bet · H501MJU24 · 2018-06-08 00:00:00 — Detta syfte kan dock uppnås på olika sätt, och vi vill därför se mer av resultatstyrda regler. Som ett gott exempel kan nämnas att moderniserade reglerna för beteskravet för att öka flexibiliteten. Ett gott djurskydd och respekten för djur, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 10 och 11. Djur ses i lagens mening som egendom. Att djur skulle ses som vilken ägodel som helst är något som de breda folklagren inte skulle hålla med om. För att bättre spegla allmänhetens uppfattning om djurs juridiska status, i synnerhet sällskapsdjurs, bör en statlig utredning tillsättas för att komma med förslag på hur man kan stärka djurs status som individer. I samband med detta bör man överväga att införa en djurskyddsombudsman som kan bistå med juridisk hjälp i djurskyddsmål, men även för att främja husdjurs välbefinnande. Lagens tillämpningsområde, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2384 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:2078 av (SD) yrkande 1. Vi anser att all lagstiftning som rör djur borde samlas i en djurbalk. Svensk lagstiftning är splittrad vad gäller djurs rättigheter. Genom att samla all lagtext som rör djur i en särskild djurbalk kan man bättre åskådliggöra lagstiftningen som man tydliggör och sätter fokus på djurens rättigheter. Personer som är ansvariga för djurens välfärd, punkt 6 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. En person som tar hand om ett upphittat tamdjur och ger det mat och skydd , men som av olika orsaker inte kan eller vill ta hand om djuret permanent, kan bli ansvarig för djuret. Regeringen bör därför se över och klargöra vem som har ansvaret för djuret, i vilket läge ansvaret uppstår och vem som kan ta beslut om exempelvis försäljning, adoption, medicinska åtgärder eller avlivning av ett upphittat djur. Vilda djur, exempelvis hjortar, som hålls i hägn ska dock enligt vår mening inte anses falla inom djurskyddslagens tillämpningsområde. Vilda djur i vilthägn kan inte anses ägas av någon, och ett ansvar enligt djurskyddslagstiftningen ska således inte kunna uppkomma. Grundläggande djurskyddskrav, god djurmiljö och naturligt beteende, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6 samt 2017/18:2253 av (M). Jag anser att regeringen bör återkomma med lagförslag som tydliggör att ansvarig myndighet har ett bemyndigande att specificera vilka arter som får hållas som sällskapsdjur. I betänkande konstateras att lagstiftningen för exotiska djur är otillräcklig och att det saknas både praktiska och kunskapsmässiga förutsättningar för att dessa djur ska få en god välfärd. Jag anser därför att djurskyddsbestämmelserna bör ändras så att endast djur som är lämpliga som sällskapsdjur tillåts hållas. En sådan begränsning skulle stärka sällskapsdjurens möjlighet till beteenden som är viktiga för deras välbefinnande och innebära att arter som inte är lämpliga som sällskapsdjur inte tillåts. har enligt djurskyddslagen möjlighet att förbjuda viss djurhållning, men det är inte tydliggjort om verket även har rätt att precisera vilka arter som är lämpliga att hålla som sällskapsdjur. Eftersom det är en ständig tillströmning av nya exotiska arter som sällskapsdjur skulle en möjlig lösning vara att införa en s.k. positiv lista som beskriver vilka djur som är tillåtna att hållas av privatpersoner. Vidare anser jag att det är av central betydelse att fler djur ges tillgång till utevistelse. För många domesticerade djurarter är möjlighet till utevistelse en förutsättning för att skapa utrymme för naturligt beteende. När en ny djurskyddslag kom 1988 fick kor, får och getter rätt till utevistelse. För t.ex. kor har det visat sig att kor på bete bl.a. har ökad välfärd, bättre hälsa, färre skador, högre fruktsamhet och minskat behov av antibiotika jämfört med kor som hålls inne året runt. Andra djur inom livsmedelsindustrin, som t.ex. grisar, höns och kycklingar, har liknande behov av utevistelse, men det är ytterst få av dem som ges möjlighet till detta. Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag på hur fler lantbruksdjur inom animalieproduktionen ska ges möjlighet till utevistelse och naturligt beteende. Tillräcklig tillsyn och krav på foder och vatten, punkt 8 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Ligghallskravet är ett problem för många nötköttsproducenter som vill ha sina djur frigående året runt. Kravet regleras på föreskriftsnivå. Utegångsdjur ska utan betestillväxt ha tillgång till en ligghall eller ett annat stall som ger dem skydd mot väder och vind samt en torr och ren liggplats. Föreskriften djuren inte kan hållas frigående året om utan tillgång till en ligghall, även om vädret tillåter och djuren får tillgång till foder. Det finns dock beprövade erfarenheter från djurhållare med djur utomhus under meteorologisk vinter som visar att det är möjligt att ha djuren frigående året om. Det visar att kraven i vissa fall är alltför långtgående och saknar grund. Vi anser att i de fall förutsättningarna finns för djur att vistas permanent utomhus, under exempelvis meteorologisk vinter, bör detta underlättas. Förbud mot vissa handlingar mot djur, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 4. Vi anser att förbud mot sexuella handlingar med djur ska flyttas från djurskyddslagen till . Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:179 av och (båda SD), 2017/18:371 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:801 av (S), 2017/18:858 av m.fl. (S), 2017/18:2826 av (M), 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 6–8, 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Hunden är oumbärlig vid många former av jakt. Ett eftersök på ett trafikskadat vilt vore i stort sett omöjligt att genomföra utan en hund som är tränad för ändamålet. Även förmågan att förhindra att vissa invasiva arter sprider sig i landet är beroende av tillgången till jakthundar. Regeringens förslag om att utvidga förbudet mot att använda levande djur vid viss träning och provverksamhet kan påverka förmågan att på ett korrekt sätt genomföra eftersöksjakt på trafikskadat vilt. Förslaget kan komma att få långtgående konsekvenser för tränings- och provmöjligheter. I förslaget ges dock den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela undantag från dessa bestämmelser. Det är positivt, men vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att möjligheten att träna hundar för exempelvis eftersök på trafikskadat vilt inte begränsas. Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 6–8 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:179 av och (båda SD), 2017/18:371 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:801 av (S), 2017/18:858 av m.fl. (S), 2017/18:2826 av (M), 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3. En god utvärderingsgrund för djurs välmående är om de får utlopp för sina naturliga behov och beteenden. Tillvaron som cirkusdjur innebär i de allra flesta fall stora inskränkningar i möjligheterna till detta. En viktig del i ett bra och trovärdigt djurskydd är att vara försiktig med att använda djur bara för nöjes skull. Vi anser att cirkusar ska omfattas av en tillståndsplikt där endast de cirkusägare som uppfyller vissa grundläggande krav beviljas tillstånd att hålla djur. Vid upprepade brott mot regelverket ska ett sådant tillstånd kunna dras in permanent. Dessutom bör de besiktningar som utförs efter beställning av cirkusägarna själva kompletteras med icke föranmälda inspektioner, både av transporter och av stationära förvaringsplatser. På detta sätt blir det mer angeläget för cirkusägarna att säkra en kontinuerligt god tillvaro för sina djur även de tider då djuren inte används i föreställningar. När det kommer till icke-domesticerade djur delar vi bedömning att dessa djur inte är lämpliga att hållas inom cirkusverksamhet och anser därför att användningen av dessa bör fasas ut. Vi välkomnar att det föreslås i propositionen att elefanter och sjölejon inte längre ska få hållas inom cirkusverksamhet. Vi ser däremot en farhåga i att bara föreslå förbud för ytterligare två arter eftersom det skulle kunna öppna för att använda andra icke-domesticerade djur inom cirkusverksamheterna. Det finns även gränsdragningsproblem på området över vad som är icke-domesticerade djur. Av den anledningen anser vi att det i stället bör införas en s.k. positiv lista över de djur som ska vara tillåtna att hålla på cirkus som innebär att andra djur per automatik förbjuds. Tävling och offentlig förevisning, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:179 av och (båda SD), 2017/18:371 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:801 av (S), 2017/18:858 av m.fl. (S), 2017/18:2826 av (M), 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkandena 6–8, 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Jag delar bedömning att icke-domesticerade djur är olämpliga att hålla och visa på cirkus. Inga icke-domesticerade djur bör tillåtas att ingå i cirkusverksamhet. Ett förbud mot sjölejon och elefanter är ett steg i rätt riktning, men det behöver kompletteras med ytterligare åtgärder. fungerar våra bestämmelser på området genom en förbudslista över vilka arter som inte får hållas och visas på cirkus. Jag anser, i likhet med SLU, och Djurens Rätt att det i stället bör införas en s.k. positiv lista över de djurarter som ska vara tillåtna att hålla och visa på cirkus. Att inrätta en positiv lista över vilka djur som får hållas på cirkus ger en rad fördelar jämfört med att införa ett förbud mot vilda djur. För det första är gränsdragningen mellan vilda och domesticerade djur inte alldeles enkel att göra. Det krävs vetenskap och beprövad erfarenhet för att göra dessa gränsdragningar. För det andra ges lagstiftaren eller den som har bemyndigande större möjlighet att med en sådan lista säkerställa att djurvälfärden ligger steget före när nya arter tillkommer som kan vara aktuella att förevisa på cirkus. Med en positiv lista försvinner även behovet för kontrollmyndigheten att bedöma lämpligheten i att hålla alla de olika djurslag som saknas på förbudslistan. Ett antal länder i har infört eller är på väg att införa förbud mot vilda djur på cirkus med en positiv lista med domesticerade arter. införde 2014 ett förbud mot vilda djur på cirkus, och endast domesticerade arter som finns på en positiv lista är tillåtna. införde en positiv lista för djur på cirkus 2015. , och kommer att införa samma förbud genom att upprätta en positiv lista. Jag anser att SLU:s vetenskapliga råd för djurskydd bör ges i uppdrag att utreda vilka djur som bör finnas på en positiv lista över tillåtna djur på cirkus. Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelse om förbud mot att utsätta djur för lidande vid viss träning och vid tävling, ljud- och bildinspelning, föreställning eller annan förevisning som anordnas för allmänheten förs över till den nya lagen utan ändring i sak. Därutöver föreslår man att förbudet ska utvidgas till att omfatta träning för och användning av djur vid prov. Jag ser positivt på en sådan utvidgning av förbudet men delar inte regeringens uppfattning att grytanlagsprov tills vidare ska undantas från detta förbud mot lidande vid prov. Användning av levande grävling vid grytanlagsprov innebär lidande och stress för grävlingen och kan enligt min uppfattning inte vara förenligt med intentionerna med förbudet. Samhällsnyttan av dessa prov är också ytterst begränsad. Myndigheterna har inte kunnat finna att grytjakten är betydelsefull för att bekämpa djursjukdomar. Inte heller förekommer det i samband med trafikolyckor något eftersök av räv eller grävling, vilket annars skulle motivera denna typ av prov för hundar. Även konstaterade att grävlingarna utsätts för en sådan stress att det inte kan anses förenligt med djurskyddslagstiftningen, och utredningen rekommenderade att grytanlagsprov skulle förbjudas. Jag ser, i motsats till regeringen, inget skäl till att frågan utreds ytterligare och anser att ett förbud mot grytanlagsprov bör införas i den nya djurskyddslagstiftningen. Godkännande och registrering, punkt 14 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 32 och 47. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Vi anser bl.a. att regeringen bör ge i uppdrag att ta bort det obligatoriska kravet på förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar. är reglerna för hur djurstallar ska byggas alltför detaljerade. I stället bör fokus ligga på funktion och djurvälfärd. Vi vill även att tillståndskravet för viss hästhållning ses över. Hästnäringen har blivit allt viktigare för våra öppna landskap. Hästen spelar en stor roll för både företagande inom de gröna näringarna och rekreation – båda delarna viktiga för det svenska samhället. Tillståndskravet är ett extra regelverk som tillämpas för hästhållning som sker yrkesmässigt eller i större omfattning. Vi vill i stället ha ett målstyrt och flexibelt regelverk för att ge utrymme för ett utvecklat hästföretagande. Märkning och registrering av katter, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:590 av (S), 2017/18:1049 av och (båda M), 2017/18:1092 av (S), 2017/18:1799 av och (båda S), 2017/18:2123 av (SD) yrkande 4 och 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi anser att en obligatorisk id-märkning av katter borde införas i lagstiftningen, och vi tycker att det är olyckligt att regeringen inte direkt går vidare med förslag. Vi anser att en märkning skulle minska problemen med övergivna katter som det bidrar till att upphittade katter lättare kan hitta hem. Dessutom förstärks kontrollen av vilka djur som förs in till . En lagstiftning om id-märkning av katter kan även bidra till att höja katters status i samhället. Det borde inte finnas några betydande praktiska hinder mot att införa ett register för katter med tanke på att det finns ett fungerande register över hundar. Märkning och registrering av katter, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4019 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:590 av (S), 2017/18:1049 av och (båda M), 2017/18:1092 av (S), 2017/18:1799 av och (båda S), 2017/18:2123 av (SD) yrkande 4 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkande 5. I likhet med anser jag att det i lagen bör införas bestämmelser med krav på märkning och registrering av katter. Utredaren konstaterar att krav på märkning kommer att medföra en viss kostnad för djurägaren men att det kommer att bespara myndigheter och samhället kostnader eftersom hanteringen av katterna kan bli mer effektiv. Det skulle därutöver höja kattens status och sända en tydlig signal om att det är kattägarna och inte myndigheterna som är ansvariga för att ta hand om de katter som kattägarna har skaffat sig. Utredaren föreslår att katterna ska registreras i ett centralt register. Kostnaden för märkning och registrering ska betalas av kattägarna. Registret ska införas, upprätthållas och hanteras enligt ett kostnadstäckningssystem. Jag delar inte regeringens bedömning att ett obligatoriskt krav på märkning och registrering av katter bör utredas ytterligare. Eftersom utredningen föreslog att åtgärden skulle införas och eftersom alla hundar i redan måste märkas och registreras i centrala hundregister anser jag att det är fullt möjligt för regeringen att gå fram med ett färdigt förslag till . Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:2759 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 44 och 45 i denna del. Djurskyddskontrollerna måste vara rättssäkra. Det är viktigt att de som arbetar med miljö- och djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Vi anser att de som arbetar med djurskyddstillsyn av animalieproduktion i största möjliga mån ska ha yrkeserfarenhet av djurhållning. Offentlig kontroll och myndigheternas uppgifter, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 45 i denna del och 2017/18:2759 av (M) yrkande 2, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. För att följa upp tillämpningen av djurskyddslagen vill jag att får ett bemyndigande att utföra revision av länsstyrelsernas arbete med djurskyddskontroller. Det händer att djurägare blir felaktigt bemötta vid kontroller, och ibland blir djurskyddskontrollanter utsatta för hot om våld. Därför vill jag att tillämpningen av djurskyddslagen ses över som rättssäkerheten upprätthålls vid djurskyddskontroller. Djurförbud och omhändertagande, punkt 17 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:398 av (M), 2017/18:979 av och (båda C), 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 45 i denna del och 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Ett starkt djurskydd kräver även en stark rättssäkerhet. är det tillsynsmyndigheten som beslutar om djurförbud. Beslutet kan sedan överklagas till förvaltningsdomstolen. Djurförbud är i praktiken jämförbart med näringsförbud, men medan näringsförbud är en fråga för domstol är det tillsynsmyndigheten som utfärdar djurförbud. Att utfärda djurförbud i domstol skulle stärka rättssäkerheten för djurägare, men skulle också stärka tjänstemän genom att en tredje part skulle avgöra en fråga som ofta skapar konflikt och en otrygg arbetsmiljö. Därför anser vi att regeringen i lämpligt sammanhang bör se över beslutsprocessen för djurförbud. Djurförbud och omhändertagande, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:398 av (M), 2017/18:979 av och (båda C), 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 45 i denna del och 2017/18:4034 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5. Djurförbud är den mest drastiska konsekvensen för en djurhållare, som i princip innebär ett näringsförbud för djurhållaren. Beslut om djurförbud fattas av tillsynsmyndigheten. Det bör utredas huruvida beslut om djurförbud kan överföras till domstol, som det är viktigt att tillsynsmyndigheter ges möjlighet att snabbt ta beslut om omhändertagande av djur som far illa. Vi anser också att djurägare ska hållas skadeslösa om det uppkommer kostnader i samband med att beslut om omhändertagande upphävs av högre instans. I de fall myndighetsutövning leder till konsekvenser som har visat sig omotiverade måste djurhållaren ersättas fullt ut. Det är grundläggande att denna prövning kännetecknas av hög rättssäkerhet. Det allmännas skadeståndsansvar vid fel eller försummelse i myndighetsutövningen kan inte anses vara tillräckligt. Om ett beslut upphävs bör staten därför ta ansvar för den skada och de kostnader som omhändertagandet medför. Straff och andra sanktioner, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4040 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 11. Vi förespråkar skärpta straff för våldsbrottslingar där skydd av allmänheten är en viktig orsak och upprättelse till offer och anhöriga en annan. I och med detta vill vi även förtydliga vår syn på våld mot djur. För att samhället ska kunna förmedla budskapet att djurplågeri inte accepteras under några som helst omständigheter föreslår vi att brottsrubriceringen grovt djurplågeri ska införas i och att straffet för detta ska vara lägst och högst fängelse. Ökat internationellt arbete mot antibiotikaanvändning inom livsmedelsproduktionen, punkt 20 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:2126 av (M) yrkande 1. Cirka två tredjedelar av all antibiotika som används i världen distribueras inom djuruppfödningen. Anledningen är att djur medicineras som kompensation för bristande djurvälfärd. Antibiotika används i många andra länder i tillväxtfrämjande eller profylaktiskt syfte, något som leder till allvarliga problem med multiresistenta bakterier. I får djur inte antibiotika i förebyggande syfte, en princip som måste gälla även i övriga EU-länder. Vi vill därför se ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Åtgärder mot den globala antibiotikaanvändningen, punkt 21 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkandena 6–8. väntas användningen av antibiotika inom djurhållningen på global nivå öka .