bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — När det gäller livsmedelsanläggningar var andelen kontrollerade anläggningar i högsta riskklass (91–) 2016, vilket motsvarade siffran . Motsvarande siffra för dricksvattenanläggningar var . Även här var andelen oförändrad jämfört med året innan. Enligt redovisningen finns stora skillnader mellan de kommunala kontrollmyndigheterna och en betydande andel av kommunerna prioriterar fortfarande inte kontroll av livsmedel- och dricksvattenanläggningar i de högsta riskklasserna. Vidare slås fast att livsmedelskontrollen fortfarande inte genomförs i tillräcklig omfattning på ett riskbaserat sätt hos alla kontrollmyndigheter. Regeringen redovisar information om användningen av de särskilda anslagsmedlen om för att sätta ned kontroll-avgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar minskade något jämfört med . Slutligen redogörs för arbete med att motverka livsmedelsfusk. 4.1.8 Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa Tabell 5 Resultatindikatorer för Hållbar animalieproduktion Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antibiotikaresistens i djurhållningen Det skedde två större allvarliga utbrott av smittsamma sjukdomar 2016. Den totala försäljningen av antibiotika till livsmedelsproducerande djur var 2016, samma siffra som 2015. Det görs en beskrivning av det svenska arbetet vad gäller antibiotikaresistens och det internationella arbetet för att minska användningen av antibiotika. Antal utbrott av salmonella Statistik redovisas –2017 uppdelat på olika djurslag. Antalet fall med påvisad infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar minskade till 6, vilket var den lägsta siffran under hela mätperioden och en kraftig minskning jämfört med året innan då siffran var 16. Försäljning av antibiotika till djur Statistik redovisas , 2010 och 2015. Försäljningen av antibiotika ökade marginellt med . Det har skett en minskning av antibiotikaanvändningen –2015. 4.1.9 Fiskeripolitik och vattenbruk Tabell 6 Resultatindikatorer för Fiskeripolitik och vattenbruk Biologisk status för fiskbestånd Data visar att av de undersökta bestånden i Nordostatlanten fiskas i enlighet med maximalt hållbar avkastning (MSY), jämfört året innan. fastställdes 53 kvoter i enlighet med MSY för . Motsvarande siffra var 44 kvoter. Totalt fastställdes 17 av 41 kvoter enligt MSY för i , och . av fiskemöjligheterna i omfattas 2018 av landningsskyldigheten. stoppades inga svenska kvoter på grund av att de var uppfiskade, som kvotutnyttjandet generellt varit höga. Det totala förädlingsvärdet har ökat och uppgick till . Utvecklingen av förädlingsvärdet skiljer sig markant åt mellan olika fisken. Den stora ökningen i förädlingsvärde har framför allt skett för de större trålarna som inkluderar det pelagiska fisket. Statistik redovisas –2016 uppdelat på produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta. Alla resultatmåtten redovisas uppdelat på matfisk och sättfisk. Produktion av matfisk uppgick till , vilket innebar en ökning jämfört med de två föregående årens siffror. Ökningen var 2016 jämfört med . Produktion av sättfisk minskade 2016 jämfört med . Försäljningsvärdet för matfisk ökade med 2016 jämfört med . Försäljningsvärdet av sättfisk minskade . Det totala antalet odlingar har minskat för både matfisk och sättfisk men det totala antalet sysselsatta har ökat . 4.1.10 Havs- och fiskeriprogrammet Tabell 7 Havs- och fiskeriprogrammets genomförande Förväntade resultat utifrån beviljade ansökningar Resultat från slutförda ärenden Förändring av oönskade fångster (ton) Förändrad vattenbruksproduktion (ton) Antal projekt inom datainsamling och kontroll Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring och beredning Förändrad täckning av skyddade områden (kvadratkm) Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr 23. har 468 ansökningar beviljats stöd, motsvarande ca . Få konkreta resultat kan uppvisas beroende på att merparten av åtgärderna ännu inte har slutförts av stödmottagarna. En beskrivning görs av viltstammens utveckling. Antalet djur för olika stammar är stabila eller ökande även om det förekommer lokala och regionala variationer. För hotade rovdjur – varg, järv och lodjur – ligger antalet djur inom det intervall eller över det antal som behövs för att respektive stam ska ha en gynnsam bevarandestatus. Det utbetalades i stöd rörande skador på tamdjur, varav merparten var förebyggande åtgärder och p.g.a. uppkomna skador. Stödet när det gäller skador på grödor uppgick till . var för faktiskt uppkomna skador och resterande belopp avsåg förebyggande åtgärder. skedde det knappt 46 000 viltolyckor i trafiken med rådjur. Det innebar en ökning på drygt 1 200 olyckor jämfört med . Motsvarande siffra för vildsvin var ca 6 000 olyckor, vilket innebar en ökning med ca 1 300 jämfört med . 4.2 Konsument och marknad Antalet livsmedelsföretag ökade , från 4 150 företag till 4 270 företag. Därutöver redovisas antalet företag inom småskalig livsmedelsproduktion uppdelat på olika branscher . Det har skett en ökning inom alla branscher. Den största ökningen har skett inom dryckesvaruindustrin. Värdet av exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökade och uppgick till . och har fått i uppdrag att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finansiera den verksamhet som innebär att svenska anläggningar blir godkända för export till tredje land. Livsmedelsexporten ökade från till , en ökning . 4.2.3 Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa Andelen slaktkycklingar med campylobacter är åter nere på samma låga nivåer som före utbrottet som började . Andelen har minskat från 2017. har en relativt låg förekomst av salmonella. Åtta utbrott av salmonella utreddes . skedde inget större utbrott av magtarmsjukdomen ehec. Antalet fall som smittats i var också lägre än de två föregående åren. En mindre ökning av antalet personer som smittats av listeria kan observeras . Det rapporterades 22 inhemska fall av Hepatit E . Det har skett en kontinuerlig ökning av dessa fall . Slutligen redovisas fakta om skillnader i matvanor utifrån socioekonomiska faktorer och könsskillnader. 4.2.4 Ekologisk produktion och konsumtion Regeringen betonar att betydande insatser för ekologisk produktion görs inom ramen för landsbygdsprogrammet för programperioden –2020. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för de inriktningsmål som regeringen har satt upp: av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030, och av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter. Av totala certifierade jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion 2017, vilket innebar en ökning jämfört med året innan. Den totala arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion uppgick till ca 2017. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen var . Det innebar en ökning , eller , jämfört med . Av sålda livsmedel 2017 var ekologiska livsmedel, vilket innebar en ökning jämfört med då motsvarande siffra var . Andelen sålda ekologiska livsmedel inom den offentliga marknaden ökade . 4.2.5 Besöksnäring och restaurang Utländska besökares konsumtion av restaurangtjänster och inköp av livsmedel ökade från 2016 till 2017. 4.3 Kunskap och innovation Tabell 8 Resultatindikatorer för Antalet helårsstudenter uppgick till 3 737 (kvinnor och män), vilket är en minskning jämfört med . Den största minskningen har skett på grundnivå, men minskningen har avstannat. Antal sökande och antagna Det totala antalet sökande till utbildningar på grundnivå 2017 var 5 674 individer, varav nästan tre fjärdedelar kvinnor. Antalet antagna på grundnivå var 998 individer, där två tredjedelar var kvinnor. Antalet ansökningar till avancerad nivå uppgick till 226 stycken (kvinnor och män). Det minskande antalet studenter förklaras av demografiska orsaker och en god arbetsmarknadssituation. SLU har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med denna utveckling, t.ex. genom att på ett mer aktivt och riktat sätt marknadsföra sina utbildningar. Antalet sökande per utbildningsplats varierar mellan under 1 till 2,5 förstahandssökande. Prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) Prestationsgraden inom utbildning på grund- och avancerad nivå är för kvinnor och för män. Utbildning på grundnivå respektive på avancerad nivå hade en prestationsgrad på och 2017. Siffrorna 2016 var respektive Det totala antalet examinerade uppgick till 798 studenter , varav var kvinnor. Antalet disputerade lärare var 916 (kvinnor och män) stycken 2017, vilket innebar en ökning med 56 personer jämfört med . Andelen forskande och undervisande personal var 1 482 personer (kvinnor och män), vilket innebär en ökning jämfört med året innan. Publiceringen av vetenskapliga artiklar ökade . Antalet uppgick till drygt 1 670 artiklar. Flest artiklar publiceras inom områdena ekologi och miljövetenskap. Därefter följer skogsvetenskap, växtvetenskap och veterinärmedicin. av de vetenskapliga publikationerna hade internationella medförfattare. Den externa forskningsfinansieringen har ökat den senaste femårsperioden. Externa medel uppgick till av de totala intäkterna till forskning och utbildning på forskarnivå . 4.4 Utskottets tidigare ställningstaganden 4.4.1 Regler och villkor I förra årets budgetproposition räknade regeringen upp ett antal styrmedel som den ansåg bidrar till minskade växthusgasutsläpp från jordbruket, t.ex. lagstiftning om lagring och spridning av gödsel. Utskottet menade att betydelsen av ekonomiska styrmedel, t.ex. skatter och avgifter som används inom de areella näringarna, också bör uppmärksammas. Utskottet noterade att höjningen av metangasreduceringsersättningen med –2019, samt den höjda ersättningen per kWh producerad biogas inte förefaller ha haft någon omedelbar påverkan på biogasproducenterna. Lika många anläggningar tog del av ersättningen . Det vore enligt utskottets mening intressant om regeringen följde utvecklingen noggrant och återkom i nästa års budgetproposition med en redovisning av resultatet av denna ersättning. Utskottet betonade betydelsen av att arbetet med att uppnå en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet fortskrider, eftersom det alltjämt förekommer stora variationer i den kommunala livsmedelskontrollen i såväl kompetens, planering och genomförande som i uppföljning av kontrollen. Enligt utskottets mening vore det önskvärt med en samlad redovisning av de olika åtgärder som vidtagits och de resultat som uppnåtts inom ramen för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet för att genomföra livsmedelsstrategin. Regeringen kunde överväga att göra en sådan redovisning i en separat resultatskrivelse. Utskottet såg positivt på att antalet fiskbestånd inom EU som förvaltas enligt maximal hållbar avkastning hade ökat. Regeringen menade att förändringen av fiskerikontrollen mot ett riskbaserat angreppssätt var positivt och borde utvecklas. Utskottet delade denna uppfattning. Regeringen borde därför återkomma i nästa års budgetproposition med en redovisning av vilka effekter en sådan förändrad riskkontroll förväntas leda till. 4.4.2 Konsument och marknad Utskottet efterlyste att regeringen redogör för utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden i nästa års budgetproposition. Av indikatorn framgår det att antalet land- och anläggningsgodkännanden hade minskat från 2015 till 2016. 4.4.3 Kunskap och innovation Utskottet menade att det var önskvärt om regeringen återkom med en utvecklad redovisning av problemet med det minskande antalet studenter vid SLU. Mer specifikt ansåg utskottet att en sådan redovisning bör innehålla ett utvecklat resonemang kring vilka utbildningar som har för få sökande och vilka problem som det kan medföra samt vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med problemet. 4.5 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar En generell kommentar från gruppen när det gäller årets budgetproposition är att regeringen endast i begränsad utsträckning har hörsammat de önskemål om förtydliganden och utveckling av resultatredovisningen som lyftes fram i förra årets budgetbetänkande. Ytterligare en generell kommentar är att gruppen överlag efterfrågar fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant. Ett sådant exempel skulle kunna vara hur anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har påverkat efterfrågan, sysselsättningen i och hur prognosen framåt ser ut. 4.5.1 Regler och villkor betalades metangasreduceringsstödet ut för en tredje stödperiod. Gruppens mening är alltjämt att det vore värdefullt om regeringen i nästa års budgetproposition återkommer med en utvecklad redovisning av stödets resultat. Gruppen noterar att regeringen redogör för brister i livsmedelskontrollen och att Statskontoret i en rapport har belyst frågan om hur kontrollen kan stärkas i kommunerna. Gruppen ser fram emot en redogörelse i nästa års budgetproposition för hur regeringen avser att arbeta vidare för att skapa förutsättningar för en väl fungerande och likvärdig livsmedelskontroll i hela landet. När det gäller den torka som drabbade lantbrukare önskar gruppen att regeringen i kommande resultatredovisning analyserar torkans effekter och redovisar vilka åtgärder som, utöver det ekonomiska tillskott som redan har presenterats i den extra ändringsbudgeten, behöver vidtas. 4.5.2 Konsument och marknad I årets budgetproposition saknas en redogörelse för antalet land- och anläggningsgodkännanden. Gruppen efterlyser att regeringen redogör för utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden. 4.5.3 Kunskap och innovation Gruppen välkomnar att regeringen i årets budgetproposition har utvecklat redovisningen av problemet med det minskande antalet studenter vid SLU. I enlighet med utskottets önskemål redogörs för vilka utbildningar som har för få sökande samt vilka åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med problemet. Gruppen önskar att regeringen, när det gäller SLU, i kommande budgetproposition även redovisar en resultatindikator för antalet forskarstuderande och en analys av tänkbara orsaker till det minskade antalet aktiva. [1]Se framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [2] Uttalandet/bedömningen i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [3] . 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99. [4] Prop. 1995/96:220, s. 21 f. [5]Jfr bl.a. prop. 1987/88:150, bilaga 1, s. 68-74 och prop. 1990/91:100, bilaga 1, s. 53 f. [6] Prop. 2017/18:1, förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 772 f. [7] Se bet. 2015/16:FiU1, s. 165. [8] Se rapporten resultatredovisning (ESV 2017:72). [9] I realiteten 7 olika indikatorer då avkastning på eget kapital, nettoavkastning räknas upp två gånger. "Jag är och är fruktansvärt orolig för att min far ska förlora sitt jobb på grund av denna torka." Citatet kommer från ett brev som , dotter till en mjölkbonde, skickade till sin kommun i samband med sommarens torka, där hon bad kommunen att agera för att stödja kommunens lantbrukare. ord fångar den oro som många i Lantbrukssverige kände under sommarens torka men också det engagemang som fanns och den kraftsamling som gjordes hos konsumenter, lantbrukare, myndigheter och politiker för att hitta lösningar. Areella näringar, landsbygd och livsmedel har gått sedan de efterlängtade regndropparna äntligen kom, och när snön faller utanför plenisalen är det svårt att riktigt komma ihåg sommarens tryckande värme. Men även om minnet av sommaren falnat något är konsekvenserna av sommarens torka högst levande hos många lantbrukare i vårt land. Vi i menar allvar när vi säger att vi tror på svenskt lantbruks framtid, och vi avsätter därför totalt för åtgärder på lång och kort sikt med anledning av sommarens torka och för att stärka konkurrenskraften inom svensk livsmedelsproduktion. Ska vi nå det mål om ökad livsmedelsproduktion som fattade beslut om 2017 behövs kortsiktiga krisåtgärder för att stärka likviditeten här och . vill därför se ett nytt krisstöd . Det är viktigt att detta blir ett stöd som riktas till fler branschgrenar än , då man bland annat missade såväl grisuppfödning som växtodling. Men torkan visar också hur sårbart svenskt lantbruk är. krävs långsiktiga åtgärder som gör att företagen kan bygga en god lönsamhet, så att de klarar framtida dalar, och också ger lantbrukarna verktyg att hantera ett förändrat klimat. Det handlar om att sänka kostnader för arbete och insatsvaror såsom diesel, att säkerställa att lantbrukare kan bedriva sin verksamhet utan risk för hat och hot och att se till att regelverk och myndigheters agerande bidrar till lantbruksföretagens utveckling snarare än hindrar. Det handlar om att ställa om till fossilfritt lantbruk med tåliga grödor och system som kan hantera ett förändrat klimat med både för mycket och för lite nederbörd. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och begränsad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande, till exempel när det gäller stödutbetalningar, är tydligt och förutsägbart. ser därför mycket allvarligt på att har misslyckats med att betala ut de ersättningar som lantbruksföretagarna har rätt till, och det är av största vikt att myndigheten får de resurser och förutsättningar som behövs för att klara sitt uppdrag och återställa lantbrukarnas förtroende. Även inom skogsnäringen var 2018 som många kommer att minnas, inte minst på grund av de fasansfulla skogsbränder som drabbade delar av vårt land men också för att debattvågorna om skogen fortsatte att gå höga trots att regeringen presenterade ett nationellt skogsprogram som var tänkt att lösa upp flera av de knutar som funnits inom skogen. Skogen är oerhört viktig för svensk ekonomi. Den skapar jobb på landsbygden och har stor betydelse för vår omställning till en hållbar och långsiktig bioekonomi. är det viktigt att skydda värdefull natur och hotade arter så att vi stärker den biologiska mångfalden i skog och mark. Men när skogsägare känner sig överkörda, när de fråntas makten över den skog de har brukat och förvaltat och vars värden de byggt och när staten tar mark utan ersättning är det något som inte fungerar i svensk naturvård. anser därför att det behövs ett omtag kring skogsskyddet för att vi ska få en bättre fungerande naturvård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel För att naturvården ska vara långsiktigt hållbar måste den bygga på legitimitet och delaktighet från dem som berörs. Vi vill därför se en översyn av artskyddsförordningen, stopp för nyckelbiotopsinventeringen till dess att metoden är mer rättssäker samt säkerställande av att vi har skyddsformer som är ändamålsenliga och där skogsägaren involveras i högre grad. Slutligen var 2018 också året då denna riksdag fattade beslut om långsiktiga mål för landsbygden. Men precis som med livsmedelsstrategin och det nationella skogsprogrammet är mål och strategier ingenting innan de omsätts i konkret handling. Vi i tror starkt på hela potential och möjligheter. Vi vill se ett där alla kan leva och förverkliga sina drömmar oavsett var de bor. För såväl enskilda människor som företag är frihet och självbestämmande väsentliga delar för viljan och möjligheten att skapa utveckling. Vid sidan av åtgärder som landsbygdsavdrag och avskrivna studieskulder i glesbygdskommuner vill därför genomföra en rad frihetsreformer för att underlätta förutsättningarna för att bo och verka på landsbygden och ge mer makt åt människor i hela landet att bestämma själva. Det handlar bland annat om ett kommunaliserat strandskydd, gårdsförsäljning och enklare regelverk för företagslokaler på landsbygden, men det handlar också om att återföra medel från naturresurser som vind och vatten till berörda regioner, säkerställa en fungerande viltförvaltning genom till exempel en viltmyndighet samt decentralisera förvaltning och statliga jobb i hela landet. Vi står inför ett vägskäl för landsbygden och de gröna näringarna. Under kommande mandatperiod måste politiken gå från målsättningar och ord till konkret handling och åtgärder som ger framtidstro. Vi måste visa och hennes 16-åriga kamrater att vi menar allvar när vi säger att framtiden finns på landsbygden. Eftersom har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar kommer vi att avstå från att delta i beslutet om anslagens fördelning. Men vi tror att politik för bättre förutsättningar, större självbestämmande och mer frihet åt människor och företagare på landsbygden är den politik som kommer att föra framåt. I detta anförande instämde och (båda C). Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2 om areella näringar. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om hur det ska gå till och om innehållet. Någon särskild reglering av hur den ska utformas finns inte. Det var därför vi socialdemokrater var angelägna om att detta skulle gå till på ett för alla acceptabelt sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Trots att har en övergångsregering som följer överenskommelserna och lägger fram en övergångsbudget har och valt att lägga fram egna budgetmotioner, som skrevs om till en servettskiss och med hjälp blev budget. Ordning och reda är vad jag under mina år i har lärt mig präglar arbete. Det var till och med så att beslöt att tidigarelägga valet så att tillträdande regering skulle få mer tid på sig att utforma en budget så att det skulle gå att styra riket på ett rättssäkert sätt. ska statens finanser i stället styras av en hastigt utformad servettskiss. I stället för en genomarbetad budgetproposition styrs statens finanser nu av en otydlig reservation med prioritering av stora skattesänkningar för mångmiljardbelopp och oklara nedskärningar. Detta leder till osäkra planeringsförutsättningar i välfärden och för våra myndigheter men framför allt för våra medborgare. Vi är i det läge som vi socialdemokrater har varnat för, där har fått ett avgörande inflytande över svensk politik. och budget representerar en helt annan politik än den vi socialdemokrater gick till val på och vill bedriva. Vi vill bygga ett starkare samhälle och ett tryggare och investera i välfärd och trygghet. Medborgarnas välfärd ska gå före stora ofinansierade skattesänkningar. har genom sitt beslut fastställt de samlade utgifterna för utgiftsområde 23. Eftersom vår budget och våra ramar har fallit har vi avstått från att delta i beslutet och lämnat ett särskilt yttrande i betänkandet om vår politik inom utgiftsområde 23. Anslaget borde ha utformats i enlighet med övergångsregeringens budgetproposition så att tillträdande regering fått möjlighet att utforma en genomarbetad ändringsbudget. Men, fru talman, vi ska debattera MJU2 om areella näringar. Jag hade gärna velat stå här med S i regeringsställning och presentera fortsättningen på livsmedelsstrategin, hur vi socialdemokrater vill öka självförsörjningsgraden, hur vi kan få mer svensk mat på borden och hur vi kan öka livsmedelsexporten. Jag hade gärna velat stå här och presentera hur vi kan fortsätta på den inslagna vägen för att få en sammanhållen landsbygd med statlig närvaro i hela landet.