bet · H601KrU2 · 2018-11-09 00:00:00 — I enlighet med ett beslut om tilldelning för hela tillståndsperioden tilldelar därefter avgiftsmedel till programföretagen. Även regeringens beslut om villkoren för att använda avgiftsmedlen föreslås avse hela perioden. Genom att man på detta sätt ersätter de nuvarande årliga besluten menar regeringen att möjligheterna minskar för och regeringen att t.ex. detaljstyra verksamheten. menar regeringen att programföretagen på detta sätt får tydliga och stabila planerings-förutsättningar. Att ett beslut om tilldelning inför en tillståndsperiod gäller för hela perioden utesluter inte att det är möjligt för att, om det finns medel på public service-kontot, fatta separata beslut om extra medel för oförutsedda kostnader som orsakas av t.ex. regeringsbeslut eller extraordinära händelser. Det ökade oberoendet innebär enligt regeringen att ett stort ansvar läggs på programföretagen att planera sin verksamhet så att inte nödvändiga åtgärder skjuts upp och därför inte kan genomföras . Regeringen menar att frågor om extra medel bör hanteras restriktivt och enbart bör komma i fråga i absoluta undantagsfall. Eventuella beslut om extra medel under en pågående tillståndsperiod kommer att ligga utanför ramen för ordinarie tilldelning och kommer att kräva en särskild beredning och separata beslut. Regeringen föreslår att den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska träda i kraft . Genom den nya lagen upphävs lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för ärenden om radio- och tv-avgift som har inletts hos RIKAB före ikraftträdandet. Detta föreslås framgå av övergångsbestämmelserna i den föreslagna lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen föreslår vidare att det som i den upphävda lagen anges om RIKAB efter i stället ska gälla för Kammarkollegiet. Ärenden om radio- och tv-avgift som inte har slutbehandlats ska överlämnas till Kammarkollegiet. Följdändringar i andra lagar Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen föreslår att följdändringar ska göras i socialtjänstlagen (2001:453) och skatteförfarandelagen (2011:1244). Eftersom radio- och tv-avgiften avskaffas behöver det allmänna inte längre ersätta denna kostnad, därav ändringarna i socialtjänstlagen. Ändringarna i skatteförfarandelagen motiveras av att ska ansvara för uppbörden av den nya public service-avgiften. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Ledamöter i förvaltningsstiftelsens styrelse Regeringen föreslår att den som är verksam som riksdagsledamot inte ska få vara styrelseledamot i förvaltningsstiftelsen för , SVT och UR. Regeringen menar att verksamma riksdagsledamöter i styrelsen medför en sammanblandning av roller som är olämplig eftersom den kan ge partipolitiken ett för stort inflytande över public service. Detta bör enligt regeringen slås fast genom en ändring i stiftelseförordnandet och bör kunna tillämpas fr.o.m. . En styrelseledamot som blir invald i bör avsäga sig sitt styrelseuppdrag. Likaså menar regeringen att den praxis som innebär att verksamma riksdagsledamöter inte utses till ledamöter i programföretagens styrelser bör förtydligas genom att den slås fast i programföretagens bolagsordningar. En sådan förändring beslutas av förvaltningsstiftelsen efter medgivande från regeringen. Regeringen menar att det är viktigt att värna den ansvarsfördelning som är tänkt att främja verksamhetens oberoende, även om det är rimligt att staten, som garanterar public services särställning i medielandskapet, har en viss insyn i verksamheten. Som en konsekvens av att och Kammarkollegiet får ansvaret för uppbörd och förvaltning av public service-avgiften i det nya finansieringssystemet föreslår regeringen att de ovannämnda avtalen med RIKAB sägs upp. Uppsägningen innebär att RIKAB:s verksamhet kommer att avvecklas. Regeringen föreslår att avtalet mellan staten och RIKAB om RIKAB:s uppgift att uppbära radio- och tv-avgift och att bedriva avgiftskontroll upphör att gälla . Detta innebär att RIKAB kan hantera de avgiftsärenden som är kopplade till nuvarande radio- och tv-avgift. Regeringen föreslår att avtalet , enligt vilket RIKAB har till uppgift att förvalta avgiftsmedlen på rundradiokontot och sköta utbetalningarna från kontot till programföretagen, sägs upp för att upphöra att gälla . Detta innebär att RIKAB kommer att vara skyldigt att lämna årsredovisning för rundradiokontot . Regeringen anser att det är lämpligt att RIKAB informerar allmänheten om det föreslagna finansieringssystemet och att den nuvarande radio- och tv-avgiften ska betalas t.o.m. . Regeringen avser att samråda med RIKAB och programföretagen om den närmare utformningen av och kostnaden för RIKAB:s verksamhet . En bred politisk enighet om public services betydelse för det demokratiska samhället är centralt för att kunna ange vilka förutsättningar programföretagen ska ha för sin verksamhet. Utskottet välkomnar därför den parlamentariska public service-kommitténs gedigna utredningsarbete som ligger till grund för regeringens förslag till lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Utskottet vill understryka public services viktiga journalistiska uppdrag att granska samhällets makthavare. Uppdraget att programmen ska spegla förhållanden i hela landet tillsammans med ett omfattande barn-, folkbildnings- och kulturuppdrag bidrar till sammanhållning. En verksamhet som utför dessa uppdrag med god kvalitet har potential att bidra till välinformerade, nyfikna och engagerade medborgare som i sig utgör en nödvändig bas i en välfungerande demokrati. Utskottet konstaterar att den föreslagna finansieringsmodellen är solidarisk eftersom radio- och tv-avgiften baseras på inkomst. Användningen av den beskattningsbara förvärvsinkomsten gör också att avgiften är enkel att beräkna och administrera. De föreslagna formerna för tilldelning av avgiftsmedlen till public service tillsammans med förslaget att avgiften inte längre ska finansiera administration av densamma är andra viktiga förändringar. Sammantaget bidrar detta till systemets legitimitet. Ett slutet finansieringssystem är helt avgörande för att garantera programföretagens oberoende. Utskottet menar därför att det är av stor betydelse att lagens portalparagraf slår fast att public service-avgiften enbart ska finansiera radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och därtill direkt knuten verksamhet i enlighet med programföretagens sändningstillstånd. På samma sätt är det viktigt att lagen reglerar att beslut om tilldelning av avgiftsmedel avser hela tillståndsperioden. delar regeringens bedömning att ett sådant förfarande ger programföretagen stabila förutsättningar att planera sin verksamhet, vilket i sin tur främjar oberoendet. Utskottet bedömer att regeringens samlade förslag bidrar till att uppfylla de mediepolitiska målen om massmediernas oberoende och tillgänglighet (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). De ändringar i socialtjänstlagen och skatteförfarandelagen som regeringen föreslår, liksom förslaget om statens avtal med RIKAB är konsekvenser av propositionens förslag att stärka public services oberoende och legitimitet. Det är även utskottets mening att allmänhetens tillit till public service stärks av förslaget att verksamma riksdagsledamöter inte får vara styrelseledamöter i förvaltningsstiftelsen. Detta bidrar också till att programföretagen kan bedriva sin verksamhet med hög integritet. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, lag om ändring i socialtjänstlagen, lag om ändring i skatteförfarandelagen samt förslag om förvaltningsstiftelsen och om uppsägning av statens avtal med RIKAB . Överföring och förvaltning av avgiftsmedel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om formerna för överföring och förvaltning av avgiftsmedel. Jämför reservation 3 (L). Regeringen föreslår att den eller den myndighet som regeringen bestämmer enligt 10 § lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska kunna utfärda ytterligare föreskrifter om överföring och förvaltning av avgiftsmedlen. Regeringen anför att bestämmelser om överföringar av avgiftsmedel till public service-kontot och Kammarkollegiets förvaltning av avgiftsmedlen på kontot faller inom ramen för regeringens primära normgivningskompetens enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen, den s.k. restkompetensen. Regeringen menar därför att bestämmelser om överföringar inte behöver meddelas av genom lag, vilket Parlamentariska public service-kommittén föreslog. Regeringen bedömer också att det är lämpligare att bestämmelserna meddelas av regeringen i förordning eftersom det rör sig om förhållandevis detaljerade och tekniska föreskrifter som delvis saknas i utredningens lagförslag, bl.a. olika datum för transfereringar av medel (SOU 2017:79 s. 22–24. Regeringen föreslår därför att de grundläggande principerna för finansiering av public service slås fast i lagen medan de praktiska frågorna föreslås behandlas i förordning. m.fl. (L) föreslår i motion 2017/18:4200 yrkande 2 att den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst från 9 § och framåt, med tillhörande övergångsbestämmelser, ska utgå från Parlamentariska public service-kommitténs förslag att utbetalningar av utgiftsmedel till programföretagen ska regleras i lag och inte i förordning så som regeringen föreslår. Motionärerna anför att den demokratiska betydelsen av fristående och kvalitetsinriktad public service är ett viktigt skäl till att finansieringen ska komma från hela befolkningen och att det därför också behövs höjda trösklar för politikens möjligheter att påverka. Utskottet konstaterar att enligt regeringens lagförslag förfogar över beslutet om hur mycket medel som ska avsättas till public service och hur dessa ska fördelas mellan programföretagen, medan regeringen tar ansvar för att de berörda myndigheterna får ett ändamålsenligt regelverk när de ska verkställa lagen. Därutöver delar utskottet regeringens uppfattning att förtydliganden behöver göras i förhållande till utredningens förslag för att berörda myndigheter ska få ett ändamålsenligt regelverk. Utskottet delar därmed regeringens bedömning att förfarandet inte påverkar public services oberoende och avstyrker därmed motion 2017/18:4200 (L) yrkande 2. Tillgångarna på public service-kontot Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om balansering och automatisk justering av tillgångarna på public service-kontot och två motionsyrkanden om sänkt avgift när Radiotjänst i avvecklats. Jämför reservation 4 (M) och 5 (M, KD). Regeringen bedömer att en översyn av avgiftens storlek sannolikt kommer att behöva ske inför tillståndsperioden som föreslås inledas 2020. Regeringen anför att inkomstbasbeloppet och därmed även taket för full avgift troligen kommer att bli något högre , vilket i så fall innebär att det kommer att komma in något mer avgiftsmedel än som krävs för att täcka tilldelningen av medel. Regeringen anför att taket för avgiften och därigenom storleken på densamma behöver justeras beroende på hur mycket medel beslutar att programföretagen ska tilldelas. Även befolkningsutvecklingen och förändringar i inkomstbasbeloppet kan föranleda behov av att justera beloppstaket och därmed avgiftens storlek. Regeringen anför vidare att om det finns ett underskott på rundradiokontot, kommer det att föras över till public service-kontot i samband med att rundradiokontot avslutas. Regeringen redogör i sammanhanget för möjligheten att regeringen, vid risk för ett underskott på public service-kontot, på samma sätt som föreslår att beslutar om att en kredit kopplas till kontot. Regeringen menar att det bör övervägas att införa en sådan kredit på kontot vid införandet av det nya systemet i syfte att minska riskerna för eventuella problem i samband med övergången till det nya finansieringssystemet. Regeringen bedömer dock att ett eventuellt underskott troligen kan täckas av bl.a. de medel som kommer in från obetalda radio- och tv-avgifter enligt nuvarande avgiftssystem som ska driva in . Regeringen tar vidare upp att den föreslagna avvecklingen av RIKAB, som finansieras med avgiftsmedel, kommer att innebära minskade kostnader för programföretagen. Regeringen gör vidare bedömningen, som framgått ovan, att RIKAB bör bedriva delar av verksamheten eftersom det är sannolikt att det finns ett stort antal avgiftsärenden som inte är slutbehandlade när den nya lagen träder i kraft. m.fl. (M) föreslår i motion 2017/18:4199 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras och justeras automatiskt. I samma motion yrkar motionärerna om ett tillkännagivande till regeringen om att de medel som frigörs när RIKAB läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna (yrkande 3). m.fl. (KD) har ett likalydande förslag i motion 2017/18:4201 yrkande 2. Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag till lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst och godkänt att statens avtal med RIKAB sägs upp. Utskottet delar regeringens påpekande att avgiftsintäkterna i så hög grad som möjligt bör följa tilldelningen av medel till programföretagen. Avgiften bör därmed justeras om det blir för stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet i relation till beslut om tilldelning till programföretagen. I likhet med regeringen menar utskottet att det är viktigt att ta till vara på och kunskap för att hantera oavslutade ärenden och att informera allmänheten om den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Det finns fler faktorer än avvecklingen av RIKAB som kan påverka avgiftens storlek. Utskottet instämmer i att en översyn av avgiftens storlek behöver göras inför tillståndsperioden för att säkerställa att avgiftsmedlen varken över- eller understiger den medelstilldelning som beslutar för programföretagen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:4199 (M) yrkandena 2 och 3 och 2017/18:4201 (KD) yrkande 2. Utredning av public service i sin helhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ny utredning av public service-systemet. Jämför reservation 6 (SD). I motion 2018/19:24 yrkande 2 anför m.fl. (SD) att bör tillkännage för regeringen att det bör tillsättas en ny utredning för att utreda public service-systemet i sin helhet. Motionärerna vill se en utredning av public service-systemet som tar ett helhetsgrepp och bl.a. inkluderar granskningsfunktion och sändningstillstånd. Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag i proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service och konstaterar att förslagen i stort bygger på förslagen i Parlamentariska public service-kommitténs delbetänkande Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende (SOU 2017:79). Det finns enligt utskottet inte skäl att tillsätta en ny utredning om public service. Utskottet avstyrker därmed motion 2018/19:24 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett yrkande om utredning om sändningsperiodens längd. Jämför reservation 7 (SD). m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:24 yrkande 3 att sändningsperioden bör vara kortare än . Motionärerna anser att såväl en åttaårig som en tioårig sändningsperiod är alltför lång utifrån mediebranschens höga förändringstakt och att sändningsperioderna därför bör vara avsevärt kortare. Motionärerna menar därför att frågan om sändningsperiodens längd bör utredas. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag till åttaåriga sändningstillstånd och finner därför inte skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen utifrån motionärernas yrkande. Motion 2018/19:24 (SD) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om programföretagens årliga budgetunderlag. Jämför reservation 8 (SD). årliga beslut om tilldelning till programföretagen verkställs genom regeringens beslut om anslagsvillkor. Dessa villkor reglerar användningen av de tilldelade avgiftsmedlen och reglerar bl.a. när programföretagen ska lämna in budgetunderlag som redovisar genomförd verksamhet och planer för framtiden. Regeringen bedömer att nuvarande årliga budgetunderlag inte längre kommer att behövas i det nya finansieringssystemet. Regeringen avser att i beredningen inför kommande sändningstillstånd behandla frågan om vilka underlag som kommer att krävas och vad de bör innehålla. I motion 2018/19:24 yrkande 4 anför m.fl. (SD) att programbolagen fortsättningsvis bör redovisa sina budgetunderlag . Motionärerna menar att det är av yttersta vikt för programföretagens trovärdighet att redovisningen är transparent och tydlig. Budgetunderlagen bör därför enligt motionärerna behållas till dess att regeringen har presenterat ett fullgott alternativ. Utskottet noterar att regeringen i samband med de nya sändningstillstånden avser att återkomma i frågan om vilka underlag programföretagen ska inkomma med. Utskottet finner därför inga skäl att rikta något tillkännagivande till regeringen och avstyrker därmed motion 2018/19:24 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om sponsring av . Jämför reservation 9 (M, KD). Parlamentariska public service-kommittén fick i sina tilläggsdirektiv (dir. 2017:73) i uppdrag att bl.a. bedöma hur public services ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommittén bedömer att inga förändringar bör göras av sändningstillstånden när det gäller SR:s och SVT:s möjligheter att sända sponsrade program. SVT bör dock sträva efter att minska publikens exponering för sponsorskyltar. Bolagen bör också värna sin integritet gentemot kommersiella intressen genom att redovisa sponsringsverksamheten på ett öppet och transparent sätt (SOU 2018:50 s. 291–295). I motion 2017/18:4199 yrkar m.fl. (M) på ett tillkännagivande till regeringen om att i kommande sändningstillstånd kraftigt begränsa möjligheterna till sponsring för SVT (yrkande 4). I motion 2017/18:4201 yrkar m.fl. (KD) att bör tillkännage för regeringen att den i kommande sändningstillstånd ska se över möjligheterna för sponsring av SVT (yrkande 3). För att programföretagen ska kunna bedriva sina verksamheter med hög integritet behöver principen om public services självständighet och oberoende från såväl politiska som kommersiella intressen värnas. Den växande reklamfinansierade marknaden är ett exempel på hur den snabbt föränderliga mediemarknaden inverkar på public services integritet. Utskottet ser därför positivt på att regeringen gav Parlamentariska public service-kommittén i uppdrag att bedöma behovet av att förtydliga kraven på programföretagens oberoende och integritet i kommersiella samarbeten samt, om kommittén fann det motiverat, att föreslå hur sådana förslag bör formuleras (dir. 2017:73). Utskottet noterar i sammanhanget att regeringens remittering av Parlamentariska public service-kommitténs slutbetänkande SOU 2018:50 Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar, till ett hundratal remissinstanser har avslutats. Utskottet ser inga skäl att föregripa pågående beredningsarbete och avstyrker därmed motionerna 2017/18:4199 (M) yrkande 4 och 2017/18:4201 (KD) yrkande 3. Saklighet och opartiskhet i public service Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om medieetisk granskning och två motionsyrkanden om att utveckla uppdraget till och tv. Vidare avslår ett yrkande om saklighetsprövningar samt ett yrkande om exponering av rättelser. Jämför reservation 10 (M), 11 (M, KD) och 12 (SD). och tv är ett självständigt beslutande organ inom Myndigheten för press, radio och tv (MPRT). Regeringen utser nämndens ordförande, sex ledamöter och fyra ersättare. Nämnden prövar om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna utifrån radio- och tv-lagen, sändningstillstånden och anslagsvillkoren. Komplicerade eller principiellt viktiga ärenden behandlas av hela nämnden. Granskningar utförs antingen genom allmänhetens anmälan av ett program eller på nämndens initiativ. Anmälan får inte vara anonym, och nämndens beslut kan inte överklagas. Nämndens beslut skickas till berört programföretag och publiceras på MPRT:s webbplats. har även i uppdrag att göra årliga bedömningar av om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag. Bedömningen görs utifrån programföretagens redovisningar till nämnden. Regeringen har tillsatt AV-utredning (Ku 2018:04) för att göra en översyn av radio- och tv-lagen (1989:41) för att bl.a. genomföra ändringar i de gemensamma europeiska reglerna i det s.k. AV-direktivet. Utredningens direktiv omfattar också frågor kopplade till det förslag som branschorganisationen presenterat om ett utökat medieetiskt självregleringssystem (dir. 2018:55). Uppdraget ska redovisas (). gav regeringen tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01) i uppdrag att utreda vissa frågor på tryck- och yttrandefrihetens område. Syftet med utredningen är att åstadkomma ett ändamålsenligt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. Kommittén ska bl.a. analysera om programföretagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande reglering i grundlag och i vanlig lag och annars överväga om oberoendet kan och bör stärkas ytterligare genom ändringar i grundlag. Kommittén ska även, inom ramen för ett ändamålsenligt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten, utreda om det finns skäl att utöka möjligheterna att granska verksamhet inom radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2018:51). Uppdraget ska redovisas (). Regeringen framför vikten av att inte föregripa resultatet av parlamentariska public service-kommitténs och övriga kommittéers arbete i dessa frågor. I motion 2017/18:4199 yrkar m.fl. (M) på ett tillkännagivande till regeringen om att programföretagen ska ingå i ett system för medieetisk granskning (yrkande 5). Motionärerna anser att den granskning som sker av medierna generellt och public service i synnerhet måste bli tydligare, mer tillgänglig och mer professionell. Programföretagen bör enligt motionärerna underställas medieetisk granskning som utformas av branschens parter. I samma motion yrkas på ett tillkännagivande om att regeringen ska säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att utveckla uppdraget till och tv (yrkande 6). Motionärerna anför att public services oberoende från politisk och kommersiell påverkan är en viktig grundprincip, inte minst för programföretagens legitimitet. Vidare anser motionärerna att uppdraget till och tv bör utvecklas bl.a. i riktning mot fler sanktionsmöjligheter, fler motiverade beslut och tydligare offentliggörande av de beslut som och tv fattar. Ett liknande förslag förs fram av m.fl. (KD) i motion 2017/18:4201 yrkande 4. I motion 2018/19:24 yrkar m.fl. (SD) på att tillkännager för regeringen att det för public services nyhets- och faktaförmedling bör finnas ett samhällsorgan som kontrollerar saklighet och information i de fall en anmälan gjorts (yrkande 5). Motionärerna vill även att sändningstid avsätts i sändningstillståndet för att exponera rättelser (yrkande 6). Utskottet menar att saklighet, öppenhet och opartiskhet är centrala faktorer i programföretagens dagliga arbete för att upprätthålla public services oberoende och integritet. För att ge verksamheten rätt förutsättningar delar utskottet regeringens bild att granskningen måste garantera en rimlig balans mellan programföretagens oberoende respektive allmänhetens och det offentligas behov av insyn och kontroll. Utskottet noterar att Parlamentariska public service-kommittén bedömde att det pågående arbetet med att utvidga och förstärka det självreglerande pressetiska systemet kan komma att påverka den framtida regleringen av public service (SOU 2018:50 s. 68–69).