bet · H601UU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 5 Internationell samverkan har beslutat att utgiftsramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan ska vara sammanlagt 2 . Utskottet tillstyrker propositionens förslag om anslag för utgiftsområde 5. Utskottet avstyrker de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även gått igenom regeringens resultatredovisning. Samtliga motionsförslag avstyrks. Ledamöterna från Socialdemokraterna, har avstått från ställningstagande när det gäller i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före det behandlas. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 Anslag inom utgiftsområde 5 1.Anslag inom utgiftsområde 5 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 5 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 5 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 5 anvisar ramanslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 5 punkt 1 och avslår motionerna 2018/19:147 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2018/19:2360 av m.fl. (SD), 2018/19:2620 av m.fl. (C), 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2018/19:2777 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 20 samt 2018/19:2976 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 5 punkt 2. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (C)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (KD), (L)*, (MP)*, (S)*, (S)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 5 Internationell samverkan samt ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. Det framgår av propositionen att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 5 s. 9). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. De principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen fråntar inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Det är enligt regeringsformen (9 kap. 1 § RF) som har befogenhet att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet fick vid sammanträdet information om utgiftsområde 5 av kabinettssekreterare m.fl. Vid samma sammanträde fick utskottet en introduktion om verksamheten vid myndigheter och organ med finansiering från utgiftsområdena 5 och 7 i statsbudgeten. Följande personer medverkade: direktör m.fl., , direktör m.fl., internationella fredsforskningsinstitut (), generaldirektör , , vikarierande generaldirektör m.fl., , direktör m.fl., och vikarierande generaldirektör , . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). bestämde utgiftsramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan till 2 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår utrikesutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottets uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens slutredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot denna bakgrund gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag från allmänna motionstiden /19 som gäller anslag inom utgiftsområde 5. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 5 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:13) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om målet för utgiftsområde 5 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UU1, rskr. 1997/98:102). Målet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Utgiftsområdet består av elva anslag och omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: () och (). I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Syftet med regeringens resultatredovisning är att bidra till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter att utveckla sin resultatredovisning genom att i vissa fall tydligare redogöra för vilka mål som regeringen har satt upp för anslagen. Utskottet kan konstatera att regeringen har infört fler resultatindikatorer så som utskottet har efterfrågat i förra årets betänkande 2017/18:UU1 om utgiftsområde 5. I årets budgetproposition har det införts resultatindikatorer för arbetsområden som internationell krishantering och fredsfrämjande insatser, forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning, samarbete inom och nordiskt samarbete. saknar utskottet ett resonemang kring valet av indikatorer och hur indikatorerna är kopplade till riksdagsmålet. Utskottet påminner vidare om vikten av att resultatindikatorer i första hand speglar uppnådda resultat snarare än insatser eller omvärldsförändringar. Anslag inom utgiftsområde 5 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). För föreslår regeringen i budgetpropositionen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet. Regeringen föreslår också i budgetpropositionen utgiftsområde 5 att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2020–2021 och anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2027 som framgår av bilaga 3 till betänkandet. När det gäller enskilda anslag inom utgiftsområdet föreslår regeringen att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ökas med för att ska kunna fullfölja sina betalningsförpliktelser. Bemyndigandet inom anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet motiveras med att anslaget ska användas bl.a. för statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Regeringen behöver i vissa fall ingå fleråriga ekonomiska åtaganden i förhållande till organisationer som får återkommande strategiska stöd. Bemyndigandet inom anslaget 1:11 Samarbete inom motiveras med att Sida, och behöver besluta om bidrag i form av fleråriga stipendier, långsiktiga insatser på miljöområdet samt insatser inom mänskliga rättigheter och demokrati. I motion 2018/19:2360 av m.fl. (SD) anförs att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ska tillföras för att förbättra den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. vill även tillföra anslaget 1:9 . Dessa extra medel ska tillföras så att kan ta fram en handlingsplan för hur bättre ska kunna ta vara på det nätverk som etablerats genom Svenska institutets utländska stipendiater. ska även ta fram en förteckning över vilka länder som bör prioriteras när det gäller stipendiefördelning. bör vidare utvidga sitt ledarskapsprogram för kvinnliga ledare i till att även omfatta andra länder, särskilt i och , där det brister i jämställdhet mellan män och kvinnor. Även i motion 2018/19:147 yrkandena 1–3 yrkar m.fl. (SD) att regeringen ska ge i uppdrag att utföra de tre ovan nämnda uppdragen. I motion 2018/19:2620 av m.fl. (C) anförs att vill fortsätta att stärka det svenska internationella engagemanget och bidra till att trygga fred och säkerhet i världen. Genom svenskt engagemang kan fler människor lyftas ur fattigdom. Motionens förslag om fördelning av anslagen inom utgiftsområde 5 överensstämmer med regeringens förslag . I motion 2018/19:2777 yrkande 1 anför m.fl. (KD) att anslaget 1:9 ska sänkas med . anser att Svenska institutets omfattande verksamhet bör effektiviseras. I linje med detta föreslår även en minskning av anslaget 1:10 Information om i utlandet med . Det är enligt motionärernas bedömning mer prioriterat att öka anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet med . Även i motion 2018/19:2762 av m.fl. (KD) yrkande 7 anförs att anslaget för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ska tillföras . vill minska anslagen 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning, 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () och 1:8 Bidrag till () så att de fryses till samma nivå som . Detta innebär att anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik minskas med . Anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () minskas med . Anslaget 1:8 Bidrag till minskas med . I yrkande 20 anför att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete ska minskas med . Minskningen motiveras med att samarbetet kan bedrivas mer kostnadseffektivt. Det nordiska samarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt på att lösa gränshinder som försvårar fri rörlighet och integration mellan de nordiska länderna. I motion 2018/19:2976 anför m.fl. (L) att anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ska tillföras så att regeringen skyndsamt kan ta fram en färdplan för svenskt Natomedlemskap. Mot bakgrund av den aggressiva utvecklingen i måste ansöka om medlemskap i . Liberalerna anser att anslaget 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ska minskas med . Anslaget 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () ska minskas med . Regeringen har satsat på studier om nedrustning som enligt Liberalerna bör kunna rymmas inom befintlig budget. Utskottet anser att ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning. ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. engagemang ska alltid styras av ett tydligt resultatfokus. Med det läge som råder i stora delar av världen är det arbetet viktigare än . Det handlar om allt från kriget i , den humanitära krisen i och den ökade konfliktnivån i stora delar av , den ryska aggressionen mot . En alltmer osäker omvärld ställer stora krav på som internationell aktör och vikten av fungerande internationell samverkan. Det kräver att för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen som styr den säkerhetspolitiska agendan. Den ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar. Utgångspunkten i idéerna om individens rätt till frihet, det okränkbara människovärdet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är central. Detta är idéer som ifrågasätts av auktoritära regimer och våldsbejakande rörelser. Det gör det alltmer angeläget att tillsammans med andra länder hittar svar på hur man ska möta den nya tidens många utmaningar. Utskottet anser att och EU ska fortsätta att verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Folkrätten och principen om staters territoriella integritet måste fortsätta att gälla. Att med våld eller hot om våld flytta gränser är ett oacceptabelt brott mot folkrätten. EU är den viktigaste arenan för svensk utrikespolitik. Med hjälp av det europeiska samarbetet kan de europeiska länderna hantera många av våra framtidsutmaningar och hitta gemensamma lösningar på problem som inte kan lösa på egen hand. Den europeiska globala strategin ska stärka EU:s möjligheter att fullt ut tillvarata Lissabonfördragets potential och vara en kraftfull global aktör i en föränderlig omvärld. ska fortsätta vara pådrivande i arbetet för att strategin ska få effekt och genomföras i praktiken. Utskottet anser att ska fortsätta att stärka samarbetet och samhörigheten med sinanordiska och baltiska grannar och fortsätta att arbeta tillsammans för ökad rörlighet, fortsatt integration och kring centrala utmaningar som säkerhet och miljö. ska fortsätta att vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN ska tillsammans med EU, och andra internationella organisationer fortsätta att arbeta aktivt för att få stopp på krig och kriser runt om i världen och främja fred, frihet och försoning. ska fortsätta vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser runt om i världen som leds av FN, EU eller Nato. När det behövs ska också vara redo att införa smarta sanktioner som drabbar auktoritära regimer, men inte deras medborgare. Personer som kränker mänskliga rättigheter, förföljer, torterar och dödar demokrati- och civilsamhällesaktivister och som lever på korruption kan bli föremål för ytterligare sanktioner. och syn på Nato är välkänd att det är en organisation som har en central betydelse för vår egen och säkerhet. ska driva på för att nå fred och försoning i konfliktdrabbade länder. ska bidra till konkreta insatser för att stoppa våld och öka respekten för grundläggande rättigheter. De människor som lever i diktaturens grepp hamnar ofta i skuggan av de våldsamma och akuta kriserna. måste fortsätta att stödja demokratiska krafter bl.a. i , och . ska i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. Alla människors lika värde är fundamentalt, och yttrande- och religionsfrihet är centralt för ett öppet och fritt samhälle. ska fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. Klimat- och resursfrågorna blir i allt högre utsträckning säkerhetsfrågor. Kampen om resurser kan skapa spänningar och i förlängningen leda till konflikter och flyktingströmmar. ska fortsätta att vara ledande i det internationella klimatarbetet och hitta svar som ger ett effektivare resursutnyttjande. Kostnadseffektiva klimatåtgärder i andra länder, klimatsäkrat bistånd, ökad sammanlänkning av energinäten i och fortsatt främjande och utveckling av förnybara energikällor är viktiga åtgärder som bör prioriteras. Jämställdhet, SRHR och kvinnors lika rättigheter är en av våra viktigaste demokratiska utmaningar. Detsamma gäller hbtq-personers rättigheter varhelst de ifrågasätts. Internet blir allt viktigare i allt fler människors vardag. Det skapar enorma möjligheter, inte minst som ett verktyg för yttrandefriheten, men fel använt kan det innebära intrång, begränsningar och användas för repression. Den personliga integriteten och den enskildes rättigheter måste värnas. Utskottet anser att ska vara en ledande aktör för såväl friheten som säkerheten på nätet. Med beaktande av vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelstilldelning och tillstyrker punkt 1 i propositionen. Utskottet föreslår därmed att anvisar anslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan i enlighet med regeringens förslag i bilaga 2. Vidare avstyrker utskottet motionerna 2018/19:147 yrkandena 1–3, 2018/19:2360, 2018/19:2620, 2018/19:2762 yrkande 7, 2018/19:2777 yrkandena 1 och 20 samt 2018/19:2976. Utskottet föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i regeringens förslag i bilaga 3, vilket innebär att utskottet tillstyrker punkt 2 i propositionen. Anslag inom utgiftsområde 5 (S, V, MP) (S), (S), (V), (S), (MP), (S) och (S) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 5. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senast beslutade budgeten ska fortsätta att gälla om inte har beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste riksdagsarbetet koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den borde ha passerat genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan och regeringen är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik.