bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2025. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 13 föreslås anslaget ökas med . Av dessa medel föreslår motionärerna att anslås för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budget-principerna som gällt för utformningen av regeringens övergångsbudget och anslås för ökad forskning som kan vägleda arbetet för att värna miljön och stoppa klimatförändringarna. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med bl.a. för att motionärerna vill öka medel till forskning kring globala miljöproblem. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås anslaget ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av regeringens övergångsbudget. I flera motioner föreslås vad regeringens forskningsmedel ska inriktas på. Enligt motion 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 2 bör forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön prioriteras. Försurningen av världshaven är ett relativt nyupptäckt problem, och det finns inte tillräcklig forskning om hur försurning kommer att påverka ekosystem. Enligt motion 2018/19:1885 av (M) yrkande 2 bör man pröva möjligheten att etablera ett västsvenskt kluster, som understöds av staten, kring utveckling och introduktion av avskiljning och lagring av koldioxid (s.k. CCS). Enligt motion 2018/19:683 av (S) bör forskningen kring kemikalier och läkemedel i stärkas. Bland annat måste forskningen stärkas när det gäller att upptäcka nya kemikalier i avloppsvattnet. I motion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 111 föreslås att en riktad satsning på forskning om och utveckling av biobränslen för flyget bör övervägas i syfte att åstadkomma en omställning av flyget. Även i motion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 68 föreslås en riktad satsning på forskning och utveckling av biobränslen för flyget. Slutligen enligt motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 40 finns det behov av ett kraftfullt forsknings- och innovationsarbete inom va-sektorn. För detta krävs ökade satsningar på hållbarhetsfrågor som vatten, klimat och miljö. Av den forskningspolitiska proposition som beslutade om (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) framgår att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och som svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. I den samlade forskningspolitiken fokuseras bl.a. på att möta samhälls-utmaningar som är centrala för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen, t.ex. klimat och hållbart samhällsbyggande (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Syftet är både att finna lösningar på de stora samhällsutmaningarna och att öka svensk konkurrenskraft. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att området Miljöforskning (anslagen 2:1 och 2:2) omfattar statligt stöd till forsknings-insatser inom området miljö. Området omfattar i anslag. Forskning om miljö, klimat och samhällsbyggande vid Formas ingår i området, liksom forskningsverksamheten vid (Mistra), IVL samt , () samt det (). Därtill pågår forskningsverksamhet vid , () och (). Från och med budgetpropositionen 2017 har anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökat. För att genom-föra den forskningspolitiska proposition som beslutade om (prop. 2016/17:50) har Formas fått i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat respektive hållbart samhälls-byggande. Därtill har Formas i uppdrag att arbeta med strategiska innovations-områden och strategiska innovationsprogram tillsammans med och Verket för innovationssystem () . Utgångs-punkten är att ledande aktörer från näringsliv, akademi och offentlig sektor själva definierar områden där de ser behov av, och möjlighet till, gemensamma insatser. inrättades ett råd för evidensbaserad miljöanalys vid Formas. Rådet ska vara styrande för Formas nya uppgifter med att arbeta med evidens-baserad miljöanalys. Uppgiften omfattar att utföra systematiska utvärderingar, analyser och sammanställningar av forskning och göra dessa tillgängliga för myndigheter, kommuner och andra berörda. Syftet är bl.a. att utvärdera om det miljöarbete som görs har stöd i publicerad vetenskap, dvs. vilken evidens som stöder dagens miljöarbete. Formas är värdmyndighet åt som är en nämnd-myndighet. startade sin verksamhet . Rådets uppgift är att utvärdera om regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen och på så sätt bidrar till att ambitionerna i det klimatpolitiska ramverket förverkligas – dvs. att omställningen går i rätt riktning och i rätt tempo. Tillsammans med de nya klimatmålen och klimatlagen är rådet en del i det nya svenska klimatpolitiska ramverket, och ska fungera som ett oberoende expertorgan. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att effekter av klimatförändringarna blir alltmer påtagliga världen över. Tillbakagången för de flesta av jordens glaciärer, stigande havsnivåer, förändrade nederbörds-mönster och den pågående försurningen av världshaven är några exempel. Ett fenomen som särskilt uppmärksammats är den omfattande korallblekning som pågår runt om i världen. Det blir alltmer uppenbart att kommer att förändras i grunden med djupgående konsekvenser för människa och natur. I enlighet med vad som föreslogs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50) har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat och hållbart samhällsbyggande. Det nationella forskningsprogrammet inom klimat ska bidra till att uppnå mål att vara ett fossilfritt välfärdssamhälle och ambitionen att vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga målsättningar. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställning och anpassning i , inom EU och globalt. För att möta klimatutmaningen behövs därför forskning inom flera olika ämnesområden liksom tvär-vetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. Forskning om försurningens effekt på marin miljö bedrivs bl.a. vid Linnéuniversitet där forskare har kommit fram till att bakterier i havet som utsätts för försurning tvingas ställa om sin ämnesomsättning radikalt: från ett fokus på nedbrytning till att lägga energi på att klara av syran i vattnet. I fråga om internationell forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön kan det noteras att under fattade beslut om att ge i bidrag till TOF . Programmet syftar bl.a. till att förstärka vetenskapliga nätverk för övervakning av havsförsurning och att främja utbildning av forskare i mätmetoder. är det tillåtet med geologisk lagring av koldioxid i genom s.k. CCS-teknik (carbon capture and storage). För att få tillstånd att lagra koldioxid krävs en prövning av mark- och miljödomstolen enligt och även godkännande av regeringen. geologiska undersökning (SGU) har tillsynsansvar över framtida CCS-anläggningar inom svenskt territorium eller ekonomisk zon. SGU bevakar utvecklingen vad gäller CCS, såväl lagstiftning som forskning och utveckling, och deltar i europeiska nätverk och forskningssamarbeten om CCS. 2017 gav regeringen i uppdrag att med beaktande av sitt ansvar enligt förordningen (2014:21) om geologisk lagring av koldioxid samt miljötillsynsförordningen (2011:13) avrapportera det aktuella kunskapsläget rörande geologisk lagring av koldioxid. Av SGU:s rapport, som presenterades , framgår det aktuella kunskapsläget rörande geologisk lagring av koldioxid och förut-sättningarna för CCS i närområde (SGU rapport 142). Enligt SGU finns den största potentialen för koldioxidlagring i , men även vissa områden i kan lämpa sig för CCS. Kemikalier och läkemedelsrester i Läkemedelsrester kan spridas till våra hav, sjöar och vattendrag via avloppsvatten. På uppdrag av regeringen har Havs- och vattenmyndigheten (HaV) –2017 finansierat olika projekt för utveckling av reningsteknik i syfte att minska utsläpp av läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara föroreningar från kommunala avloppsreningsverk. Inom ramen för dessa projekt har omfattande försök genomförts, från laboratorie-skala till långtidsförsök i fullskala vid avloppsreningsverk i olika delar av landet. Enligt myndigheten har arbetet i flera fall banat väg för nya forsknings- och utvecklingsprojekt där de parter som arbetat inom nuvarande utlysning kan bidra till och leda utvecklingen av framtidens avloppsvattenrening. Resultaten från projekten visar att det finns teknik som kan tillämpas på svenska kommunala avloppsreningsverk i syfte att avlägsna olika typer av mikroföroreningar, däribland läkemedelsrester. Genom regeringsuppdraget och arbetet i de olika projekten har det enligt HaV skapats en mycket stark plattform att bygga vidare på för införande av avancerad rening vid svenska avloppsreningsverk. budgetproposition utgiftsområde 20 anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö föreslog regeringen ökade medel för en satsning på avancerad avloppsrening som en del i att begränsa utsläppen av läkemedelsrester till vattenmiljön. Anslaget föreslogs öka med . Under samma anslag föreslog regeringen ytterligare en ökning på till följd av en satsning på stärkt marint områdesskydd, insatser mot övergödning, insatser mot plaster i havet samt förstärkt tillsyn och tillsynsvägledning av avloppsreningsverk och enskilda avlopp. biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20, bet. 2017/18:MJU1, rskr 2017/18:115). fick i uppdrag att inrätta och ansvara för ett för läkemedel i miljön vid . Kunskaps-centrumet för läkemedel i miljön ska bidra till att samla svenska aktörer och utgöra en plattform för dialog och samarbete. Centrumets verksamhet ska förstärka och vara i enlighet med instruktionsenliga uppdrag att inom sitt verksamhetsområde verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Arbetet ska även ta sin utgångspunkt i etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedels-lagstiftning och internationellt som beskrivs i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). ska redovisa uppdraget till (Social-departementet) . Redovisningen ska omfatta en verksamhetsplan för centrumet –2023. ska i genomförandet av uppdraget inhämta synpunkter från andra berörda aktörer. får för uppdragets genomförande använda . Kostnaderna ska belasta utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård, anslagsposten 21 Läkemedel och miljö. Enligt utskottets information pågår det forskning om miljögifter i bl.a. vid Östersjöcentrum vid . Centrumet genomför olika former av modelleringsarbeten för att samla kunskap om miljögifters effekter på och om hur mikroplaster påverkar havets ekosystem. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 lyfter regeringen fram att den beslutat om att inrätta ett innovationskluster för hållbart flygbiobränsle med fokus på forskning och utveckling av hållbara biobränslen samt för att inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan – från skogen till vingen – för att bidra till omställningen till fossilfrihet inom flyget. Satsningen bygger på det uppdrag regeringen gett till för att främja hållbara biobränslen för flyg (dnr N2018/02705/FÖF). Myndigheten ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. För detta ändamål ska myndigheten –2020 utlysa medel för att stödja forskning och utveckling av hållbara biobränslen för flyg samt inrätta ett innovationskluster som samlar hela värdekedjan och som tar fram en gemensam behovsanalys för att klara omställningen till fossilfrihet inom flyget. Inom ramen för uppdraget får myndigheten att betala ut –2020. Utgifterna ska belasta det inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:5 Näringslivsutveckling, anslagsposten 3 Näringslivsutveckling – del till . Slutredovisning av uppdraget ska lämnas till . En uppföljning av hur medlens fördelning har bedömts bidra till fossilfrihet inom flyget ska ingå i slut-redovisningen. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 Klimatredovisning, bilaga till utgiftsområde 20, framför regeringen att för att sluta utsläppsgapet till etappmålet 2030 behövs ytterligare åtgärder inom de tre områden som omställningen av transportsektorn bygger på: effektivare fordon, förnybara drivmedel och ett transporteffektivt samhälle. Regeringen redovisar inte när sådana åtgärder ska vidtas. Forskning om avloppsvattenrening med lägre miljöpåverkan pågår vid IVL –2019. Projektet syftar till att ta fram en ekonomisk och miljömässig konkurrenskraftig teknik för rening av ammonium i förfiltrerat kommunalt avloppsvatten genom elektrolys till vätgas. tillsatte regeringen en särskild utredare som ska se över kommunernas skyldighet att ordna vattentjänster och bl.a. föreslå ändringar i lagen om allmänna vattentjänster (2006:412) och styrmedel som ökar takten för åtgärder för små avlopp och återvinning av näringsämnen (dir. 2017:54). En utgångspunkt för utredningen är att det ska vara enkelt för den enskilda fastighetsägaren att göra rätt genom korrekt tillgänglig information om lämplig va-lösning utifrån de lokala förutsättningarna. Utredaren har sedan (dir. 2017:129) fått i ytterligare uppdrag att utreda vilka möjligheter som enligt nuvarande regler finns för att vidta åtgärder för anpassning av dagvatten-hanteringen till ett förändrat klimat och föreslå hur va-taxan kan användas för att finansiera sådana anpassningsåtgärder. Utredningen redovisades till regeringen och har remitterats. Förslag till nya anslag I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 12 föreslås att anslås till ett nytt anslag med benämningen Teknikneutral laddinfrastruktur. Motionärerna vill bygga ut laddinfrastrukturen längs våra vägar och anser att det är av stor vikt att stödet inte begränsas till enbart batteridrivna fordon utan även omfattar exempelvis laddinfrastruktur för bränslecellsdrivna fordon. En liknande satsning föreslås i motion 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 10. Motionärerna vill införa ett teknikneutralt stöd för utbyggnad av laddinfrastruktur för att på så sätt nå klimatmålen inom transportsektorn. Även i motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Motionärerna vill budgetera ett statligt bidrag för att få en laddinfrastruktur på plats, även om de anser att marknaden kommer att driva fram de bästa lösningarna. Ett liknande förslag presenteras även i motion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 101. Enligt motionärerna behöver infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning byggas ut, exempelvis med laddstationer för elbilar och tankstationer för vätgas till bränsleceller. Likaså i motion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 30 föreslås att laddning av elfordon underlättas med hjälp av befintlig infrastruktur och nya marknadsmodeller. Motionärerna vill bl.a. se alternativa drivmedelsstationer i hela landet och förenklade byggregler för laddstolpar vid nya parkeringar och bostadshus. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås till ett nytt anslag med benämningen Innovativ miljöteknik. Anslaget ska inriktas på att finna lösningar på globala miljöfrågor, främst inom energi- och klimatområdet. Motionärerna anser att en sådan satsning dessutom ger exportintäkter och arbetstillfällen, som ställning som kunskapsnation stärks. Vidare i motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Åtgärder mot plast i haven. bör agera nationellt, regionalt och globalt samt intensifiera arbetet med att lyfta fram problematiken i internationella forum. Anslagsmedlen kan även användas för att ta fram nya nedbrytbara material som motionärerna ser som en del av lösningen på problematiken. Enligt motion 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 5 krävs det en helhetsstrategi i arbetet för att reducera problemen med plast i marin miljö. I yrkande 6 i samma motion anför motionärerna att ökade resurser bör avsättas för att kartlägga och reducera flödena av plast i samhället. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anvisas ett nytt anslag med benämningen Arbete för . Syftet med anslaget är att återställa miljö. Vidare i yrkande 19 i samma motion anför motionärerna att ska inleda storskalig syresättning av syrefattiga bottnar i . Enligt motionärerna räcker det inte med att enbart minska utsläppen av näringsämnen till . Det behövs också aktiva åtgärder för att vända den negativa utvecklingen och låta bottenmiljö återhämta sig. Ytterligare ett nytt anslag föreslås i motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del. Motionärerna anser att 1 bör anvisas ett nytt anslag med benämningen Nationella klimatinvesteringar. Satsningen ska inriktas på långsiktiga och strukturella projekt och ersätta bl.a. Klimatklivet. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst nytta och långsiktig effekt, t.ex. inom transport, industri samt jord- och skogsbruket. Det kan även handla om biogasanläggningar eller cykelinfrastruktur för att underlätta cykelpendling. När det gäller förslaget om ett nytt anslag om laddinfrastruktur återfinns ett liknande anslagsförslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Enligt motion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget anslås . Motionärerna anser att stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet. Stödet ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normal-laddning. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 s. 37 f.) redovisar regeringen att transportsektorns växthusgasutsläpp uppgick till koldioxidekvivalenter. Transportsektorns utsläpp domineras av utsläppen från personbilar som står för , vilket motsvarar av transportsektorns totala utsläpp. Andelen fossila drivmedel i transportsystemet har minskat på grund av ökad inblandning av biodrivmedel som uppgår till , avstannade effektiviseringen av fordonen . I skrivelsen En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) anger regeringen att dess ambition är att fossila bränslen ska fasas ut ur transportsektorn. För att nå målet behövs effektivisering av hela transportsektorn, vilket innebär en ökad elektrifiering och ökad andel förnybara bränslen i hela landet. Enligt regeringen är laddinfrastruktur längs större vägar och ökad elektrifiering av transportsektorn en nyckelåtgärd för att nå transportsektorns klimatmål. Detta kommer ställa ökade krav på tillgängligheten av laddpunkter över hela landet. Regeringen intensifierar därför arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder som bidrar till att fasa ut fossila bränslen från transportsystemet och till ökad elektrifiering i såväl personbilsflottan som infrastrukturen, kollektivtrafiken, godstransporterna och arbetsmaskiner. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen de huvudsakliga regeringsuppdrag som getts för detta ändamål. fick i uppdrag att samordna stöd till laddinfrastruktur och att informera om laddstationers placering. I förhållande till Klimatklivet som erbjuder stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur ska bl.a. vägleda och ge expertstöd till länsstyrelser och till som ansvarar för Klimatklivet, göra uppföljning och utvärdering av beviljade åtgärder och dess regionala spridning samt genomföra samordningsinsatser för att höja kunskapen om elfordon och laddinfrastruktur. presenterade sin rapport . samordningsuppdrag har utökats till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. Regeringen har anvisat särskilda medel för detta. Enligt regeringen visar utredning på att tillgången till snabbladdare ökar i men att det fortfarande finns områden med begränsad tillgång, t.ex. längs vissa större vägar (prop. 2018/19:1 utg.omr. fick därför i uppdrag att analysera hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. I uppdraget ingick att bedöma hur behovet av laddinfrastruktur längs större vägar förväntas utvecklas och analysera vilken nytta, kostnader och andra konsekvenser som en utbyggnad av snabbladdare längs större vägar är förknippade med samt möjliga affärs-modeller som kan främja en tillräcklig utbyggnad. Uppdraget redovisades till . bedömer att det behövs minst 70–80 nya snabbladdstationer, utöver de 300 redan befintliga stationerna, för att få en första täckning av hela med laddstationer. Givet detta scenario måste förarna välja en strikt färdväg för att vara säkra på att passera en station inom . För att de ska kunna åka den kortaste vägen behövs det ytterligare 60–70 stationer. Potentiella platser för snabbladdstationer är tätorter, småorter, drivmedelsstationer, turistmål, snabbmatsrestauranger, värdshus och rastplatser. På en laddstationsplats behöver det finnas god tillgång till både el och aktiviteter. fick i uppdrag att föreslå hur svenska byggregler bör kompletteras med krav på laddinfrastruktur för elfordon (dnr M2018/02402/Ee). Uppdraget tar sin utgångspunkt i artikel 8.2–8.8 i Europa-parlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och direktiv /27/EU om energieffektivitet. I uppdraget ligger att redovisa författnings-förslag, kostnadsberäkningar samt samhällsekonomiska och andra konsekvenser av förslagen. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Regeringen har också infört styrmedel som ska bidra till transportsystemets elektrifiering och att elfordon ska vara en trygg investering. införde regeringen (under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar), som ger stöd till konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Stödet har tidigare förstärkts och förlängts. har genom Klimatklivet fram till beviljat investeringsstöd till 2 317 ansökningar som samlat uppgår till ca . Exempel på åtgärder som fått investeringsstöd är över 20 000 nya laddpunkter för elbilar. De samlade åtgärderna beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter . Utsläppsminskningen per investerad krona är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. beslutade regeringen om ett ladda-hemma-stöd till privatpersoner som installerar en laddpunkt för sin elbil i anslutning till sin fastighet (under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar). Bidraget täcker av kostnaden för utrustning och installation. Det har varit möjligt att ansöka om stöd , och syftet är att underlätta för hushåll att ställa om till hållbara transporter. I betänkande 2016/17:TU2 behandlade trafikutskottet regeringens proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel genom vilken och rådets direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen införlivas i svensk lagstiftning. Direktivets syfte är att främja utbyggnaden av en infrastruktur för laddningsstationer och tankstationer för att bl.a. stimulera konsumenternas efterfrågan på fordon som drivs med alternativa bränslen.