökade möjligheter att använda kamerabevakning utan tillstånd vid risk för allvarlig brottslighet. finns det enligt gällande kameraövervakningslag stora möjligheter för polis, myndigheter och andra privata aktörer att använda kameraövervakning av platser dit allmänheten har tillträde. , eller räddningsledare har möjlighet att bedriva kameraövervakning under högst en månad utan att ansökan om tillstånd har gjorts.