bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Av de motorcyklister som omkom i kollision med ett sidoräcke körde en supersportmaskin. För mitträcken var motsvarande andel . Utskottet noterar att det enligt inte går att se att någon typ av räcke skulle vara farligare än någon annan av de dominerande räckestyper som har studerats. Det finns dock utredningar och krockprover som pekar mot att räcken som är släta på trafiksidan och uppåt samt inte medger risk för underglidning är bättre med hänsyn till oskyddade trafikanter än räcken som har utstickande delar. Alla typer har sina fördelar och nackdelar, och väghållarna, dvs. oftast och kommunerna, använder den typ av räcke som bedöms vara bäst på respektive plats. Utskottet konstaterar att ser över utformningen av vägräcken för att finna alternativa möjligheter som fungerar bättre utifrån motorcyklisternas perspektiv. Vidare har utskottet tagit del av att underglidningsskydd kan monteras på vägräcken för att minska riskerna för motorcyklister att skadas vid kollision med vägräcket. beslutade att installera och utvärdera underglidningsskydd på vägräcken på fyra testplatser under tre vintersäsonger. Enligt vad utskottet har erfarit har erfarenheterna från uppföljningen påverkat de krav som ställer på underglidningsskydd i regelsamlingen Vägars och gators utformning (VGU). utgåva av VGU tillkom krav på att sidan mot trafiken ska vara slät på räcken i anslutning till gång- och cykelbanor, på vägar som ingår i det transeuropeiska TEN-T-vägnätet, i ytterkurvor på avfartsramper och på övriga vägar med betydande motorcykeltrafik (100 eller fler per genomsnittligt dygn ). Det tillkom också krav på att underglidningsskydd ska användas i ytterkurvor på avfartsramper på trafikplatser samt i vissa ytterkurvor med liten radie på tvåfältsvägar. Enligt har flödesmätningarna för motorcyklar systematiserats, och 2017 skulle enligt av det statliga vägnätet ingå. bedömning är att detta är ett viktigt underlag för det fortsatta arbetet med prioritering av räcken och sidoområdesåtgärder. Utskottet ser positivt på att fortsätter att följa den internationella kunskapsutvecklingen och att man också har flera pågående projekt för att ytterligare utveckla kraven på räcken. Exempelvis driver verket ett gemensamt projekt med Transportstyrelsen om vilka krav som ska ställas på räcken. En av de frågor som ska utredas är vilka ytterligare krav som ska ställas på räcken utifrån olika trafikantslag på olika platser. Ett annat projekt hanterar frågor om livscykelkostnader för olika typer av räcken. Projektet förväntas vara klart . Vidare har en särskild samordningsgrupp för vägutrustning som trafiksäkerhetsåtgärd bildats inom . Utskottet kan också notera att () driver ett treårigt forskningsprogram som syftar till att höja säkerheten för hjulburna oskyddade trafikanter, framför allt cyklister, men också motorcyklister och mopedister. Syftet med forskningsprogrammet är att öka kunskapen om hjulburna oskyddade trafikanter och deras speciella förutsättningar i trafikmiljön. Utskottet kan avslutningsvis konstatera att i sin resolution från påpekar att planeringen av infrastruktur (t.ex. vissa typer av skyddsräcken och farthinder) ibland leder till eller förvärrar vissa olyckor, särskilt för motordrivna tvåhjulingar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå standardiseringsåtgärder som gör det möjligt att undvika sådana problem. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är viktigt att fortsätter sitt arbete med att se över befintliga vägräcken och vilka krav som bör ställas på räcken. Utskottet vill särskilt understryka att det i den ovan nämnda strategin om att öka säkerheten för bl.a. motorcyklister konstateras att det finns behov av att se över befintliga vägräcken. I samband med utbyte eller reparation av räcken behöver t.ex. frågan ställas om räcken ska monteras igen och i sådant fall vilken typ av räcke. Utskottet vill lyfta fram att såväl fordon som räcken behöver fortsätta att utvecklas. På kort sikt behöver fortsätta att utveckla funktionella krav, så att räckena bättre motsvarar trafikens och förvaltarens behov. Lösningar som tillämpas i andra länder kan också införas i , om de bedöms vara effektiva. Utskottet uppmärksammar att i samverkan med SMC har sammanställt en beskrivning av motorcyklisternas särskilda behov, och vill understryka vikten av att dessa uppmärksammas i samband med planering, utformning, byggande samt drift och underhåll. Utskottet kan inledningsvis konstatera att beslut om att upplåta kollektivkörfält även för motorcyklar för att stimulera användningen av fordon som i mindre grad bidrar till trängseln är ett lokalt beslut som berörd kommun eller länsstyrelse fattar med stöd av 10 kap. 1 och 3 §§ trafikförordningen i samband med att en föreskrift om reserverade körfält och körbanor utfärdas som lokal trafikföreskrift. Utskottet noterar att motorcyklar har varit tillåtna i ett antal kollektivkörfält i . SMC har tagit fram en uppförandekod för att beskriva gällande lagstiftning för motorcyklister och för att beskriva ett gott trafikbeteende med syftet att minimera olycksrisker som kan uppstå då man delar bussfiler med övriga trafikanter som är tillåtna. Enligt uppgift från finns det 22 sträckor som tillåter mc i kollektivtrafikkörfält, varav tre är vägar från och . har framfört till utskottet att man inte har någon beslutanderätt för lokala trafikföreskrifter när det gäller hur busskörfälten nyttjas. Beslutsmandaten ligger på berörd kommun för kommunala vägar och på för statliga vägar. Utskottet har vidare inhämtat att har utrett trafiksäkerhetseffekten av att tillåta mc och moped i kollektivtrafikkörfält. menar att trafiksäkerhetsargumentet inte kan användas för eller emot användandet av mc i kollektivtrafikkörfält. De internationella studier som finns tillgängliga har inte sammantaget kunnat visa en tydlig bild av vare sig säkerhetshöjande eller säkerhetsförsämrande effekter. I motorvägsmiljö visar studier att effekten är neutral, medan säkerhetseffekten är oklar i stadsmiljöer. konstaterar att ett öppnande av fler kollektivtrafikkörfält för mc inte är någon prioriterad insats för att öka säkerheten för motorcyklister. När det gäller tillgänglighetsaspekterna betonar att det handlar om hur man använder det hårt belastade vägnätet runt större städer på mest effektiva sätt. konstaterar att anspråken är många och att inte bara motorcyklister vill få tillgång till den lediga kapacitet som kan finnas i busskörfälten på vissa tider och platser. Som exempel nämns att även buss i beställningstrafik, skolskjuts, färdtjänst, taxi och varutransporter vill kunna använda busskörfälten. konstaterar att trängseln fortsätter att öka. Det händer också mycket när det gäller utvecklingen av självkörande fordon, små elfordon i olika former, både på två och fyra hjul, nya samåkningslösningar m.m. som ställer nya krav på hur vägrummet ska disponeras. betonar att de faktiska besluten om på vilka sträckor busskörfälten kan användas för andra kategorier än buss fattas på lokal nivå och måste också fortsättningsvis fattas där. Utskottet menar att den ordning som gäller är tillfredsställande, dvs. att det är en fråga för respektive kommun att tillåta att motorcyklar färdas i körfält som i huvudsak är till för fordon i linjetrafik. Det är enligt utskottets mening bra att trafikreglerna anpassas till de förhållanden som råder lokalt. Utskottet ser därmed inte något behov av att väcka initiativ i denna fråga. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att öka säkerheten för motorcyklister och vill betona vikten av att detta arbete vidareutvecklas. Utskottet betonar att det är grundläggande att utformningen av vägarna ger alla olika trafikantgrupper förutsättningar att färdas på ett trafiksäkert sätt. Med hänvisning till de insatser som genomförs finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av här behandlade motionsförslag och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1590 (SD) yrkandena 6–9, 2017/18:2862 (C) yrkande 1, 2017/18:3766 (KD) yrkande 7 och 2017/18:3833 (M) yrkande 32. Insatser mot alkohol vid bilkörning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. alkolås och alkobommar. Utskottet betonar att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Utskottet hänvisar till att det görs olika insatser mot alkohol i trafiken, men betonar att åtgärderna behöver bli effektivare. Utskottet anser att den ökade användningen av alkolås är mycket positiv. Vidare framhåller utskottet att det har ett stort engagemang i frågan om alkobommar och kommer att noga följa utvecklingen av införandet av dessa. Jämför reservation 7 (C) och 8 (KD). Rattfylleri är när en person kör ett motordrivet fordon med alkohol i blodet eller har narkotika i blodet. Straffet för rattfylleri är enligt lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott böter eller fängelse . Dessutom återkallas i normalfallet körkortet . Om det finns försvårande omständigheter kan spärrtiden bli längre. Grovt rattfylleri innebär att en person som kör ett motordrivet fordon har alkohol i blodet eller per liter i utandningsluften, är avsevärt påverkad av alkohol eller annat medel och kör på ett sådant sätt att det innebär påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vid grovt rattfylleri kan straffet bli fängelse i högst och körkortet kan återkallas . Grovt rattfylleri i kombination med grovt vållande till annans död kan ge upp till fängelse. Av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor har enligt alkohol i kroppen. Vid singelolyckor är det nästan hälften. Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. omkom 83 personer i en alkohol- eller drogrelaterad trafikolycka, vilket är av alla omkomna i trafiken. Alkohol påvisades hos tre av sju () omkomna mopedförare och tio av 37 () omkomna förare av tvåhjulig motorcykel . Bland omkomna fyrhjulingsförare var fyra av fyra () alkoholpåverkade. omkom 35 personer i narkotikarelaterade olyckor, vilket var 14 personer fler än 2015. Omkomna i drogrelaterade olyckor 2016 var bilister, motorcyklister, cyklister och gående. Målet för trafiknykterheten är att av trafikarbetet ska ske med nyktra förare 2020. En nykter förare definieras som en förare med blodalkoholhalt under . Andelen nyktra förare har i stort sett varit oförändrad –2016. Enligt analys av trafiksäkerhetsutvecklingen har andelen nykter trafik minskat något . Ett alkolås är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke, och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som motsvarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. infördes en försöksverksamhet för den som begått ett rattfylleribrott att i stället för traditionell körkortsåterkallelse få en villkorlig sådan med rätt att få fortsätta att framföra ett körkortspliktigt fordon, under förutsättning att detta hade ett godkänt alkolås. lämnade ett antal olika förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2006:72), och alkolåsutredning lämnades förslag till ett permanent system med alkolås för dömda rattfyllerister (2008:84). fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). Syftet med systemet är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon. I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Reglerna om möjligheten att i stället för återkallelse få körkort med villkor om alkolås kan tillämpas för förare vars körkort annars kan återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri till följd av alkoholförtäring, dvs. vid brott mot 4 § respektive 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott (trafikbrottslagen). Vidare gäller att personen i fråga ska vara permanent bosatt i och ha ett körkort utfärdat i en stat inom EES. I den nu gällande lagstiftningen omfattar möjligheten att uppställa villkor om alkolås alla fordon som kräver körkort. ställde sig bakom regeringens förslag till ändringar i körkortslagen. Lagändringarna innebär bl.a. att det har blivit möjligt att medge innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling har ordinerats av läkare eller annan behörig receptutfärdare. Lagändringen trädde i kraft . beslutade regeringen om proposition 2017/18:63 om några frågor om alkolås. I propositionen lämnas förslag till vissa lagändringar som krävs för att ska uppfylla sina skyldigheter enligt det tredje körkortsdirektivet. För att bringa de svenska reglerna i överensstämmelse med det tredje körkortsdirektivet föreslår regeringen vissa ändringar i körkortslagen (1998:488) som gäller regleringen av körkort med villkor om alkolås efter rattfylleri. Utskottet har behandlat propositionen i betänkande 2017/18:TU7. Alkobommar är anläggningar för nykterhetskontroll. Försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått och inleddes vid i . Inom ramen för detta projekt fick 8 700 last- och personbilsförare testa sin nykterhet innan de fick lämna terminalen. Den utvärdering som gjordes av () visade att alkobommarna fungerade både snabbt och effektivt och att trafikflödet i hamnen inte påverkades negativt. Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i i där systemet har prövats med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer. Den utvärdering som MHF gjorde av verksamheten indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. gav regeringen i uppdrag att i samråd med övriga berörda aktörer analysera vad som krävs för att införa alkobommar i vissa hamnar. kom i sin rapport fram till att alkobommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. uttalade bl.a. att om regeringen skulle välja att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. Regeringen gav i uppdrag att förbereda ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller i vissa hamnar. Uppdraget redovisades till regeringen med ett förslag om ett stegvist införande. I motion 2017/18:143 framför (L) att det finns många som döms för rattfylleri och får körkortet återkallat men som ändå fortsätter köra under berusning, både med och utan giltigt körkort. För att förhindra rattonykterhet och återfall kan alkolås monteras in i rattfylleridömdas fordon om återfallsrisken bedöms vara stor. Tillsammans med missbruksvård kan detta förhindra återfall i brottsmönstret. Motionären efterfrågar därför lagstiftning om alkolås i rattfylleridömdas fordon vid upprepade överträdelser. I motion 2017/18:221 konstaterar (L) att ett stort antal människor skadas och dödas av förare som har alkohol i blodet. Motionären anser att straffen ska skärpas vid rattonykterhet och sjöfylleri, oavsett promille i blodet. Motionären efterfrågar därför att regeringen ges i uppdrag att tillsätta en utredning med uppdraget att väsentligt skärpa straffen för onykterhet i trafiken och sjöfylleri avseende indraget körkort och alkolås. Per Klarberg m.fl. (SD) uppmärksammar i kommittémotion 2017/18:1585 att 2015 riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt borde se över frågan om hur ett införande av alkobommar i hamnar kan genomföras. Automatiska nykterhetskontroller och tydlig information om dessa kontroller ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Motionärerna har respekt för att hamnarna får större logistiska problem med flöden genom hamnarna men anser att en säker och nykter trafikmiljö uppväger. Motionärerna efterfrågar därför att alkobommar införs i gränshamnar med fordonstrafik (yrkande 5). I motion 2017/18:2125 konstaterar (M) att ett stort antal personer dödas och skadas på grund av alkohol i trafiken. En stor del av dem som åker fast återfaller. Motionären menar att med en utökad användning av alkolås kan många liv räddas. Yrkestrafikanter har ett särskilt ansvar i trafiken. är många fordon som kör i yrkestrafik utrustade med alkolås, men detta bygger på frivillighet. Att införa alkolås som standard för nya personbilar och tunga fordon skulle rädda många liv. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att införa alkolås i nya personbilar. I motion 2017/18:2417 i denna del konstaterar (MP) att fart, alkohol och slarvig körning dödar i trafiken. Motionären pekar på att det pågår en snabb teknikutveckling på området. Exempelvis kan alkolås enkelt sättas in i varje bil. Motionären efterfrågar därför att regeringen ska komma med förslag om att införa alkolås i alla nyregistrerade bilar. I motion 2017/18:2691 konstaterar (S) att bilar blir tekniskt smartare och säkrare och att det kontinuerligt behöver ställas nya krav på tekniken som innebär större säkerhet för trafikanter för att nå nollvisionen. Smart teknik som förhindrar alkoholpåverkade personer att framföra ett fordon skulle kunna vara ett viktigt steg att ta. Motionären efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om alkolås i nya bilar. I motion 2017/18:2746 uppmärksammar (MP) att återfallsrisken för dem som lagförts för rattfylleri är stor. Mörkertalet för rattfyllerister är stort eftersom polisen inte har resurser att kontrollera mer än en bråkdel. Motionären menar att alla fordon borde vara utrustade med teknik som gör att fordonet inte går att starta om föraren har alkohol i utandningsluften. Motionären efterfrågar därför att de som har dömts för rattfylleri får ett krav på alkolås inskrivet i körkortet som villkor för fortsatt körkortsinnehav (yrkande 10). I motion 2017/18:3474 framför och (båda C) att alkolås är bra och bör finnas i fler fordon, varför regeringen på olika sätt bör verka för att fler fordon utrustas med alkolås. Motionärerna efterfrågar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja bruket av alkolås i fordon (yrkande 9). m.fl. (KD) betonar i kommittémotion 2017/18:3766 att en viktig åtgärd för att förbättra trafiksäkerheten är att minska alkoholen i trafiken. Motionärerna anser att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen. Motionärerna efterfrågar därför att det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken fortsätter (yrkande 8). Motionärerna efterfrågar vidare en utredning om alkolås eller annan teknik på alla nya bilar i som förhindrar rattfylleri (yrkande 11). Motionärerna konstaterar också att regeringen har föreslagit att alkobommar sätts upp vid vissa hamnar. Motionärerna anser att det är dags att ta nästa steg för att motverka alkoholpåverkade trafikanter och efterfrågar därför ett uppdrag till att utreda behovet av strategiskt placerade alkobommar (yrkande 14). Ett krav på alkolås finns redan för den som vill bli medlem i (). Motionärerna vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel för att säkra trafiknykterheten. Motionärerna efterfrågar därför alkolås på alla nya fordon som används i körkortsutbildning (yrkande 33). Utskottet vill inledningsvis betona att den som har alkohol eller andra droger i kroppen är en livsfarlig bilförare. Alkoholen påverkar i stort sett hela kroppen. När alkoholhalten i blodet ökar, minskar ögonens förmåga att samarbeta. Det leder i sin tur till sämre förmåga att bedöma avstånd. Den som blir riktigt berusad kan börja se dubbelt. Reaktionstiden blir längre redan vid låga promillenivåer. Alkoholen bedövar det centrala nervsystemet. Därför blir samspelet mellan muskler och nerver sämre. Hjärnan klarar inte av att ta in information från ett lika stort synfält som i nyktert tillstånd. Vidare har alkoholen en dämpande effekt på kroppen, och man märker inte att tröttheten smyger sig på. Utskottet uppmärksammar att enligt har av de motorfordonsförare som dör i trafikolyckor alkohol i kroppen. Vid singelolyckor är det nästan hälften. Enligt sker i minst 15 000 resor med förare som är så påverkade att de skulle dömas för rattfylleri om de upptäcktes. Andelen nykter trafik minskade något . efter det att mätningarna började ökade andelen nykter trafik, men utvecklingen stannade av och går åt fel håll. Utskottet menar att detta är bekymmersamt. Resultatet ligger under kurvan för nödvändig utveckling, och gör bedömningen att målet för trafiknykterheten 2020 inte kommer att uppnås. Utskottet välkomnar att det görs olika insatser från myndigheternas sida när det gäller att motarbeta rattfylleri. En möjlighet för att nå målen om en nykter trafik är att utveckla nya användningsområden och arbetsmetoder för trafiksäkerhetsteknik, bl.a. för kontroll av nykterhet. Ett annat exempel är att en arbetsgrupp med deltagare från , , , , och har tagit fram en strategi för arbetet för en ökad andel nykter trafik. Ytterligare ett exempel är att har tagit fram ett skolmaterial för lektioner och samtal på bl.a. högstadiet och gymnasiet om alkohol och droger i trafiken, ’t drink and drive. Utskottet noterar att enligt sin årsredovisning har minskat sin aktivitet inom trafikbrottsområdet. Som exempel nämns att antalet utfärdade ordningsböter minskade (från 293 000 till 142 000) och att antalet alkoholutandningsprov minskade (från 2 740 000 till 963 000). De tre typer av ordningsböter som minskat mest är brott mot hastighets- och bilbältesbestämmelser och beteendebrott. Utskottet konstaterar att målet för polisens trafiksäkerhetsarbete har varit att antalet skadade och döda i trafiken ska minska. För att uppnå detta mål har polisen tidigare bl.a. använt sig av kvantitativa nivåer för hur många alkoholutandningsprover som ska genomföras . I årsredovisningen konstateras att den minskade aktiviteten inom polisen sammanfaller med borttagandet av kvantitativa nivåer i polisens planeringsförutsättningar –2014. konstaterar att en kraftigt minskad aktivitet inom trafikbrottsområdet långsiktigt kan få negativa konsekvenser för trafiksäkerheten eftersom färre personer som begår trafikbrott av olika slag då kan fångas upp. Utskottet vill framhålla att det därför är viktigt att följa den fortsatta utvecklingen av utandningsproven. Utskottet har vidare uppmärksammat att i regleringsbreven har fått i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (ANDT-strategin) ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt modellen för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Modellen innebär att misstänkta ratt- och sjöfyllerister så snabbt som möjligt ska få möjlighet att komma i kontakt med socialtjänst eller beroendevård om de vill ha hjälp med att ändra sina alkohol- eller drogvanor. De myndigheter som ingår i samverkan är , , och . Ett insatsområde i strategin är att motverka trafikrelaterade skador och dödsfall till följd av alkohol- och narkotikabruk.