bet · H501UU11 · 2018-04-06 00:00:00 — har därtill en viktig funktion att verka för fred och säkerhet och när så krävs utifrån ett brett mandat kunna besluta om fredsskapande och fredsbevarande insatser, även om det ska göras med stor försiktighet. Antikorruptionsåtgärder med vassa och starka tänder och ett robust skydd för visselblåsare är avgörande för FN:s förtroende hos allmänheten och framtid som institution. Därför anser vi att , under vår period i säkerhetsrådet, bör ta initiativ till en utredning vars mål är att lägga skarpa förslag på reform av både immunitetsfrågan, tvistlösningsmekanismerna och vissel-blåsarskyddet. , punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 9, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10 samt 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 16, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 6–8 och 15–17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 23, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 28, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 15. FN har en viktig roll och åtnjuter högt förtroende i det svenska samhället och bland svenska partier. FN har en unik roll, och dess uppgift att verka för global fred och utveckling har inte blivit enklare . För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det också vårt ansvar att driva på debatten om vad en reform bör innehålla. En av FN:s viktigaste uppgifter är att bidra till fred och säkerhet. har säkerhetsrådet misslyckats med att anta resolutioner i akuta konflikter, t. ex. om . Det skadar trovärdigheten för FN som global aktör för fred. Vetorätten i säkerhetsrådet används för att hindra att resolutioner antas. tycker därför att det är brådskande med en reform av beslutsfattandet inom FN. Vi vill att den folkrättsliga principen Responsibility to Protect stärks genom att kriterier tas fram för när det ska finnas mandat att genomföra humanitära interventioner. På så sätt skulle risken för obstruerande veton i FN minska. , punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 6–8 och 15–17 samt 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 16, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 28, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 15 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. främsta uppgift är att värna internationell fred och säkerhet. Vetorätten för de fem permanenta rådsmedlemmarna är, trots minskad användning , ett hinder i detta arbete. Alltför ofta används vetot för att skydda egenintressen, vilket leder till ökat lidande och ett svagare FN. sammansättning speglar världen som den såg ut i slutet av . Att säkerhetsrådet reformeras för att passa dagens värld är av stor vikt, liksom att vetorätten inte missbrukas så att den utgör ett hinder för mänsklig säkerhet. vill se en demokratisering av säkerhetsrådet. bör vetorätten och systemet med permanenta medlemmar avskaffas, och i samband med det bör rådet utvidgas så att det bättre representerar världens befolkning. bör verka för en reformering av säkerhetsrådet i syfte att avveckla vetorätten och öka antalet medlemmar så att det bättre representerar världens befolkning. Eftersom de fem permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet har vetorätt vid varje förändring är det uppenbart att en genomgripande reformering av FN och säkerhetsrådet kommer att vara svår. Det är viktigt att försöka hitta vägar framåt och driva på reformer inom dagens system. Att begränsa möjligheten att använda vetorätten inom vissa områden är en väg, att öka pressen på, och konsekvenserna för, stater som missbrukar vetorätten är en annan. Alla ekonomiska, politiska och diplomatiska medel bör övervägas. , som FN firade , lanserade en uppförandekod för att göra säkerhetsrådet mer handlingskraftigt när det gäller att stoppa folkmord och förhindra brott mot mänskligheten. Uppförandekoden innebär att stater förbinder sig att inte använda sig av vetorätten eller på annat sätt förhindra en insats av säkerhetsrådet som kan stoppa ett folkmord eller ett brott mot mänskligheten. I skrivande stund har 111 stater skrivit under koden, bland dem och de permanenta säkerhetsrådsmedlemmarna och . välkomnar att har skrivit under koden men anser att vi kan gå längre. har inte , och ställt sig bakom koden. bör verka för att de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet avstår från att använda sin vetorätt vid insatser för att förhindra folkmord, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Valet av de roterande platserna i säkerhetsrådet görs av generalförsamlingens medlemsstaters FN-ambassadörer utan insyn. Detta förfarande gör att mycket makt hamnar i händerna på dessa ambassadörer som därmed kan utsättas för påtryckningar och mutförsök. Det ger också mindre legitimitet till de valda länderna än om det hade varit medlemsstaternas regeringar som gjort valen och redovisat dem öppet. Den bristande transparensen skapar onödiga misstankar om oegentligheter. Regeringen bör verka för att valet till de roterande platserna i säkerhetsrådet reformeras så att det blir mer transparent. Att förebygga väpnade konflikter hör till FN:s och världssamfundets allra viktigaste uppgifter. En del av detta arbete gäller tidig varning och tidig respons, dvs. att hitta indikatorer för att på ett tidigt stadium upptäcka att en konflikt är på väg att blossa upp och att bemöta den och förhoppningsvis även dess orsaker. Det kan ibland ske genom skyldigheten att skydda, men ibland också på ett tidigare stadium. arbetar främst organisationer i det civila samhället med tidig varning och riktar uppmärksamhet mot farliga situationer. Det stora problemet är inte avsaknad av information utan bristande respons. Kompetensen på området behöver utvecklas, och FN är den naturliga aktören för denna uppgift. Hur tidiga varningar ska hanteras och bedömas samt vilka olika åtgärder som kan sättas in i ett tidigt skede beroende på situationens art bör tydliggöras. För det krävs stabil, långsiktig och flexibel finansiering liksom politiskt stöd från medlemsstaterna. bör driva på för att FN utvecklar sitt arbete för tidig varning och respons vid väpnade konflikter. Alla beslut om militärt våld som en sista utväg för att skydda freden och de mänskliga rättigheterna ska fattas på FN:s uppdrag eller annan folkrättslig grund. Det är viktigt att vid ställningstaganden om internationella insatser inte bara förlita sig på FN-mandat, utan en bedömning måste göras i varje enskilt fall. När så behövs måste folkrätten och kunna hävdas gentemot säkerhetsrådet för att stärka FN:s ställning. Fredsskapande, fredsbevarande och fredsfrämjande åtgärder ska enbart vidtas på FN:s uppdrag eller annan folkrättslig grund. , punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20 samt 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 15 samt 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 16, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 6–8 och 15–17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 23, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 28, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. Det är helt centralt att FN höjer tempot i reformarbetet. Utan en förändring kommer inte tilltron till FN att kunna bestå. som kom till 1945 tar inte hänsyn till dagens komplexitet i världssystemet, vilket gör att säkerhetsrådet, genom vetorätten, ständigt står inför låsningar. bör verka för att vetorätten i säkerhetsrådet begränsas. Vi kan inte stillatigande acceptera att säkerhetsrådet inte tar sitt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet. Oförmågan att ingripa när brott mot mänskligheten och folkmord begås är skamlig. används alltför ofta vetorätten av någon av de fem permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet för att politisera redan infekterade frågor och på så sätt driva sin egen agenda i stället för att som det var tänkt när säkerhetsrådet konstruerades användas för att stoppa farliga förslag. Detta nödvändiga arbete har uteblivit under den svenska mandatperioden i säkerhetsrådet. vill också att regeringen agerar för att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken få till stånd ett rotationssystem för att undvika intern och kostsam konkurrens mellan EU-länder. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . Efterspelet för kom att bli allt annat än acceptabelt. Att någon enligt sin övertygelse om vad som är moraliskt rätt agerar visselblåsare i syfte att rättvisa ska skipas och att dessa fruktansvärda brott kommer ut i ljuset kan aldrig och får aldrig leda till att den som agerar beskylls för att ha agerat oriktigt. Ändå var det just det som Kompass utsattes för. I stället för att FN med kraft tog tag i problemet hemligstämplades rapporten och Kompass stängdes av från sitt jobb och sattes under utredning där hans uppgifter ifrågasattes. Utredningarna som följde gav Kompass rätt och påvisade att han agerat korrekt. Händelsen visar dock på den kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter – eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Detta är en fråga måste prioritera inom ramen för FN-engagemanget i syfte att nå förändring. Massförstörelsevapen, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:2321 av (C) yrkande 13, 2015/16:372 av m.fl. (V) yrkande 9, 2015/16:2405 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2016/17:156 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 12. släppte FOI en rapport om kärnvapen. I den konstateras det – utöver att satsar på att förnya sina kärnvapen – att uppvisar ett nytt förhållningssätt. Det nya är att tydligt visar upp och hotar med sina vapen som en del av sitt säkerhets- och försvarspolitiska agerande. För blev detta tydligt när simulerade ett kärnvapenanfall mot vårt territorium. förespråkar avspänning och nedrustning av kärnvapen. Med dagens säkerhetspolitiska läge gäller det dock att vara pragmatisk och realistisk, och därför ser vi det som nödvändigt att åter få med denna aspekt i säkerhetspolitiska planering och arbete. Massförstörelsevapen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 4, 2015/16:372 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:156 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:2321 av (C) yrkande 13, 2015/16:2405 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 12. har ett förflutet av aktivt arbete för nedrustning i allmänhet och kärnvapenavrustning i synnerhet. Genom historia av militär alliansfrihet finns en unik röst som bör användas än tydligare för en global kärnvapennedrustning. Natomedlemskapen splittrar i kärnvapenfrågan. De avslutade FN-förhandlingarna om att förbjuda kärnvapen ger ett illustrativt exempel på hur t.ex. ett Natomedlemskap skulle påverka möjligheter att arbeta för fred och nedrustning. Av de tre massförstörelsevapen man vanligtvis avser förbjöds biologiska stridsmedel 1972 och kemiska stridsmedel 1993. Även om övertramp har skett har förbuden haft stor påverkan på krigföringen. återstår det tredje massförstörelsevapnet, kärnvapen. togs ett viktigt steg när FN beslutade om ett förbud mot kärnvapen. Förutom deltog dock inget Natoland i denna konferens – och var det enda land som röstade emot de 122 övriga. Avtalet öppnades för signering , och bör självklart vara ett av de länder som står främst i ledet för att ratificera detta. Det kan vi som självständig och militärt alliansfri stat göra. Regeringen bör omgående signera FN:s avtal om förbud mot kärnvapen. Med tanke på de övriga nordiska ländernas ointresse för frågan och att inga andra av dem deltog i FN-förhandlingarna ligger ett särskilt ansvar på att gå före och driva förbudet vidare. En kärnvapenfri zon i såväl som i vore inte bara ett säkerhetspolitiskt riktigt beslut utan också en viktig markering för fred och kärnvapennedrustning gentemot världssamfundet. Regeringen bör därför arbeta för att och ska bli en kärnvapenfri zon och vidta nödvändiga åtgärder i linje med detta. Planen för hur en avrustning skulle kunna gå till finns redan. arbetade den s.k. fram en serie förslag för kärnvapenavrustning. Man förespråkade bl.a. att kärnvapenstyrkorna ska tas ur omedelbar stridsberedskap och att kärnvapenstridsspetsarna ska monteras av från vapenbärarna. Dessutom menade man att kärnvapenstaterna skulle lova att själva aldrig vara de som använder kärnvapen först. De 13 punkterna man lade fram antogs enigt av både kärnvapenmakter och icke-kärnvapenmakter vid icke-spridningsavtalets granskningskonferens , men det antogs ingen tidsplan för genomförandet. Regeringen bör därför påbörja ett samarbete för att nästa granskningskonferens för icke-spridningsavtalet ska kunna fastlägga en tidsplan för att genomföra förslag. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Överenskommelser om kärnvapenfria zoner är ett av de allra mest effektiva verktygen mot kärnvapen och mot kärnvapenspridning. Om länder kan vara förvissade om att andra stater inte håller kärnvapen dämpar det viljan att skaffa egna. En kärnvapenfri zon i är därför ett viktigt medel för att öka vår säkerhet. har ett förflutet av aktivt arbete för nedrustning i allmänhet och kärnvapenavrustning i synnerhet. Genom vår historia av alliansfrihet har vi en unik röst som bör användas än tydligare för en nedrustning inom unionen. bör, som enskilt land såväl som medlem i EU och FN, agera för att ska bli en kärnvapenfri zon. I samband med att nu har ingått ett samförståndsavtal om värdlandsstöd med Nato har frågan om kärnvapen på svenskt territorium åter aktualiserats. Kärnvapen är en central komponent i Natos militära strategi, och man avfärdar inte principen om first use. Trots att vi med avtalet nu ingår ett tätare samarbete med en militärallians som till stor del bygger sin styrka på förmågan att använda kärnvapen regleras detta inte någonstans i de påskrivna dokumenten. Från regeringen har man upprepade gånger uttryckt att man förutsätter att gästande stater följer svensk lag och hänvisat till att hållning är internationellt känd. Det menar man räcker. Det har också från regeringens håll hävdats att lagen om kärnteknisk verksamhet (1984:3) hindrar införsel av kärnvapen på svenskt territorium. Det stämmer inte. Lagen behandlar enbart civil kärnkraft och är inte aktuell när det gäller kärnvapen. Trots att det alltså saknas en svensk lag mot införsel av kärnvapen på svenskt territorium har regeringen inte bemödat sig om att skaffa några garantier för att Natosamarbetet inte innebär att kärnvapen förvaras i, placeras ut i eller transiteras genom . Ensidiga deklarationer må vara behjärtansvärda, men när frågan ytterst handlar om samhällets och mänsklighetens överlevnad, är en tydlig lagstiftning helt klart att föredra. hänvisas till icke-spridningsavtalet (, NPT) som en garant för att andra stater inte ska föra in nukleära stridsmedel i . Innebörden av icke-spridningsavtalet är att endast fem stater – , , , och – tillåts ha kärnvapen. De får dock inte dela med sig av kärnvapen till några andra, och dessutom förväntas de rusta ned, vilket dock endast skett i en mycket begränsad omfattning. har både och på olika sätt dessutom uttalat sig om att utveckla fler typer av kärnvapnen. Avtalet föreskriver också att övriga deltagande stater förbinder sig att avstå från kärnvapen. Som en av ca 180 icke-kärnvapenstater som förbundit sig till avtalet har alltså lovat att varken tillverka, förvärva, ta emot eller använda kärnvapen. Det finns dock länder som i sin lagstiftning tagit otvetydig ställning. Vårt grannland är ett av dem. I sin kärnenergilag skriver man under rubriken klart och tydligt i 4 §: ”Det är förbjudet att till införa kärnladdningar samt att här framställa, inneha och spränga sådana.” Även har, trots amerikanska protester, stiftat en sådan lag på initiativ av den dåvarande och 1987 antogs the Nuclear Free , Disarmament, and Arms Control Act. bör på samma sätt införa en klar och otvetydig lagstiftning om ett förbud mot införande och transitering av kärnvapen på svenskt territorium samt följa upp att förbudet följs genom tillförlitliga kontrollmekanismer. Kärnvapen är de enda massförstörelsevapen som ännu inte är förbjudna enligt internationell lag. Stödet för ett sådant förbud är dock stort. har över 127 stater skrivit under The Humanitarian – ett initiativ och även en FN-resolution för att helt förbjuda kärnvapen. Att så många länder är beredda att ta icke-spridningsavtalet ett steg längre och helt stoppa nukleära stridsmedel är hoppfullt. bör underteckna The Humanitarian och arbeta aktivt för att initiativet ska resultera i ett verkligt förbud mot kärnvapen. I ett läge då det sker en militär upprustning i och och spänningarna ökar mellan och inom länder finns det ett stort behov av länder som kan driva på för nedrustning och avspänning. Nedmonteringen av det iranska kärnenergiprogrammet är ett välkommet steg mot nedrustning. Ytterligare ett viktigt initiativ skulle vara att agera för att få till stånd en zon fri från massförstörelsevapen i . , , , och är redan kärnvapenfria zoner. vet vi att har kärnvapen och att Nato placerat kärnvapenstridsspetsar i . bör som enskilt land såväl som medlem i EU och FN agera för att få till stånd en zon fri från massförstörelsevapen i . Gasattacken mot Halabja krävde drygt 6 000 dödsoffer. Tyvärr var gasattacken inte det sista tillfället när en regering valde att använda kemiska stridsmedel. I har gasattacker skett mot civila med fruktansvärda konsekvenser. Det finns ett stort behov av att fortsätta att uppmärksamma de kemiska vapnens fruktansvärda konsekvenser. bör arbeta för att ska göras till den internationella dagen mot massförstörelsevapen. Massförstörelsevapen, punkt 5 (SD) (SD) och (SD) anför: antogs en konvention i FN om ett globalt förbud mot kärnvapen. röstade ja till förslaget, och konventionstexten blir nu föremål för behandling inom där man ska utreda konsekvenserna av det. Vi sverigedemokrater vill tro att det är väldigt få människor i världen som önskar sig kärnvapen och att de allra flesta i stället vill ha en kärnvapenfri värld. ska man komma ihåg att vi har en ny situation att förhålla oss till, där kärnvapen inte endast kommer att innehas för att avskräcka en eventuell angripare utan faktiskt kan komma att användas i anfallssyfte. Inte minst utvecklingen i bör tas på största allvar. Men det är fullständigt naivt att tro att en konvention, undertecknad av 122 kärnvapenfria stater men inte en enda kärnvapenstat, kommer att leda till att kärnvapnen i världen försvinner. Det är lika naivt som att tro att ett avtal mellan icke-krigförande stater om att krig ska förbjudas skulle leda till att krig i världen upphör. Det blir i stället ett kraftfullt slag i luften som äventyrar vår egen säkerhetspolitiska situation genom att minska vår egen handlingsfrihet . Denna naivitet är kännetecknande för den , och vi har sett den i många andra sammanhang inte minst inom klimatfrågorna. Man tror man ska lösa världens problem genom att försvåra för oss själva som de länder som verkligen kan göra skillnad fullkomligt ignorerar dessa avtal. Regeringen har inte heller utrett och analyserat konsekvenserna av en svensk ratificering av konventionen. Det gör man märkligt nog först efter att man röstat ja till avtalet. Att försvarssamarbeten och övningar med en rad olika länder hotas är inte svårt att förstå. Länder som , , och har framfört sin oro. Anhängarna till ett svenskt Natomedlemskap protesterar givetvis högt, men även vi som är motståndare till ett svenskt medlemskap i försvarsalliansen protesterar. I en framtida krissituation skulle kunna tvingas frånsäga sig hjälp från andra länder bara för att dessa länder innehar kärnvapen. I annat fall skulle landet bryta mot konventionen. Vi kan aldrig förutse vad som händer och vilka scenarier som kommer att utspelas i vår del av världen. Att bakbinda sig på detta sätt, som regeringen vill, är att äventyra svensk säkerhet. Flera andra länder, däribland som självt fått leva med ohyggliga konsekvenser av kärnvapen, valde att inte ställa sig bakom konventionen. Även sa nej – detta med anledning av att man inte vill stänga några säkerhetspolitiska dörrar och försvåra framtida försvarssamarbeten. anser att borde göra samma ställningstagande som , med vilka vi arbetar med att fördjupa det försvarspolitiska samarbetet. För del anser vi att man i stället borde fokusera på det globala icke-spridningsavtalet , som kan göra större skillnad än ett rent kontraproduktivt slag i luften, men som kan vara hotat då risken att kärnvapenstaterna inte går vidare med avtalet är överhängande. Massförstörelsevapen, punkt 5 (C) (C) anför: Ett aktivt svenskt arbete för kärnvapennedrustning är viktigt. Det måste ske med sikte på att nå resultat. skulle välkomna en konvention mot kärnvapen om den omfattades av kärnvapenstaterna och faktiskt stärkte nuvarande nedrustningsregimer. Det var för att pröva dessa utgångspunkter ansåg det riktigt att delta i förhandlingarna om ett kärnvapenförbud för att pröva om det fanns förutsättningar att nå resultat. Vi var mycket tydliga med att vi inte var intresserade av plakatpolitik. När förhandlingarna efter en mycket snabb process avslutades, valde regeringen att först rösta ja till avtalet för att därefter utreda konsekvenserna av sitt ställningstagande. Detta skedde också utan att regeringen förankrat ett beslut som kan få stora konsekvenser för säkerhet.