bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Utskottet föreslår att godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. Utskottet föreslår också att godkänner det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns två reservationer (V) och ett särskilt yttrande (M, L, KD). Proposition 2017/18:60 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och . Fyra yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning och det strategiska partnerskapsavtalet 1.Godkännande av , punkt 1 (V) 2.Utredning av konsekvenserna av CETA, punkt 3 (V) Godkännande av , punkt 1 (M, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2017/18:60 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12, 2017/18:3950 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3957 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (V) Godkännande av det strategiska partnerskapsavtalet mellan EU och dess medlemsstater och godkänner det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2017/18:60 punkt 2. Utredning av konsekvenserna av CETA 2017/18:3950 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3957 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 2017/18:60 Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partnerskapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och . Propositionen inkom till . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även en motion från allmänna motionstiden . har yttrat sig över propositionen och följdmotioner (2017/18:NU4y). Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska internationella avtal av större vikt godkännas av . Regeringen gör bedömningen att de aktuella avtalen är av sådan vikt. EU- och handelsminister presenterade propositionen för utrikesutskottet och svarade på frågor. Vid föredragningen deltog även ledamöter från näringsutskottet. Europeiska unionens råd beslutade att bemyndiga Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett avtal om ekonomisk integration mellan och EU och EU:s medlemsstater. Förhandlingarna inleddes och avslutades . Därefter fortsatte förhandlingar om investeringskapitlet i avtalet. Den slutliga avtalstexten offentliggjordes . undertecknades frihandelsavtalet (Comprehensive Economic and Trade Agreement). I samband med undertecknandet antogs ett gemensamt tolkningsinstrument för avtalet. Avtalet började, med vissa undantag, att tillämpas provisoriskt . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter, göra en fördjupad analys av vissa delar av . är ett s.k. blandat avtal, dvs. både EU och medlemsstaterna är parter i avtalet, tillsammans med . Parterna ska godkänna avtalet i enlighet med sina respektive interna krav och förfaranden. Avtalet träder i kraft i efter den dag då parterna utbyter skriftliga anmälningar som intygar att de har uppfyllt sina respektive inre krav och slutfört sina inre förfaranden, eller den dag som parterna enats om. Europeiska unionens råd beslutade att bemyndiga Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att parallellt med förhandlingarna om ett frihandelsavtal med inleda omförhandlingar av ramavtal om kommersiellt och ekonomiskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och . Förhandlingarna inleddes och avslutades . Ett avtal om strategiskt partnerskap undertecknades och godkändes av . Vissa delar av avtalet började tillämpas provisoriskt . Även partnerskapsavtalet är ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsstaterna är avtalsparter, tillsammans med . Parterna ska meddela varandra när de har avslutat de interna förfaranden som krävs för att avtalet ska kunna träda i kraft. Det träder i kraft efter dagen för det sista meddelandet. I propositionen föreslås att godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal inleddes och avtalet undertecknades . I propositionen föreslås även att godkänner det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Avtalet undertecknades och godkändes av . Det fastställer formerna för samarbetet och dialogen med och slår fast att förbindelserna bygger på gemensamma värderingar. Det upprättar även samarbeten på en rad områden, bl.a. i fråga om internationell fred och säkerhet, främjande av mänskliga rättigheter, hållbar utveckling, rättsliga frågor och politisk dialog. inbegriper bl.a. allmänna åtaganden om mänskliga rättigheter, demokratiska principer och respekt för rättsstatsprincipen, förhindrande av spridning av massförstörelsevapen samt bekämpning av terrorism och organiserad brottslighet. Avtalet kompletterar och hänvisar i vissa delar till . och det strategiska partnerskapsavtalet Utskottets förslag i korthet bifaller proposition 2017/18:60 punkterna 1 och 2 och avslår motionerna. Därmed godkänner det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen, och dess medlemsstater, å andra sidan. godkänner även det strategiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Samtliga motioner avslås. Jämför reservation 1 och 2 (båda V). och det strategiska partnerskapsavtalet utgör ett nytt kapitel i de bilaterala förbindelserna mellan EU, EU:s medlemsstater och . Avtalen sänder en viktig politisk signal om den stora vikt EU:s medlemsstater och EU fäster vid öppenhet, frihandel och relationen till . Regeringen gör sammantaget bedömningen att avtalen bör anses vara av större vikt och att de därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . är ett modernt och progressivt avtal som omfattar ett brett spektrum av handelspolitiska frågor. Det kommer att skapa förbättrade möjligheter för bl.a. handel och investeringar. Avtalet innehåller åtaganden för att främja arbetstagares rättigheter, miljöskydd och hållbar utveckling och integrerar EU:s och internationella åtaganden på dessa områden. Avtalet förväntas leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och ett större utbud av varor och tjänster i såväl EU som . Genom avtalet skapas även en ram för ett fördjupat samarbete med inom ett flertal handelsrelaterade områden. Det strategiska partnerskapsavtalet ger goda förutsättningar för att intensifiera och uppgradera det befintliga samarbetet mellan och på en rad områden, såsom demokrati och grundläggande friheter, mänskliga rättigheter, fred och säkerhet, miljö, migration och kultur. Det utvecklade samarbetet gäller såväl i den bilaterala relationen mellan och som i parternas arbete inom internationella organisationer. Genom avtalen kommer de politiska och ekonomiska banden att stärkas och relationen att fördjupas. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter, inklusive relevanta akademiska institutioner, göra en fördjupad analys av . Inom ramen för uppdraget samrådde kollegiet med , , , , , , , och . Ytterligare nio myndigheter gavs tillfälle att yttra sig i frågan om regleringssamarbete: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , , Inspektionen för vård och omsorg samt Transportstyrelsen. Justitiekanslern och universiteten i , , och ombads särskilt att yttra sig i frågan om investeringsskydd. Kollegiet genomförde även ett dialogmöte med representanter för civilsamhället, arbetsmarknadens parter och näringslivet. Kollegiets analys av avtalet innefattade bestämmelserna om investeringsskydd, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor, tjänstehandel och forumet för regleringssamarbete. I sin fördjupade analys av investeringsskyddet kom fram till att bestämmelser om rätt till ersättning vid indirekt expropriation i allt väsentligt inte medför något skydd som går utöver det skydd för investerare som garanteras i . Investeringsskyddet påverkar inte möjligheter att bevara monopol och allmännyttiga företag. Om har tillåtit en investering och sedan inför eller återinför ett monopol kan detta, under särskilda förutsättningar, ligga till grund för ersättningsskyldighet för staten, på samma sätt som enligt svensk rätt . Om motivet bakom monopolet kan rättfärdigas utifrån det allmännas bästa är dock riskerna att behöva betala ersättning väsentligt mindre. Kollegiet ansåg att investeringsskyddet inte hade någon effekt på rätt att reglera inom de områden som analyserades. Kollegiets analys pekade vidare på att tribunalsystemet ICS innehåller vissa svagheter och även vissa komponenter som behöver vidareutvecklas. Svagheterna handlar bl.a. om att ICS riskerar att bli dyrare och mer tidskrävande än det tidigare föreslagna tvistlösningssystemet ISDS (Investor-State Dispute Settlement). Det är vidare oklart var sätet för tribunalsystemet kan placeras eftersom parterna styr denna process. Regeringen anser att den nivå av skydd för investeringar och investerare som följer av bestämmelser om investeringsskydd inte går längre än den nivå av skydd som följer av svensk rätt. När det gäller ICS innebär detta en modernisering och reformering av systemet för lösning av tvister mellan investerare och stat som syftar till att öka transparensen, förutsägbarheten och rättssäkerheten. kommer som part till avtalet och inom ramen för EU-samarbetet att aktivt verka för att ICS blir kostnadseffektivt och fungerar ändamålsenligt. kommer att använda sitt inflytande i gemensamma när det gäller bl.a. procedurfrågor, inklusive hur tribunalens medlemmar ska utses, och verka för att kommittén vid behov tillvaratar de möjligheter som finns att tolka bestämmelserna om investeringsskydd. Det gäller också eventuella problem som kan behöva lösas när det gäller placering av säte för tvister under tribunalen. För EU:s del återstår bl.a. att klarlägga de interna beslutsprocedurerna. Detta gäller bl.a. vilken roll som rådets egna beslutandestrukturer ska ha i förhållande till den tillkommande för tjänster och investeringar. Regeringen kommer även att följa upp avtalets påverkan och effekter när det gäller parternas möjligheter att kunna ställa högre miljökrav än och kunna höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Regeringen ser det som positivt att Europeiska kommissionen i sitt lanserade handelspaket har aviserat att man kommer att verka för ökad transparens i kommande frihandelsavtalsförhandlingar. Regeringen kommer att agera för att civilsamhället involveras både i framtida förhandlingar och vad gäller genomförandet m.m. av avtal som trätt i kraft. Regeringen bedömer att avtalen inte medför några negativa statsfinansiella konsekvenser. Avtalen bedöms heller inte föranleda någon genomförandeåtgärd i fråga om nationella domstolsförfaranden. Vissa frågor om sekretess Parterna ska enligt samarbeta i enlighet med avtalet mellan och Europeiska gemenskapen om samarbete och ömsesidigt bistånd i tullfrågor, utfärdat i . I tullsamarbetsavtalet står det bl.a. att parternas tullmyndigheter ska bistå varandra antingen efter framställan eller på eget initiativ genom att lämna relevanta uppgifter som bidrar till att säkerställa en korrekt tillämpning av parternas tullagstiftning och till förebyggande, utredning och bekämpande av alla slags brott mot tullagstiftningen (artikel 7). Det kan t.ex. handla om att en tullmyndighet uppmanas lämna uppgifter om – och särskilt kontrollera – personer som den begärande myndigheten vet har brutit mot eller som misstänks ha brutit mot tullagstiftningen (artikel 9). Nationella regler ska tillämpas på den information som svenska myndigheter får del av inom ramen för samarbetet (artikel 16). På uppgifter överlämnade enligt avtalet kan alltså bl.a. sekretessbestämmelserna i 27 kap. 1–3 samt 5 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, bli tillämpliga. När det gäller utlämnande av information finns med utgångspunkt i bestämmelsen om sekretess mot utländska myndigheter i 8 kap. 3 § OSL och bestämmelsen i 2 kap. 6 § lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete inte några hinder att ur sekretessynpunkt uppfylla tullsamarbetsavtalets regler om överlämnande av information till utländska myndigheter (se motsvarande bedömning i prop. 2015/16:112 s. 14). En ratificering av kräver följaktligen inte någon lagändring för svensk del. godkännande av avtalet förutsätts för en tillämpning av de sekretessbestämmelser i som föreskriver sekretess för informationsutbyten till följd av internationella avtal som har godkänts av . Ett sådant godkännande innebär bl.a. att 27 kap. 5 § OSL görs tillämplig i verksamhet på uppgifter som överlämnas enligt tullsamarbetsavtalet i ett ärende. , , och anför i motion 2017/18:3008 av m.fl. yrkande 12 att bör ratificera handels- och investeringsavtalet (CETA) mellan och . anser i kommittémotion 2017/18:3950 av m.fl. att regeringen bör utreda de statsfinansiella konsekvenserna av CETA och återkomma till (yrkande 1). Partiet anser att innebär demokratiska inskränkningar, försämrade sociala rättigheter, svårigheter att reglera välfärden och hinder för miljö- och klimatåtgärder, och det bör därför inte godkännas av (yrkande 2). I motion 2017/18:3957 av m.fl. (MP) yrkande 1 anförs att regeringen bör utreda konsekvenserna av CETA och återkomma till . Motionärerna anser, bl.a. mot bakgrund av behovet att göra kompletterande utredningar, att bör avslå regeringens förslag om att godkänna avtalet (yrkande 2). framhåller inledningsvis att det finns ett brett stöd i för ståndpunkten att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. uppfattning är att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. CETA syftar till att uppnå en ömsesidig liberalisering av handeln med varor och tjänster och att skapa förutsägbara regler för investeringar och andra handelsrelaterade frågor. CETA är det mest omfattande frihandelsavtal som EU har förhandlat fram och omfattar ett brett spektrum av handels-politiska frågor. Utskottet konstaterar att parterna genom CETA åtar sig en omfattande sänkning och avveckling av tullavgifter på import av ursprungs-varor. är den sjunde största handelsnationen i världen och en viktig handelspartner för EU och . Utskottet noterar också att den bilaterala handeln mellan och har ökat . Utskottet konstaterar att avtalet kommer att skapa möjligheter för både handel och investeringar och att det förväntas leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och ett större utbud av varor och tjänster i såväl EU som . framhåller sin uttalade uppfattning att frihandelsavtal får inte leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djur-skydd och säkerhet. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att CETA inte får hindra parterna från att kunna verka för än högre miljökrav eller från att kunna verka för att höja ambitionsnivån i klimatpolitiken. Mot den bakgrunden är det viktigt att framhålla att CETA innehåller kapitel om hållbarhet, arbete och miljö där parterna bl.a. erkänner värdet av och respekten för internationellt samarbete och internationella avtal på arbetsmarknads- och miljöområdet samt framhåller att handel och investeringar inte får främjas på bekostnad av sänkta skyddsnivåer i arbetslagstiftning och miljölagstiftning eller i fråga om arbetsnormer. noterar vidare att ett av målen med samarbetet om regleringar i CETA ska vara att skydda människor, djur och växter samt miljön i övrigt genom att utnyttja internationella resurser inom områden som forskning och riskanalys. En särskild kommitté för handel och hållbar utveckling som har till uppgift att övervaka genomförandet av kapitlen om hållbar utveckling, arbete och miljö kommer också att inrättas genom avtalet. noterar även i sammanhanget att gör bedömningen att rätten till ersättning vid indirekt expropriation i CETA i allt väsentligt inte medför något skydd utöver det skydd för investerare som garanteras i . är vidare positivt till att kommissionen i sitt lanserade handelspaket har aviserat att man kommer att verka för ökad transparens i kommande frihandelsavtalsförhandlingar. välkomnar således en ökad transparens och ser även positivt på att regeringen avser att agera för att civilsamhället ska involveras både i framtida förhandlingar och när det gäller genomförandet av avtal som trätt i kraft. Med anledning av vad som anförs i motionerna om konsekvensanalyser anför näringsutskottet följande. har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att har ett tillräckligt underlag inför sitt beslut. konstaterar att regeringen uppdragit åt att genomföra konsekvensanalyser av avtalet i samverkan med berörda myndigheter. noterar också att regeringens bedömning är att avtalen inte kommer att medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser. anser att det är positivt att regeringen avser att följa upp avtalets påverkan och effekter på miljö- och klimatpolitiken. anser att det även vore önskvärt att regeringen följer upp andra konsekvenser av CETA, t.ex. de ekonomiska. Resultatet av de uppföljningar regeringen gör av CETA skulle sedan med fördel kunna redovisas för i ett lämpligt sammanhang. Därmed förordar näringsutskottet att utrikesutskottet tillstyrker proposition 2017/18:60 punkten 1 och avstyrker motionerna. Enligt riksdagsordningen ska utrikesutskottet bereda ärenden om rikets förhållande till och överenskommelser med andra stater och mellanfolkliga organisationer, internationellt utvecklingssamarbete och utrikeshandel i övrigt och internationellt ekonomiskt samarbete, om ärendena inte tillhör ett annat utskotts beredningsområde. ska enligt riksdagsordningen bereda ärenden om handel och har i sitt yttrande därför begränsat sig till den del i propositionen som rör avtalet om ekonomi och handel (CETA) och yrkandena i följdmotionerna som berör detta avtal. instämmer med näringsutskottet att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. Frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. delar näringsutskottets uppfattning att kommer att skapa möjligheter för både handel och investeringar och att det förväntas leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och ett större utbud av varor och tjänster i såväl EU som . Utskottet vill liksom näringsutskottet understryka vikten av att har ett tillräckligt underlag inför sitt beslut. Som näringsutskottet konstaterar har regeringen uppdragit åt att genomföra konsekvensanalyser av avtalet i samverkan med berörda myndigheter. Regeringen ger i propositionen en utförlig beskrivning av resultatet av dessa analyser. Det framgår också av propositionen att regeringens bedömning är att avtalen inte kommer att medföra några negativa statsfinansiella konsekvenser. Utskottet anser liksom näringsutskottet att det är positivt att regeringen avser att följa upp avtalets påverkan och effekter på miljö- och klimatpolitiken. Utskottet delar också uppfattningen att det även vore önskvärt att regeringen följer upp andra konsekvenser av CETA, t.ex. de ekonomiska. Utskottet utgår från att resultatet av de uppföljningar regeringen gör av CETA redovisas för i ett lämpligt sammanhang. Utskottet delar även i övrigt de synpunkter som förs fram i näringsutskottets yttrande. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet proposition 2017/18:60 punkten 1 och avstyrker motionerna 2017/18:3008 yrkande 12, 2017/18:3950 yrkandena 1 och 2 och 2017/18:3957 yrkandena 1 och 2. välkomnar det strategiska partnerskapsavtalet mellan och som syftar till att stärka de politiska banden mellan EU och dess medlemsstater och . Enligt utskottets uppfattning bidrar avtalet till att förbättra och bredda det tidigare samarbetet, som bygger på EU:s och gemensamma värderingar, exempelvis respekten för de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, rättsstatsprincipen och internationell fred och säkerhet. Utskottet välkomnar att det strategiska partnerskapsavtalet innehåller tydliga skrivningar om att parterna är överens om att respektera, upprätthålla och utveckla demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parterna ska även uppmuntra andra stater att ansluta sig till internationella fördrag om mänskliga rättigheter och rättsligt bindande instrument. Varje part ska också informera den andra parten om sina respektive valobservatörsuppdrag och bjuda in den andra parten att delta när så är lämpligt. Utskottet välkomnar också att partnerskapsavtalet innehåller konkreta skrivningar om samarbete när det gäller internationell fred och säkerhet, bl.a. när det gäller kampen mot spridning av massförstörelsevapen. Avtalet slår också fast att parterna gemensamt ska främja en universell ratificering av, eller anslutning till, Romstadgan för . Kampen mot terrorism är också en gemensam prioritering för parterna, och utskottet noterar att det i avtalet betonas att kampen måste föras med respekt för rättsstatsprincipen, internationell rätt, inklusive och relevanta resolutioner från , mänskliga rättigheter, internationell flyktinglagstiftning, humanitär rätt och de grundläggande friheterna. Utskottet ser det också som positivt att partnerskapsavtalet innehåller skrivningar om samarbete i olika multilaterala forum; bl.a. ska permanenta samrådsmekanismer inrättas vid för mänskliga rättigheter, och kontor i . Utskottet välkomnar också att avtalet innehåller avsnitt om samarbete när det gäller ekonomisk och hållbar utveckling och rättsligt samarbete. Det senare omfattar bl.a. samarbete om ömsesidig och utlämning på grundval av relevanta internationella avtal. Mot bakgrund av vad som här anförts tillstyrker utskottet proposition 2017/18:60 punkten 2. Godkännande av , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mellan , å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan. 2017/18:3950 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3957 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2017/18:60 punkt 1 och motion 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12. Handelspolitiken måste vara rättvis och får inte innebära försämringar för medborgarna i de länder som omfattas av den. Handelspolitiken ska ta till vara sociala och fackliga rättigheter och värna demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter och bygga på långsiktighet. Den ska sätta människor, djur och miljö främst och fokusera på ökade samhällsvinster och inte bara vinster för storföretagen. CETA är inte i linje med en sådan politik. De som är positiva till CETA har stora ekonomiska förväntningar på avtalet. Även om det är högst oklart är det förvisso inte osannolikt att CETA medför viss ekonomisk för parterna. Frågan är dock hur stor den blir, vilka som får ta del av den och inte minst om den står i proportion till de risker som avtalet medför?