bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Av propositionen framgår också att regeringen har för avsikt att avsätta ytterligare medel för finansiering av transportbidraget för att kunna stärka dessa näringar. Utskottet står sammantaget fast vid sin tidigare bedömning att det inte ser något behov av ytterligare översyner eller uppdrag enligt det som efterfrågas i de aktuella motionerna om transportbidrag. I avsnittet hanteras några motioner med förslag som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner. Utskottet har återkommande behandlat sådana förslag, och utgångspunkten för utskottets prövning har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Även om utskottet fortfarande har förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem i vissa geografiska områden är det fortfarande utskottets principiella uppfattning att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. När det gäller den särskilda riktade näringslivssatsningen mot de kommuner där näringslivet har ogynnsamma villkor menar att en sådan bedömning ska göras samlat och därmed i sin behandling av fristående motioner inte bör peka ut särskilda områden. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet i de aktuella delarna. Digital kommunikation och telefoni Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen, med bifall till ett motionsyrkande, det utskottet anför om avvecklingen av kopparnätet. Regeringen bör se över hur ansvariga aktörer ska kunna erbjuda ett likvärdigt alternativ till kopparnätet innan detta kopplas bort. avslår övriga motionsyrkanden om digital kommunikation och telefoni. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 15 (S, MP), 16 (M, C, L, KD), 17 (SD), 18 (C) och 19 (KD). Regeringen påminner om att ett av de delmål som har beslutat för digitaliseringspolitiken är att ska ha ett bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Regeringens bedömning är att detta delmål är förenligt med det föreslagna målet för landsbygdspolitiken. Regeringen påtalar att det pågår en omfattande bredbandsutbyggnad i hela landet. Vidare framhåller regeringen att den anser att det är viktigt att människor och företag ska kunna få tillgång till digitala tjänster oavsett var de bor och att man därför inom ramen för de samhällsomfattande tjänsterna höjt nivån för funktionell tillgång till internet från till . () har också fått i uppdrag att se till att privatpersoner och företag som i sin stadigvarande bostad eller sitt verksamhetsställe saknar tillgång till telefoni eller bredbandsuppkoppling om kan få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Av propositionen framgår vidare att Telias skifte från kopparbaserad infrastruktur till andra typer av bredband och telefoni pågår över hela landet och att ersättningslösningarna t.ex. inkluderar fiber, mobila lösningar och satellit. Regeringen uppger att den kommer att verka för att den positiva utvecklingen av bredbandsutbyggnad i högt tempo fortsätter. Regeringen betonar också vikten av att skapa förutsättningar för att potentiella mindre projekt för landsbygden och kommersiella aktörer kan föra en dialog om bredbandsutbyggnad och framhåller arbetet som utförs av och uppdraget till bredbandskoordinatorerna för att bistå lokala initiativ. När det gäller samordning av statens digitala infrastruktur framgår att den förra regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att se över möjligheten att effektivisera användningen av de statligt ägda bredbandsnäten genom förbättrad samordning mellan bredbandsverksamheterna hos berörda statliga aktörer (dir. 2014:118). Slutbetänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) överlämnades till regeringen . Regeringen har i regleringsbreven gett ett uppdrag som avser att myndigheten ska korta handläggningstiderna för ledningsrättsärenden. I fråga om utredningens övriga förslag uppger regeringen att de bereds inom med inriktningen att de ska behandlas senast i samband med budgetprocessen . Regeringen bedömer vidare att en framtida modell för statligt stöd till utbyggnad av bredband bör utformas. I takt med att utbyggnaden når allt längre ut och de områden som framöver kommer att sakna tillgång till snabbt bredband är alltmer glest befolkade och spridda är det inte en självklarhet att de modeller som använts är de bästa för framtida behov. Regeringen anför att man därför gav PTS i uppdrag att se över och komma med förslag på hur framtida insatser för utbyggnad med statliga medel kan utformas. Uppdraget redovisades och bereds nu inom . I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 uppges , och ytterligare ett antal statliga aktörer ha fiberoptiska nätverk som sträcker sig över , av vilka vissa inte nyttjas fullt ut. Motionärerna menar att dessa befintliga nätverk skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband och föreslår ett tillkännagivande om att de olika fibernäten i statlig ägo ska tillgängliggöras för marknaden. Vidare förordas ett tillkännagivande om att säkerställa att de hushåll som kommer att mista sin tillgång till kopparnät erbjuds likvärdiga alternativ innan kopparnätet kopplas bort (yrkande 10). I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om digitalisering. Motionärerna framhåller vikten av att nyttja teknikneutrala lösningar och anser att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. Motionärerna förordar också ett tillkännagivande om att staten ska se till att det finns tillfredsställande tillgång till telefoni i hela landet (yrkande 20). I kommittémotion 2017/18:4116 förordar m.fl. (C) ett tillkännagivande om att digitalisering och bredbandsutbyggnad på landsbygden bör underlättas. För att åstadkomma detta föreslås bl.a. att den aktör som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte ska tillåtas avbryta dem, om det inte finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad, en gemensam plattform och standard när det gäller e-hälsa, ökade resurser samt uppdrag till berörda myndigheter för att öka bredbandsutbyggnaden, samt att bredbandsutbyggnad ska betraktas som ett femte transportslag (yrkande 10). Av kommittémotion 2017/18:4098 av m.fl. (KD) framgår att funktionella bredbandsförbindelser ska vara tillgängliga i hela landet – även för företag. För att åstadkomma detta föreslås dels att 700 MHz-bandet auktioneras ut för att förbättra mobiltäckningen, dels att staten påskyndar utbyggnaden av fast och mobilt bredband där marknaden inte lyckas, dels en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer, dels att regeringen omgående tar initiativ för att säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan uppkoppling i samband med att kopparnäten avvecklas (yrkande 4). I yttrande 2017/18:TU7y betonar trafikutskottet att det anser att digitaliseringen kan användas till att utveckla nya innovativa lösningar som förbättrar förutsättningarna att leva och verka inte minst på landsbygderna. I detta ingår även att digitaliseringen kan bidra till en hållbar landsbygd och att utveckla nya lösningar för att förmedla ännu bättre service. påtalar att utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor mot bakgrund av att dagens samhälle är beroende av en väl fungerande it-infrastruktur valt att genomföra en studie om it-infrastruktur och (2016/17:RFR1). I fokus stod frågor som hur tillgången ser ut , vilka insatser som görs för ökad tillgång och vad de kommer att leda till. framhåller betydelsen av tillgång till bredband för samhällets tillväxt och utveckling, och för människors digitala delaktighet, och anser därför att det är mycket positivt att bredbandsutbyggnaden sker i snabb takt i och att det finns tillgång till bredband i stora delar av landsbygder. ser vidare positivt på att förutsättningarna är goda för att den faktiska tillgången till fiber ska öka ytterligare enligt en prognos från PTS. delar regeringens bedömning att en framtida utformning av stödinsatser behöver övervägas i takt med att utbyggnaden når allt längre ut och de områden som framöver kommer att sakna tillgång till snabbt bredband är alltmer glest befolkade och spridda. uppmärksammar vidare att regeringen har gett PTS i uppdrag att • kartlägga hinder för utbyggnad av fast och mobilt bredband och identifiera hur processen kan effektiviseras (redovisas ) • utreda kommunernas roller på bredbandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen (redovisas ) • ta fram material för vägledning och information till regionala och lokala aktörer om hur fasta och trådlösa tekniker kan komplettera varandra för att bidra till att nå uppsatta bredbandsmål (redovisas ) • se över och komma med förslag på hur framtida insatser för utbyggnad med statliga medel kan utformas och vilken aktör som bör administrera detta (redovisades och bereds inom ). När det gäller uppdraget att ta fram material för vägledning och information kan noteras att trafikutskottet anför att det syftar till att möjliggöra snabbt bredband för hushåll och företag i områden som inte har tillgång till det, eller för hushåll i områden där kopparnätet håller på att avvecklas. Det syftar också till att visa hur även mer avlägsna hushåll och företag ska kunna inkluderas vid utbyggnad av snabbt bredband. anser att näringsutskottet mot denna bakgrund bör avstyrka motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 10, 2017/18:4098 (KD) yrkande 4 och 2017/18:4116 (C) yrkande 10. Andra uppfattningar uttrycks i tre avvikande meningar (SD, C, KD). Statens innehav av digital infrastruktur påminner inledningsvis om att staten har ett ansvar för att den nationella bredbandsinfrastrukturen utnyttjas på ett effektivt sätt. Därefter påtalar trafikutskottet att betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) innehåller flera förslag om hur samordningen av statens bredbandsinfrastruktur kan förbättras. Utredningen föreslår också att utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation ska utökas och göras tillgängligt för bredbandsutbyggare för att på så sätt skapa förutsättningar för att marknadsaktörer kan dra fördel av den överkapacitet som finns i den statliga bredbandsinfrastrukturen. anför vidare att utredningen påminner om att huvudprincipen är att offentliga aktörer, med undantag för bolag, inte ska bedriva kommersiell verksamhet i konkurrens med privata aktörer men framhåller också att det offentliga inslaget i vissa fall kan vara berättigat. redogör för några av de förslag som utredningen lägger fram, bl.a. att instruktion ändras så att det framgår att ska bedriva uppdrags-, uthyrnings-, och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt när det gäller elektroniska kommunikationstjänster, inklusive uthyrning av kanalisationsutrymme. Vidare föreslås och få i uppdrag att samråda med PTS om sina tele- och kommunikationsnät. välkomnar att respektive myndighets instruktion också har ändrats med anledning av förslagen. påminner slutligen om att det senast behandlade motioner om att statens innehav av fibernät ska tillgängliggöras för marknaden. framhöll då att det ser positivt på att fibernät i statlig ägo bidrar till att öka redundansen och robustheten men ville inte föregripa det beredningsarbete som pågår i fråga om att tillgängliggöra statens digitala infrastruktur. , som inte ändrat uppfattning, anser att näringsutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 9. En annan uppfattning uttrycks i en avvikande mening (M, C, L, KD). När det gäller konsekvenserna av den pågående avvecklingen av Telias kopparnätsbaserade infrastruktur konstaterar trafikutskottet i sitt yttrande att klagomål på nedmontering av kopparnätet hamnar på en andra plats i PTS årliga sammanställning av klagomål på telefoni och bredband 2017. Klagomålen uppges i första hand handla om själva omställningen och inte om att konsumenten har drabbats av ett avbrott eller att ersättningslösningarna inte har fungerat. hänvisar vidare till ett svar som det ansvariga statsrådet lämnade med anledning av en skriftlig fråga (fr. 2016/17:815) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att människor på landsbygden inte ska stå utan fungerande telefoni eller bredband. De kunder som får fast telefoni och även bredbandstjänster levererade via kopparnätet kommer i stället att få motsvarande tjänster genom i första hand mobilnäten, men även genom fibernäten där sådana byggs. För de kunder som helt saknar möjlighet till fiberanslutning eller mobiltäckning vid sin fasta bostad eller sitt fasta verksamhetsställe uppgav statsrådet att en konkurrenskraftig lösning är bredband via satellit. Om telefoni inte kan tillhandahållas på marknadsmässiga villkor kan PTS upphandla en lösning. Statsrådet hänvisade också till de målsättningar som regeringen formulerat i den nya bredbandsstrategin om att tillhandahålla hushållen snabb och stabil bredbandsuppkoppling till 2025. anför vidare att PTS konstaterat att övergången från det kopparbaserade telefonnätet till mobila lösningar eller fiber fortsätter, och av myndighetens webbplats framgår att marknadsaktörerna erbjuder flera alternativa tekniska lösningar utöver kopparnätet som ger fast bredband och fast telefoni. För de flesta hushåll och företag finns även i mer glesbefolkade områden minst tre leverantörer att välja bland. Enligt myndigheten finns det dock ett fåtal hushåll och företag som har haft fast telefoni men som inte längre har det och där varken eller någon annan operatör har erbjudit sig att tillhandahålla telefoni. I dessa fall har myndigheten i stället upphandlat telefonitjänster av en operatör. PTS uppges följa utvecklingen på området. påpekar att har betydligt bättre rutiner för att informera berörda abonnenter och de operatörer som utnyttjar Telias kopparnät om planerade förändringar än i början av omställningen. tillhandahåller också information om framtidens nät till både privatpersoner och företagskunder på sin webbplats. finner det vidare uppmuntrande att antalet hushåll som inte har tillgång till grundläggande internet () har minskat. Sammanfattningsvis konstaterar trafikutskottet att omställningen från en kopparbaserad infrastruktur till fiber eller en trådlös teknik fungerar allt bättre, att Telias informationsinsatser har förbättrats och att PTS följer processen. anför att det mot den bakgrunden anser att näringsutskottet bör avstyrka motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 20 och 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 10. I två avvikande meningar uttrycks andra uppfattningar (M, C, L, KD respektive SD). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Avvecklingen av kopparnätet, Statliga fibernät och Övrigt om digital kommunikation och telefoni. När det gäller konsekvenserna av den pågående avvecklingen av Telias kopparnätsbaserade infrastruktur vill utskottet inledningsvis framhålla att det noterar trafikutskottets redogörelse för bl.a. det ansvariga statsrådets syn på frågan, PTS rapport och pågående arbete. Utskottet noterar också att trafikutskottet anser att näringsutskottet bör avstyrka det aktuella motionsyrkandet med hänvisning till att omställningen från kopparnätsbaserad infrastruktur till fiber eller trådlös teknik fungerar allt bättre, att Telias informationsinsatser har förbättrats samt att PTS följer processen. Även om majoriteten av de klagomål som inkom till PTS som rör nedmonteringen av kopparnätet enligt vad som anförs i trafikutskottets yttrande i första hand handlar om själva omställningen och inte om att konsumenterna drabbats av avbrott eller ersättningslösningarna inte har fungerat anser utskottet att det inte går att bortse ifrån att klagomål på nedmontering av kopparnätet hamnar på en andra plats i PTS sammanställning av konsumentklagomål. I takt med att kopparnätet stängs av i allt fler delar av landet anser utskottet att det krävs likvärdiga alternativ till kopparnätet för att kompensera de hushåll som drabbas. Avvecklingen av kopparnätet riskerar att drabba landsbygdens invånare hårdast eftersom alternativen där till en fast förbindelse, t.ex. i form av fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet, inte finns eller är alltför kostsamma. Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringen bör se över hur ansvariga aktörer ska kunna erbjuda ett likvärdigt alternativ till kopparnätet innan detta kopplas bort. Därmed kan man säkerställa att den digitala tillgängligheten i hela landet inte försämras när kopparnätet försvinner. Utskottet anser således i enlighet med vad som anförs i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att den ska säkerställa att de hushåll som kommer att mista sin tillgång till kopparnätet erbjuds likvärdiga alternativ innan kopparnätet kopplas bort. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. har i yttrande 2017/18:TU7y redogjort för att betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) innehåller flera förslag om hur samordningen av statens bredbandsinfrastruktur kan förbättras och att regeringen redan ändrat instruktionen till ansvariga myndigheter med anledning av förslagen. Utskottet noterar att trafikutskottet ser positivt på att fibernät i statlig ägo bidrar till att öka redundansen och robustheten men att trafikutskottet vid behandlingen av förslag i motioner om att statens innehav av fibernät ska tillgängliggöras för marknaden avstyrkte dessa med hänvisning till att det inte ansåg att bör föregripa pågående beredningsarbete. Utskottet delar trafikutskottets bedömning och avstyrker därmed motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övrigt om digital kommunikation och telefoni I motionerna 2017/18:4097 (SD), 2017/18:4098 (KD) och 2017/18:4116 (C) föreslås tillkännagivanden som syftar till att förbättra tillgången på bredband och telefoni. Utskottet vill inledningsvis i likhet med trafikutskottet understryka den betydelse tillgången till bredband har för samhällets tillväxt och utveckling, och för människors digitala delaktighet. Utskottet vill också särskilt framhålla den vikt tillgången till bredband har för de som ska driva företag i landsbygder. Likaså är tillgången till telefoni av central betydelse. Utskottet delar trafikutskottets bedömning att digitalisering kan användas för att utveckla nya innovativa lösningar som förbättrar förutsättningarna att leva och verka inte minst på landsbygderna och bidrar till utvecklingen av en hållbar landsbygd. Utskottet vill även instämma i trafikutskottets uppfattning och framhålla att det är mycket positivt att bredbandsutbyggnaden sker i snabb takt och att det finns tillgång till bredband i stora delar av landsbygder och att PTS uppger att prognosen för att den faktiska tillgången till fiber ska öka ytterligare är god. I likhet med trafikutskottet delar även utskottet regeringens bedömning att en framtida utformning av stödinsatser behöver övervägas i takt med att utbyggnaden av bredband når allt längre ut och till mer glesbefolkade områden. Utskottet noterar de uppdrag som regeringen har gett till PTS på området och som trafikutskottet refererar till i sitt yttrande. Utskottet anser i likhet med trafikutskottet att motionerna 2017/18:4097 (SD), 2017/18:4098 (KD) och 2017/18:4116 (C) mot den här bakgrunden kan avstyrkas i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om enskilda vägar och övrigt om transportinfrastruktur. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 20 (M, C, L, KD), 21 (SD) och 22 (C). Av propositionen framgår att har lagt fast det övergripande transportpolitiska målet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringen bedömer att det övergripande målet för transportpolitiken är förenligt med det föreslagna övergripande målet för landsbygdspolitiken. Regeringen anser att person- och godstransporter på landsbygderna behöver förbättras. Regeringen betonar vikten av långsiktighet i planeringen av infrastruktur och refererar till propositionen om infrastruktur för framtiden (prop. 2016/17:21) med förslag till ekonomiska ramar för en nationell plan för perioden –2029 samt förslag till ny nationell trafikslagsövergripande plan och de trafikövergripande länsplanerna för regional transportinfrastruktur . Regeringen anför att den för att understryka behovet av förbättring av person- och godstransporter på landsbygderna i direktiven för åtgärdsplanering för planperioden –2029 särskilt har lyft fram att landsbygdernas utmaningar ska beaktas. Regeringen uppger också att den avser att avsätta medel till särskilda insatser för att förbättra förutsättningarna för hållbara godstransporter på järnväg och landsbygd. När det gäller de enskilda vägarna framhåller regeringen att de utgör en viktig del av transportnätet på landsbygden, och regeringens bedömning är att det behöver göras en satsning på dessa vägar. Regeringen anger att har lämnat ett förslag till en revidering av förordningen (1989:891) om statsbidrag till enskild väghållning. Myndigheten föreslår bl.a. att det förtydligas att planeringen av enskilda vägar ska beaktas när det tas fram förslag till objekt som ska ingå i länsplanen, vilket överensstämmer med förslag. förslag bereds inom . Av propositionen framgår också att regeringen gör en satsning på statsbidrag till enskild väghållning för särskilda driftsåtgärder på objekt som broar och färjelägen för att förbättra deras funktion och bärighet, särskilt för tyngre fordon. För att förbättra transportmöjligheterna på landsbygden anser regeringen vidare att det behövs nya tillvägagångssätt; t.ex. behövs en stärkt samordning och samverkan för bättre kapacitetsutnyttjande och för att ge förutsättningar för nya transportlösningar. Regeringen konstaterar att olika regelverk och system för egenavgifter och ersättning i många fall försvårar samordningen av särskilda persontransporter och att man mot den bakgrunden tillsatte en utredning (dir. 2016:85) för att analysera nuvarande regelverk. Uppdraget ska redovisas . Regeringen påminner vidare om att den beslutade förordningen (2017:309) om försöksverksamhet med självkörande fordon. När det gäller skatter och avgifter inom det transportpolitiska området uppger regeringen att den avser att bedöma vilka konsekvenser en förändring av skatter och avgifter inom det transportpolitiska området får för möjligheten att nå det övergripande målet för landsbygdspolitiken, vilket ligger i linje med förslag. Regeringen påminner vidare om att den tillsatte en kommitté med uppdrag att lämna förslag på ett förändrat reseavdragssystem (dir. 2017:134). Kommittén ska analysera och lämna förslag på ett system som i högre grad gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och är enklare att tillämpa, administrera och kontrollera än nuvarande system. I analysen ska ett avståndsbaserat reseavdrag ingå, och kommittén ska bedöma lämpligheten av ett sådant system. Kommittén ska vidare belysa hur förändrade regler påverkar de personer som är bosatta på en ort där kollektivalternativ saknas eller är begränsade. Uppdraget ska redovisas . En välfungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd, och de enskilda vägarna är en viktig del i detta, sägs det i kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD). Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att staten ska ge rätt förutsättningar i form av regelverk och myndigheternas tillämpning och bemötande för att de enskilda vägar som får statsbidrag ska ha en bra standard, rätt sträckning, god bärighet och nödvändig vinterhållning (yrkande 8).