bet · H501KrU6 · 2018-04-09 00:00:00 — I propositionen föreslås att det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. tillförs för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum i med uppdrag att ansvara för kunskapsutveckling, samverkan och uppföljning på området. Teaterverksamheten Unga tillförs ett statligt stöd på totalt 2018 och . Unga kommer att få i uppdrag att verka som en nationell teaterinstitution. Det innebär att verksamheten ska nå barn och unga i hela landet, och samverkan ska ske med berörda aktörer på ett sätt som bidrar till detta. Utskottet vill understryka kulturens betydelse, inte minst för barn. Barn har många olika sätt att uttrycka sig, och genom att få en möjlighet att använda sig av de olika sätten utvecklas barnets kreativitet och skaparkraft. Med kultur och eget skapande stärks barn och unga som individer och får en ökad självkänsla. Människors kulturvanor skapas i hög grad i barndomen. Utskottet menar därför att skolan har en särskilt viktig roll när det gäller att möta de barn och unga som i sin vardag inte får tillgång till kultur. Utskottet konstaterar att det pågår omfattande satsningar på kulturverksamhet för barn i många olika verksamheter t.ex. i skolan och i förskolan genom bl.a. Skapande skola och på kulturinstitutioner som bibliotek, teatrar och museer. Här kan också nämnas den satsning på som framgår av propositionen. Mot bakgrund av de omfattande satsningar som pågår för att öka barns tillgång till kultur avstyrker utskottet motion 2017/18:674 (S) yrkande 1. Skola och andra aktiviteter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om att kommunerna ska erbjuda meningsfulla aktiviteter när skolan är stängd samt ska ha planer mot barnfattigdom, dels om behovet av sommarskola för bl.a. nyanlända och asylsökande barn. Jämför reservation 4 (V). I motion 2017/18:1857 av och i (båda C) begärs ett tillkännagivande om att medverka till att kommunerna lever upp till skollagen och och erbjuder meningsfulla aktiviteter när skolan är stängd samt arbetar fram en plan mot barnfattigdom. I motionen understryks vikten av att se till barnets behov. I motion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 27 begärs en utvidgning av möjligheterna att erbjuda sommarskola för de barn som vill. I motionen framförs att sommarskola för nyanlända och asylsökande barn som kombinerar utbildning med andra sociala aktiviteter som på olika sätt främjar lärande, språkutveckling och inkludering i samhället kan vara ett bra alternativ för dem som vill och som saknar annan sysselsättning . visar i sin årliga sommarlovsrapport om barns belägenhet i svenska kommuner när skolan stänger, Barns sommarlov och kommuners bristande ansvar, rapport nr 37, att barns villkor skiljer sig markant åt beroende på familjens ekonomiska förutsättningar och att denna klyfta märks mest under långa lov. Rapporten visar också att av de 289 kommuner som svarat på frågor om skola, kultur och fritid samt socialtjänst inte har en plan för bekämpning av barnfattigdom. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har haft i uppdrag att administrera, fördela medel till och följa upp satsningen på stöd till sommarlovsaktiviteter. Samtliga av landets kommuner fick bidrag för att anordna sommarlovsaktiviteter 2017. Totalt fördelades ca . tog över fördelningen av medel för sommarlovsaktiviteter från MUCF. har fått i uppdrag att fördela medel till kommuner för avgiftsfri simskola. ska totalt fördela till simskoleverksamhet för elever i förskoleklass. Syftet med satsningarna är att ge barnen god vattenvana och förbättrade förutsättningar för att ta del av simundervisningen i ämnet idrott och hälsa. har vidare i uppdrag att administrera, fördela medel till och följa upp satsningen på bidrag till avgiftsfria lovaktiviteter för barn i åldrarna 6––2020. Kostnaderna, , belastar utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det statliga bidraget ska göra det möjligt för barn att delta i avgiftsfria aktiviteter under andra skollov än sommarlovet. För att möjliggöra möten över sociala gränser ska ingen särskild behovsprövning göras för det enskilda barnet. Alla barn ska behandlas lika vad gäller tillgång och deltagande. Syftet med det statliga bidraget är bl.a. att stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration, motverka segregation och skapa nya kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. är skolhuvudmän skyldiga att under vissa förutsättningar erbjuda lovskola för elever i årskurs 8 och 9 i . En huvudman är skyldig att erbjuda obligatoriskt anordnad lovskola till två elevgrupper, dels till elever som har gått ut årskurs 8 och som riskerar att under årskurs 9 inte bli behöriga till ett nationellt yrkesprogram i gymnasieskolan, dels till elever som har gått ut årskurs 9 utan att ha blivit behöriga till ett sådant program. Införande av obligatorisk lovskola motiverades bl.a. med ökad likvärdighet. Huvudmannen har också möjlighet att frivilligt välja att anordna annan lovskola för elever. Sådan lovskola regleras inte i skollagen (2010:800) och ingår inte i . För annan frivilligt anordnad lovskola går det i vissa fall att söka statsbidrag (se ovan). Utskottet vill inledningsvis säga att det faktum att barns villkor under det i internationella jämförelser relativt långa sommarlovet skiljer sig åt beroende på familjers ekonomiska förutsättningar är bekymmersamt. Utskottet konstaterar dock att har fått i uppdrag att fördela medel till kommunerna för lovaktiviteter. Utskottet hänvisar också till att det är kommunernas skyldighet att bl.a. erbjuda fritidshem till skolbarn . Detta gäller även sommarlovet. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2017/18:1857 (C) och 2017/18:1937 (V) yrkande 27. Ungdomars deltagande i demokratiska processer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om resebidrag för ungdomar i demokratifrämjande syfte och om att inkludera ungdomar, särskilt på landsbygden, i demokratiska processer. (M) begär i motion 2017/18:1151 yrkande 1 att en utredning om resebidrag för ungdomar i demokratifrämjande syfte tillsätts. För att minska en demokratisk snedfördelning bör man, anser motionären, se över möjligheten att erbjuda unga fler möjligheter än att delta i politiska sammanhang, t.ex. i form av resebidrag som ungdomar eller skolor kan ansöka om för att möjliggöra deltagande även för dem som bor utanför . I samma motions yrkande 2 anförs att arbetet med att inkludera ungdomar, särskilt på landsbygden, i demokratiska processer behöver förbättras. I motionen framförs att utvecklingen mot ett växande demokratiskt underskott behöver brytas och att det behövs satsningar såväl lokalt och regionalt som nationellt. Ett av målen för den svenska ungdomspolitiken är att alla unga, även de mest resurssvaga, ska ha verklig tillgång till inflytande. Det är också ett av de gemensamma målen för det ungdomspolitiska samarbetet inom EU. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i uppdrag att redovisa en uppföljning av ungdomars levnadsvillkor . MUCF har i rapporten 2017 beskrivit ungdomars villkor. Rapporten bygger på indikatorer som är kopplade till målet för ungdomspolitiken ‒ att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Rapporten redovisar också olika indikatorer på makt och delaktighet, t.ex. deltagande i allmänna val och i folkvalda församlingar. Av rapporten kan bl.a. utläsas att ungas valdeltagande ökar. Andelen unga som röstar i riksdagsvalet ökade från 2014. Ungas valdeltagande varierar dock mellan länen. I riksdagsvalet skilde det mellan det län som hade högst respektive lägst valdeltagande bland unga, och i Europaparlamentsvalet var skillnaden . MUCF har vidare i uppdrag att förbereda fördelning av stöd i samband med de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Verksamheten ska inriktas mot befolkningsgrupper som röstar i mindre utsträckning än övriga röstberättigade samt mot socioekonomiskt svaga områden med lågt valdeltagande i tidigare val. MUCF har också i uppdrag att förbereda skolval 2018 och 2019. MUCF ska enligt regeringsbeslut sprida kunskap om olika påverkansmodeller och stimulera deltagande i den lokala demokratin. Arbetet ska riktas mot alla unga, men särskilt till unga nyanlända, unga med funktionsnedsättning och unga som bor i socioekonomiskt utsatta områden. Uppdraget ska slutredovisas till . Vidare har MUCF i uppdrag att fördela medel för bl.a. bidrag till ideella organisationer för projekt på lokal nivå med särskilt ändamål att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället. Medlen fördelas enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Klasser som läser samhällskunskap på gymnasienivå kan söka resebidrag från . Syftet med bidraget är att fler skolor med långa och dyra resor till ska få tillfälle att göra studiebesök i . Det är av stor vikt att unga ges möjlighet till inflytande och deltagande i demokratiska processer. Utskottet konstaterar att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har ett flertal uppdrag som syftar till att dels sprida kunskap och stimulera till deltagande, dels följa upp ungdomars deltagande i demokratin t.ex. deltagande i allmänna val. Mot bakgrund av dessa insatser avstyrker utskottet motion 2017/18:1151 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om möjlighet att få bidrag för skolresor till . (M) anför i motion 2017/18:2876 att möjligheten att införa ett bidrag för skolresor till bör ses över. I motionen framförs att det finns allt färre överlevare kvar från de nazistiska koncentrationslägren. Enligt motionären är det viktigt att fortsätta att hålla liv i minnet om vad som hände. Också kommande generationer behöver få information om totalitära ideologiers gärningar och därför ha möjlighet att besöka koncentrationsläger som . Skolor bör därför uppmuntras att göra skolresor genom statliga bidrag. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat en förstärkning om 2018–2020 för hågkomstresor till minnesplatser för att ge fler lärare och elever än tidigare möjlighet att besöka dessa platser. Motion 2017/18:2876 (M) kan därmed anses vara tillgodosedd och avstyrks därför. Barn och unga på nätet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. (M) begär i motion 2017/18:1334 en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. I motionen konstateras att mobbning ändrat karaktär och att den mobbade, som är uppkopplad både på skolan och i hemmet, aldrig slipper undan sina plågoandar. Det finns därför skäl att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. beslutades om ändringar i (prop. 2016/17:222, 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). Lagändringarna innebär att ett nytt gradindelat brott – olaga integritetsintrång – införts i , att straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande och förolämpning förtydligats och moderniserats samt att en ändring gjorts i de omständigheter som särskilt ska beaktas vid bedömningen av om ett förtalsbrott är grovt. När det gäller olaga hot och ofredande innebär lagändringarna även vissa utvidgningar av det straffbara området. har på regeringens uppdrag genomfört den av initierade . Kampanjens syfte är att öka kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga. Den ska även syfta till att stärka barns och ungas förmåga att använda sin yttrandefrihet och respektera mänskliga rättigheter och jämställdhet samt stimulera till kritiskt tänkande vid användning av medier. Myndigheten ska se till att kampanjen bl.a. når barn och unga med kognitiva och intellektuella funktionsnedsättningar. har också i samarbete med och norska Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet (Bufdir) publicerat broschyren Inte okej – stöd till dig som vill motverka näthat (2017) som riktar sig till barn och unga som utsätts för näthat eller ser någon annan utsättas. Broschyren innehåller information om vad näthat är, om konsekvenserna av näthat samt vilken hjälp som finns att få. Här kan också nämnas att Datainspektionen har en webbplats, , som ger råd till den som har blivit kränkt på nätet. Både i skollagen (2010:800) och i diskrimineringslagen (2008:567) slås fast att om en anställd på skolan får vetskap om att en elev upplever sig kränkt eller mobbad inträder en s.k. handlingsplikt. Handlingsplikten innebär att skolan måste utreda och förhindra att kränkningarna fortsätter. Personal på skola eller förskola som får kännedom om att ett barn anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling är skyldig att anmäla detta till rektorn eller förskolechefen som i sin tur måste informera huvudmannen. Om någon blir utsatt för mobbning under skoltid är det skolans ansvar att agera mot kränkningarna – även om situationen först uppstod på internet och utanför skoltid Barn- och elevombudet, som är en del av Skolinspektionen, arbetar mot kränkningar och företräder mobbade barn och elever i rättegångar. Barn- och elevombudet samarbetar med andra myndigheter och ombudsmän, t.ex. Utskottet har tidigare (senast i bet. 2016/17:KrU8) uttryckt att det är oacceptabelt att det förekommer mobbning, hot, trakasserier och andra kränkningar i en ökande omfattning på internet och att det finns skäl för oro över denna utveckling. Som redovisas ovan pågår dock en rad insatser på området. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl till något tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Utskottet avser dock att noga följa frågan. Motion 2017/18:1334 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att vidareutveckla Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. bifaller därmed helt eller delvis motionsyrkanden om detta. Jämför reservation 5 (S, MP) och det särskilda yttrandet (V). I motion 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 anförs behovet av att vidareutveckla Skapande skola. I motion 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 2 understryks betydelsen av att stärka arbetet för att fler fristående skolor ska kunna ta del av Skapande skola. I samma motions yrkande 3 anförs att fler kommuner ska ges möjlighet att regelbundet ta del av Skapande skola. Satsningen Skapande skola inrättades 2008 i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. –2018 avsätts för verksamhet riktad mot förskolan. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2018 till . Satsningen syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och är ett komplement till skolan egen kulturbudget. Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med statsbidraget är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och i vissa särskilda utbildningsformer. Bidraget syftar också till att öka den professionella kulturverksamheten för och med barnen och eleverna, så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer för barnen och eleverna och möjligheterna till eget skapande ökar. Utskottet ser mycket positivt på som innebär att barn och unga kommer i kontakt med kultur. Utvärderingar visar att reformen når många elever. Detta är inte minst viktigt för de elever som inte går på kommunala kulturskolor eller kommer från kulturintresserade hem. Det finns dock saker som behöver utvecklas inom ramen för , som att vissa mindre kommuner inte söker medel i samma utsträckning som större och att friskolor i mindre utsträckning söker stöd än kommunala skolor. Orsakerna till detta behöver systematiskt analyseras för att reformen långsiktigt ska kunna nå ännu fler barn och ungdomar. Regeringen bör därför vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. bör därför rikta ett tillkännagivande till regeringen om att vidareutveckla Skapande skola. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3068 (M, C, L, KD) yrkande 5 och tillstyrker delvis motion 2017/18:3071 (M) yrkandena 2 och 3. Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet. Jämför reservation 6 (V). I motion 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att Skapande skola upphör som projektform och i stället integreras i skolans ordinarie verksamhet. Skolans uppdrag att arbeta med estetik, kultur och skapande handlar både om att se till att alla elever får kännedom om samhällets kulturutbud och om att använda estetiska uttryckssätt och skapande arbetssätt som en del av undervisningen. Skapande skola ska medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och i vissa särskilda utbildningsformer, med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag enligt gällande läroplan. Skapande skola syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och utgöra ett komplement till skolans egen kulturbudget. Bidraget ska således komplettera det arbete med kultur som skolan redan gör. Utskottet är inte berett att förorda att Skapande skola integreras i skolans ordinarie verksamhet. Utskottet avstyrker motion 2017/18:2337 (V) yrkande 1. Samarbete mellan museer och skolor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samarbete mellan museer och skolor. Jämför reservation 7 (M) och 8 (V). begär i motion 2017/18:3071 av m.fl. yrkande 9 en utredning om hur samarbetet mellan museernas verksamhet och historieundervisningen i skolan kan stärkas. I motionen anförs att alla museer, oavsett huvudman, bör motiveras att fördjupa samarbetet med skolornas undervisning. (M) anför i motion 2017/18:3223 att de statliga museerna bör ges i uppdrag att bli en mer aktiv del i lärarnas kompetensutveckling. I motionen framförs att de statliga museerna bör få i uppdrag att ta fram en utbildningsplan för lärare. I motion 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs behovet av att göra en kartläggning av kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan med varandra och utreda hur samarbetet mellan kulturinstitutionernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. I samma motions yrkande 3 begär motionärerna att regeringen ser över hur professionell kulturverksamhet konkret kan integreras i skolans undervisningsämnen och att regeringen föreslår åtgärder för hur detta arbete kan förstärkas och hur goda exempel kan spridas. I motionens yrkande 4 begärs en utredning om vilka förutsättningar som redan finns och vilka åtgärder som behöver vidtas för att varje skola ska kunna ha en kulturpedagog knuten till sig. Regeringen bedömde i proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik att borde få i uppdrag att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet och att främja en ökad samverkan mellan kulturarvsinstitutionerna och skolväsendet i alla delar av landet. Man föreslog också att mer övergripande frågor skulle lyftas, t.ex. kulturarvets betydelse för lärandet och hur elever under vägledning av en pedagog eller lärare kan möta och använda kulturarvet på olika sätt i sitt lärande. riktade med anledning av propositionens förslag ett tillkännagivande till regeringen om att i stället tillsätta en utredning om hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas (bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Enligt utskottet kan en särskild utredning i frågan bättre än regeringens aviserade uppdrag tillgodose det behov som finns av att ytterligare utveckla samarbetet mellan kulturarvsmyndigheter och skolväsendet. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna. ska genomföra en övergripande kartläggning av hur samarbetet mellan skolväsendet (förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan) och kulturarvsinstitutioner fungerar samt hur det utvecklats . Kart-läggningen ska ligga till grund för förslag på hur samarbetet, i den utsträckning det är lämpligt, skulle kunna stärkas. ska bl.a. utarbeta och sprida vägledningar samt samla och sprida goda exempel på olika typer av samarbeten och samverkansprojekt. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och samt i bred dialog med andra berörda. ska vidare begära synpunkter från på de förslag som utarbetar inom ramen för uppdraget i form av t.ex. vägledningar och goda exempel, och involvera när det gäller spridning av sådant material. Inom ramen för uppdraget ska befintliga samarbetsformer beaktas, exempelvis Skapande skola. Uppdraget ska redovisas till () . Uppdraget ska löpande redovisas i årsredovisning. Mot bakgrund av uppdraget till att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2337 (V) yrkandena 2–4, 2017/18:3071 (M) yrkande 9 och 2017/18:3223 (M). Främja elevers inlärnning av matematik och naturvetenskapliga ämnen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att främja inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen med hjälp av barns och ungas intresse för idrotten samt vikten av utbildning och rätt kompetens för att öka antalet naturvetare och tekniker . I motion 2017/18:1645 av (S) framförs att inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen bör främjas med hjälp av barnens och ungdomarnas intresse för idrotten. I motion 2017/18:2506 av (M) anförs vikten av att långsiktigt stärka konkurrenskraft och innovationskraft genom utbildning och rätt kompetens för att öka antalet naturvetare och tekniker . I motionen understryks betydelsen av s.k. science centers. Forskningsresultat från bl.a. – en hälsofrämjande livsstil (, 2003) visar att elever som haft utökad fysisk aktivitet och extra motorisk träning i skolan fick bättre resultat på nationella prov i svenska och matematik än elever som endast haft skolans ordinarie idrottsundervisning två lektioner . I projektet hade eleverna 5–6 schemalagda rörelselektioner . Regeringen har aviserat beslut om förändringar i den stadieindelade timplanen. Undervisningstiden i idrott och hälsa i planeras att utökas , och undervisningstiden i matematik i högstadiet i , grundsärskolan och specialskolan ska utökas . Dessa timmar ska omfördelas från elevens val. Regeringens målsättning är att de planerade förändringarna ska gälla . Mot bakgrund av att forskning visar att det finns positiva kopplingar mellan fysisk aktivitet och prestationer i skolan gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på vad som behövs för att alla elever i och motsvarande skolformer ska röra sig mer. ska också undersöka i vilka årskurser den beslutade utökningen av undervisningstiden i idrott och hälsa kan ge mest effekt. ska vidare titta på möjliga författningsändringar som kan bidra till mer rörelse under skoldagen. Uppdraget i den del som avser utökningen av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska redovisas . Uppdraget i sin helhet ska slutredovisas . fördelar bidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Det statliga bidraget är ett generellt verksamhetsstöd som ges i taget.