bet · H601TU3 · 2018-12-06 00:00:00 — Kommissionens EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet Utskottet har granskat kommissionens meddelande om en EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. I meddelandet föreslår kommissionen en övergripande strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet med en framåtblickande och ambitiös europeisk agenda. Strategin syftar till att göra EU världsledande inom automatiserad och uppkopplad rörlighet och bygger på tre strategiska mål: att utveckla viktig teknik och infrastruktur för att stärka EU:s konkurrenskraft, att säkerställa en inre marknad för säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet samt att hantera de socioekonomiska effekterna av automatiserad och uppkopplad rörlighet. Utskottet välkomnar att kommissionen har antagit en övergripande EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet och ser med tillförsikt på de möjligheter i form av säkrare, mer tillgängliga och mer hållbara transporter som den nya tekniken förväntas innebära. Teknikutvecklingen är både ett sätt att möta samhällsutmaningar såsom klimat och hälsa och en möjlighet att stärka konkurrenskraften, exportindustrin och nya arbetstillfällen, såväl i som på EU-nivå. Utskottet delar bl.a. kommissionens uppfattning att det behövs ett ökat samarbete mellan EU, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt industrin och akademin för att påskynda en säker och hållbar marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon. I likhet med kommissionen menar utskottet också att det är viktigt att nyckeltekniken utvecklas i och att den rättsliga ramen är modern och kan skapa ett klimat som gynnar teknisk utveckling. Med det anförda föreslår utskottet att utlåtandet läggs till handlingarna. I utlåtandet finns en motivreservation (SD). Kommissionens meddelande Vägen mot automatiserad rörlighet – en EU-strategi för framtidens rörlighet (COM(2018) 283). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kommissionens EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet – motiveringen (SD) Bilaga Förteckning över granskade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommissionens EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation (SD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V), (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning Talmannen beslutade i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen att kommissionens meddelande Vägen mot automatiserad rörlighet – en EU-strategi för framtidens rörlighet (COM(2018) 283) skulle hänvisas till trafikutskottet för granskning. Meddelandet antogs av kommissionen inom ramen för den tredje delen av det s.k. mobilitetspaketet. lämnade in faktapromemoria 2017/18:FPM117 med anledning av meddelandet. I enlighet med meddelandet En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet (COM(2016) 501) har kommissionen antagit tre mobilitetspaket: ett , ett och ett . Paketen syftar till att uppnå en smidig övergång till en ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla. Inom ramen för det tredje mobilitetspaketet har kommissionen antagit ett meddelande om vägen mot automatiserad och uppkopplad rörlighet. Meddelandet innehåller en EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet, med en ”tydlig, framåtblickande och ambitiös europeisk agenda”. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför motivreservationen (SD). Kommissionens utgångspunkt i meddelandet är att rörligheten står inför ett vägskäl – i form av ökad automatisering och uppkoppling av fordon – som kommer att förändra hur vi förflyttar oss och hur fordon används, säljs och ägs. Kommissionens ambition är att göra EU världsledande när det gäller att införa automatiserad och uppkopplad rörlighet och därigenom göra transporter säkrare, mer tillgängliga och mer hållbara. Enligt kommissionen lämpar sig den befintliga EU-lagstiftningen väl för en marknad med automatiserade och uppkopplade fordon. Exempelvis garanteras en verklig inre marknad för fordon, inbegripet fordon med ny teknik, genom den uppdaterade typgodkännanderamlagstiftningen. EU ligger också i framkant när det gäller dataskyddsbestämmelser. Vidare har kommissionen i närtid antagit strategier för samverkande intelligenta transportsystem (C-ITS) och för framtidens 5G-teknik för kommunikation. Många initiativ är också på gång i medlemsstaterna, särskilt när det gäller storskalig testverksamhet. Kommissionen menar dock att dessa initiativ behöver samordnas på ett bättre sätt. Vidare uppmärksammar kommissionen att andra regioner är på framfart och antar strategier och genomför tester, och följaktligen lockar till sig investerare. För att fullt ut utnyttja de nya möjligheter som den tekniska utvecklingen innebär och för att EU ska behålla sin ledande roll föreslår kommissionen en strategi som bygger på tre samverkande strategiska mål: att utveckla viktig teknik och infrastruktur för att stärka EU:s konkurrenskraft, att säkerställa en inre marknad för säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet samt att hantera de socioekonomiska effekterna av automatiserad och uppkopplad rörlighet. Utveckla viktig teknik och infrastruktur för att stärka EU:s konkurrenskraft Enligt kommissionen kommer det att krävas betydande investeringar, huvudsakligen från den privata sektorn men även från EU, för att utveckla relevant teknik och infrastruktur. Kommissionen påminner om att den tillgängliggör genom Fonden för ett sammanlänkat (FSE) för att stödja automatisering och uppkoppling inom transportområdet och uppmanar medlemsstaterna och regionerna att använda sig av dessa medel samt de möjligheter som ges genom EU:s regionalpolitik och struktur- och investeringsfonder för att samfinansiera investeringar inom forskning, innovation och utbyggnad. Vidare anger kommissionen att den kommer att bygga vidare på det redan genomförda arbetet och upprätta ett partnerskap inom nästa fleråriga budgetram som ska underlätta den strategiska planeringen av forsknings- och förberedelseprogram för automatiserad rörlighet på EU-nivå och nationell nivå. Kommissionen kommer även att arbeta med medlemsstaterna för att upprätta en prioriteringslista över användningsfall på transportområdet för storskaliga tester och bättre utnyttja eventuella synergier mellan användningsfall för automatisering och uppkoppling. Dessutom har kommissionen för avsikt att inrätta en enhetlig EU-omfattande plattform där berörda aktörer bl.a. kan samordna storskaliga tester inom området. Slutligen anger kommissionen att den kommer att ha utarbetat riktlinjer för användning av avancerade tjänster som erbjuds genom EU:s satellitnavigeringssystem och Egnos. Kommissionen meddelar i sammanhanget att den kommer att erbjuda inledande navigeringstjänster kostnadsfritt . Säkerställa en inre marknad för ett säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet För att bana väg för ny innovativ teknik kommer kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och intressenter att inleda arbetet med att ta fram ett nytt tillvägagångssätt för säkerhetscertifiering av automatiserade fordon. Detta arbete kommer att ha sin utgångspunkt i för typgodkännande. Vidare kommer kommissionen tillsammans med medlemsstaterna att ta fram riktlinjer för ett harmoniserat tillvägagångssätt för nationella säkerhetsbedömningar av automatiserade fordon. Kommissionen påtalar vikten av att den övergripande trafiksäkerheten kan garanteras, inte bara säkerheten för föraren i det automatiserade fordonet. För att se till att trafiksäkerheten beaktas fullt ut har kommissionen föreslagit nya säkerhetsdetaljer för automatiserade fordon i förordningen om allmän säkerhet hos motorfordon samt i direktivet om förvaltning av vägars säkerhet. Inom ramen för revideringarna av dessa rättsakter föreslår kommissionen även att automatiserade fordon utrustas med färdskrivare för att underlätta hanteringen av ansvarsfrågor vid olyckor. Vidare föreslår kommissionen att självkörande lastbilskolonner ska regleras i förordningen om allmän säkerhet hos motorfordon som ett sätt att främja standardiseringen av datautbyte mellan olika varumärken. Likaså föreslår kommissionen att skyddet av fordon mot it-attacker bör regleras som en del av den nämnda förordningen. Vad gäller trafiksäkerhet i övrigt kommer kommissionen att ta fram arbetsprioriteringar för arbetet på unionsnivå och internationell nivå (i huvudsak inom ramen för ) för att införa ny säkerhetslagstiftning för automatiserade och uppkopplade fordon. Vidare har kommissionen för avsikt att stärka samordningen mellan medlemsstaterna om trafikregler (t.ex. Wien- och ) så att de kan anpassas till automatiserad rörlighet på ett harmoniserat sätt. Kommissionen kommer även att anta en delegerad akt för att säkerställa skyddad och tillförlitlig kommunikation mellan fordon och infrastruktur samt en god dataskyddsnivå. Kommissionen anger också att den kommer att vidta åtgärder för att garantera cybersäkerhet, dataskydd och tillgång till data. Exempelvis kommer kommissionen i närtid att beakta huruvida myndigheters rätt att få tillgång till mer fordonsuppgifter, i synnerhet för bättre trafikledning samt för insamling av anonymiserade uppgifter om bränsle- och energiförbrukning i stor skala, behöver utökas. Vidare har kommissionen för avsikt att genomföra ett pilotprojekt för att skapa gemensamma EU-omfattande infrastrukturer och processer för cybersäkerhet för säker och tillförlitlig kommunikation mellan fordon och infrastruktur. Som ett första steg kommer kommissionen att utfärda en rekommendation om användning av spektrum för 5G-testning i stor skala och cybersäkerhet samt en ram för dataförvaltning som gör det möjligt att dela uppgifter. Hantera de socioekonomiska effekterna av automatiserad och uppkopplad rörlighet Kommissionen betonar att det är svårt att veta vilka långsiktiga effekter den automatiserade och uppkopplade rörligheten kommer att ha på samhället och ekonomin. Kommissionen kommer därför att övervaka och utvärdera dessa effekter bl.a. inom ramen för Horisont 2020:s arbetsprogram för automatiserade transporter. Samråd med berörda parter om de socioekonomiska och miljömässiga effekterna av autonom rörlighet kommer även att hållas framöver. Kommissionen anger vidare att den kommer att stödja medlemsstaterna i deras insatser för smidiga övergångar på arbetsmarknaden för berörda arbetstagare genom arbetsmarknadstjänster och sociala tjänster, tillgång till utbildning och socialt skydd i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter samt den nya kompetensagendan för . Slutligen kommer kommissionen att inrätta ett EU-forum för att ta itu med särskilda etiska frågor som uppkommer i samband med autonom rörlighet. Allmänt om kommissionens meddelande Utskottet välkomnar inledningsvis att kommissionen har följt medlemsstaternas uppmaning i Amsterdamdeklarationen och antagit en övergripande EU-strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet med en framåtblickande och ambitiös europeisk agenda. Utskottet har i tidigare sammanhang angett att automatiserade och uppkopplade fordon är en angelägen transportlösning och att deras marknadsintroduktion bör underlättas och påskyndas. Utskottet har mot denna bakgrund även tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör ta fram en strategi inom området (bet. 2017/18:TU15, rskr. 2017/18:324). Liksom kommissionen ser utskottet med tillförsikt på de möjligheter i form av säkrare, mer tillgängliga och mer hållbara transporter som automatiserade och uppkopplade fordon förväntas innebära. Utvecklingen mot ett transportsystem för människor och gods baserat på automation och digitalisering är både ett sätt att möta samhällsutmaningar såsom klimat och hälsa och en möjlighet att stärka konkurrenskraften, exportindustrin och nya arbetstillfällen, såväl i som på EU-nivå. Enligt kommissionen kommer den nya marknaden uppskattningsvis att generera intäkter för EU:s fordonsindustri och för EU:s tekniksektor 2025. Eftersom automatiserade och uppkopplade fordon förväntas ge upphov till betydande fördelar pågår en global kapplöpning i fråga om teknikutveckling. Utskottet delar därför kommissionens uppfattning att det behövs ett ökat samarbete mellan EU, medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter samt industrin och akademin för att även framöver säkerställa EU:s konkurrenskraft inom området. I likhet med kommissionen menar utskottet att det är viktigt att nyckeltekniken utvecklas i och att den rättsliga ramen är modern och kan skapa ett klimat som gynnar teknisk utveckling. Utskottet noterar att kommissionen anger att den kommer att inta en integrerad hållning till fordonens automatisering och uppkoppling. I sammanhanget hänvisar kommissionen till att det finns studier som visar att automatisering utan uppkoppling kan leda till försämrade trafikförhållanden. Utskottet kan här konstatera att uppkoppling rent tekniskt inte är en förutsättning för automatisering men att det anses kunna förbättra redundansen och prestationen i övrigt. Vidare medför ett integrerat förhållningssätt positiva synergier vad gäller utbyggnad av it-infrastrukturen, vilket utskottet välkomnar. Utskottet noterar dock att den ökande graden av uppkoppling kan göra fordonen sårbara för cyberattacker t.ex. i form av kapning samt stöld av integritetskränkande information och företagshemligheter och att det därför är angeläget att den nya tekniken kan skyddas från sådana cyberattacker. I sammanhanget anser utskottet att det är positivt att kommissionen även uppmärksammar att det finns risker vid en övergång till alltmer automatiserade och uppkopplade fordon, t.ex. övertro på och felaktig användning av tekniken. Utskottet menar att det är viktigt att det politiska och rättsliga ramverket kan omhänderta dessa risker. En annan mycket angelägen frågeställning som kommissionen tar upp, och som kommer att behöva lösas framöver, är vem som är ansvarig när ett automatiserat fordon är inblandat i en olycka. Sammanfattningsvis anser utskottet att kommissionens strategi genom sin breda ansats på ett bra sätt täcker in de viktigaste frågeställningarna inom området. I det följande redogör utskottet för sina synpunkter vad gäller strategins tre huvudsakliga målsättningar. Utskottet föreslår också med det anförda att lägger utlåtandet till handlingarna. Utveckla viktig teknik och infrastruktur för att stärka EU:s konkurrenskraft Utskottet noterar att kommissionen uppmärksammar att det i ett antal medlemsstater, däribland , pågår storskaliga tester och demonstrationer och att sådan testverksamhet spelar en viktig roll för utveckling och spridning av relevant teknik och främjande av samarbete mellan aktörer. I pågår mycket riktigt flera forskningsprojekt och försök med automatiserade och uppkopplade fordon vad gäller såväl personbilar som kollektivtrafik, godstrafik och logistiklösningar. I fråga om persontrafik har utskottet i tidigare sammanhang bl.a. uppmärksammat projektet som är ett samarbete mellan myndigheter, industrin och akademin. Projektet innebär att fordon från ska köras automatiserat på en motorvägsslinga i , med vanliga privatpersoner som förare. Drive kommer initialt att finnas på s.k. nivå 2, men ambitionen är att övergå till bilar på nivå 4 som under godkända väder- och trafikförhållanden klarar hela motorvägsslingan. Vidare kan utskottet konstatera att det genomfördes försökstrafik med automatiserade minibussar (s.k. poddar) från Nobina i . ingår tre av dessa automatiserade poddar i lokaltrafiks ordinarie kollektivtrafik inom ramen för ett projekt mellan regionala myndigheter och industrin för att utveckla framtidens kollektivtrafik. Poddarna drivs på el, rymmer elva passagerare åt gången och kan åka i en maxhastighet av . Vad gäller godstransporter har utskottet tidigare framfört att godstransportsektorn skulle gynnas av fler automatiserade fordon, och vill i sammanhanget bl.a. lyfta fram projektet 4 Platooning. I projektet testas kolonnkörning med lastbilar från och i daglig drift. Även detta är ett projekt där myndigheter, industrin och akademin har gått samman för att utveckla innovativ teknik för automatiserade och uppkopplade fordon. I samband med det högnivåmöte som hölls i visade regeringen fler exempel på automatiserade och uppkopplade fordon som kör i svenska städer, på byggarbetsplatser och godsterminaler. Utskottet noterar att kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att använda de möjligheter som ges genom Fonden för ett sammanlänkat (FSE) och Horisont 2020 samt genom EU:s regionalpolitik och struktur- och investeringsfonder för att samfinansiera investeringar inom forskning, innovation och utbyggnad. Utskottet kan konstatera att flera av de projekt som pågår i inom området delvis har finansierats genom EU-medel och då i huvudsak från FSE och Horisont 2020. I sammanhanget vill utskottet liksom kommissionen framhålla två större projekt med automatiserad körning som pågår i där svenska fordonstillverkare och svensk akademi deltar, finansierade av Horisont 2020. I L3 Pilot utvärderar elva personbilstillverkare automatiserade funktioner i både motorvägs- och stadsmiljö i tio länder. I projektet ingår också en större årlig utvärdering av invånares inställning till automatiserade fordon. I Ensemble testar och utvärderar sex europeiska lastbilstillverkare funktionen kolonnkörning utifrån kompatibilitet mellan fordon och trafiksäkerhet. Vidare vill utskottet lyfta fram att svenska myndigheter bl.a. deltar aktivt i EU-projekteten Coexist, och Brave. Dessa projekt syftar på olika sätt till att förbereda ett införande av automatiserade fordon, t.ex. genom användartester i körsimulatorer. Nordic är ytterligare ett stort gränsöverskridande EU-projekt som svenska myndigheter har varit aktiva i. Projektet, som finansieras av FSE, innebär att frivilliga förare i , , och har varit uppkopplade och bytt information med varandra och dessutom fått tillgång till information från myndigheter om väderförhållanden, väghinder, vägarbeten och halka. Utskottet konstaterar att kommissionen presenterade sitt förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 och kort därefter ett antal sektorsspecifika förslag som är knutna till budgeten, bl.a. om inrättandet av FSE (COM(2018) 438) och om inrättandet av Horisont (COM(2018) 435). Vidare noterar utskottet att kommissionen i strategin aviserar sin avsikt att upprätta ett partnerskap inom nästa fleråriga budgetram för att tillhandahålla en långsiktig ram för planering av forsknings- och förberedelseprogram för automatiserad rörlighet. Utskottet påminner i sammanhanget om budgetrestriktiva hållning vad gäller EU:s fleråriga budgetram och implicit även de sektorsspecifika förslagen. Med tanke på transporters gränsöverskridande karaktär vill utskottet framhålla att det är viktigt att den nya tekniken fungerar sömlöst mellan länder när den introduceras på marknaden. För att det ska bli fallet krävs ett nära samarbete mellan EU:s medlemsstater, exempelvis i form av storskaliga gränsöverskridande tester. Utskottet noterar med tillfredsställelse att diskussioner har påbörjats mellan kommissionen, medlemsstaterna och industrin vad gäller prioriteringar av användningsfall samt metoder för testning, utvärdering och kunskapsutbyte. I sammanhanget menar utskottet att det är positivt att kommissionen anger att den tillsammans med medlemsstaterna arbetar för att upprätta en prioriteringslista över användningsfall för storskaliga tester inom transportområdet samt för att utnyttja synergier mellan användningsfall för automatisering och för uppkoppling. Vidare välkomnar utskottet kommissionens förslag om att ta fram en EU-omfattande plattform för samordning mellan relevanta aktörer samt mellan den förberedande verksamheten och tester i trafik som ett sätt att underlätta för gränsöverskridande samarbete. Vad gäller anser utskottet att det är positivt att kommissionen avser att vidareutveckla dess navigeringstjänster för automatiserad rörlighet och påtalar i sammanhanget vikten av väl fungerande tjänster för att inte begränsa utvecklingen. Säkerställa en inre marknad för säkert införande av automatiserad och uppkopplad rörlighet Utskottet delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att få ett rättsligt ramverk på plats inom EU som främjar en säker och hållbar marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon. Utskottet har i andra sammanhang framfört att om det inte finns någon ändamålsenlig reglering är risken överhängande att utvecklingen av dessa moderna fordon i stället förläggs till andra regioner. Detta skulle innebära att nya lösningar och standarder utvecklas som EU:s medlemsstater måste anpassa sig till i efterhand. Det är därför positivt att kommissionen anger att den befintliga EU-lagstiftningen redan i stor utsträckning lämpar sig för en marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon. Utskottet noterar att kommissionen bl.a. hänvisar till EU:s uppdaterade ramlagstiftning för typgodkännande och att den inom ramen för detta regelverk kommer att arbeta tillsammans med medlemsstaterna och intressenter för att ta fram ett tillvägagångssätt för säkerhetscertifiering av automatiserade fordon. Vidare har kommissionen för avsikt att ta fram riktlinjer för ett harmoniserat tillvägagångssätt för nationella säkerhetsbedömningar av automatiserade fordon. Utskottet delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att medlemsstaterna följer ett gemensamt tillvägagångssätt för att på så sätt garantera ömsesidigt erkännande av nationella säkerhetsbedömningar. Även om EU-lagstiftningen i denna del synes lämpa sig väl för en marknadsintroduktion av automatiserade och uppkopplade fordon vill utskottet uppmärksamma att det i den statliga utredningen till självkörande fordons slutbetänkande (SOU 2018:16) anges att också till viss del begränsar teknikutvecklingen, detta främst genom bestämmelserna i det tredje körkortsdirektivet. Enligt utredningen förutsätter körkortsdirektivet att det finns en förare i fordonet. Vidare uppmärksammas att saknar en legal definition av begreppet förare samt av vad det innebär att köra eller föra ett fordon. Enligt utredningen hindrar även för kör- och vilotider en introduktion av automatiserade fordon, exempelvis vad gäller sådana fordon där en förare förväntas köra en del av sträckan och befinner sig ombord under hela transporten (t.ex. vid kolonnkörning). Utskottet noterar emellertid att kommissionen anger att den kommer att beakta huruvida viss befintlig EU-lagstiftning, såsom körkortsdirektivet, direktivet om kör- och vilotid samt yrkesförarkompetensdirektivet, behöver ses över givet utvecklingen av automatiserade och uppkopplade fordon och upprepar behovet av rättslig ram som främjar innovation. I utredningen till självkörande fordon konstateras vidare att det som främst kan anses utgöra ett hinder för högre nivåer av automatiserade fordon är bestämmelser om att varje fordon på väg ska ha en förare och att föraren ska ha kontroll över fordonet. Utskottet noterar att det pågår ett arbete med att anpassa till dagens teknik bl.a. i Uneces arbetsgrupper WP.1 och WP.29 och delar kommissionens uppfattning att det är viktigt med stärkt samordning mellan medlemsstaterna inom ramen för arbetet i Unece. Utskottet anser att medlemsstaterna bör fortsätta att verka för att de internationella regelverken anpassas så att en marknadsintroduktion av högre nivåer av automatiserade fordon blir möjlig på ett säkert och hållbart sätt. I sammanhanget uppmärksammar utskottet den resolution som antogs av Uneces arbetsgrupp för trafiksäkerhet, WP.1, om införande av högt eller fullt automatiserade fordon i vägtrafiken. Utskottet noterar att resolutionen ska komplettera konventionerna och bl.a. innehåller vägledning om ett säkert införande av sådana fordon i trafiken.