bet · H501MJU9 · 2018-03-02 00:00:00 — är tillståndet för många arter akut. Vi befinner oss i ett massutdöende av arter. Det är den enda massutrotningen som ägt rum på jorden och som orsakats av oss. Vår population och framför allt vår livsstil tar alltmer plats på jorden och minskar andra arters utrymme. Framför allt är ohållbart skogs- och jordbruk samt överfiske akuta hot, men vi förstör också andra arters livsmiljöer genom utsläpp av föroreningar och genom att sprida invasiva arter. Även klimatförändringarna blir en orsak till artutrotningen. kanske någon tänker: Vad spelar det för roll om det försvinner växt och djurarter? Vad är det för problem att lavar och mossor i skogen, hackspettar och lavskrikor och bin och humlor försvinner? Ja, svaret är ju - förutom den etiska aspekten, att andra djur och växter också har rätt att leva på vår jord - att vi som människor är beroende av att ekosystemen fungerar. De ger oss mat, friskt vatten, luft etcetera, och vi vet egentligen inte vad som händer när en art försvinner. Eftersom flygdebatten är het just nu kan jag ju dra liknelsen med ett flygplan. Det kan i för sig gå bra att plocka bort en skruv här, en mutter där och en annan del där, men om man fortsätter att plocka bort olika smådelar utan att veta vilken betydelse de har för helheten, så får det förr eller senare väldigt allvarliga följder. En sådan mycket allvarlig följd som vi nu ser är förlusten av insekter i naturen och i jordbrukslandskapet. nåddes vi av en oroväckande rapport från . Där har forskare studerat förekomsten av insekter i några områden. De har kommit fram till att mängden insekter har minskat . Det är skrämmande, för insekterna har en oumbärlig roll i naturen omkring oss. Till exempel utför de ett viktigt arbete med pollinering av många grödor som sedan blir vår mat. Förlusten av biologisk mångfald är ett av de absolut allvarligaste och akuta miljöhoten. Det är något som tar på stort allvar. Naturvård och områdesskydd har en lång historia i vårt land. var det första landet i att inrätta nationalparker när avsatte mark till nio parker. har vi 29 nationalparker. Den senaste invigdes , 2009, då blev första . Och strax ska vi, som redan har nämnts i den här debatten, besluta om den 30:e , Åsnen, i och kommuner, som kommer att invigas . Det är mer natur som skyddas , med denna regering, än med alliansregeringen. fanns det totalt 4 213 statliga naturreservat i . 272 av dem kom till . Det var nästan dubbelt så många som året innan. Regeringen har kraftigt ökat anslagen för skydd av värdefull natur. ligger anslaget på 1,4 miljarder. Det är en ökning jämfört med , då alliansregeringen styrde. Även anslagen för biotop och naturvårdsavtal och andra natur- och kulturmiljöåtgärder som ligger under har fördubblats . Som har sagts här är det många markägare som har stått i kö för att få ersättning som får ersättning för att deras marker skyddas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Eftersom av svenska folket tycker att det är viktigt med skydd av värdefull natur, inte minst skogsskydd, så skulle man kunna tro att regeringens satsningar skulle få beröm av den borgerliga oppositionen, men icke, sa . Vi har hört det i debatten så här långt. De borgerliga tidningarna runt om i landet fylls av märkliga ledare och debattartiklar, alla med samma absurda påståenden: styr skogspolitiken, hotar äganderätten och vill konfiskera skog utan ersättning till skogsägarna. Artiklarna är ofta skrivna av företrädare för borgerliga partier, ofta centerpartister. En del av skribenterna deltar i dagens debatt. Jag måste dock säga att ni verkar lida av dåligt minne, för ni verkar helt ha glömt bort att det var under alliansregeringen, under den centerpartistiska miljöministern , som man tog beslutet att av natur ska skyddas. Det var också alliansregeringen som 2014 för lade fram de nya etappmålen för skydd av skog, som innebär att det formella skogsskyddet ska öka med nedom gränsen för fjällnära skog . Då antogs även målet att de frivilliga avsättningarna skulle ökas med till 2020. Det är av det formella skyddet som återstår. Det är bara kvar. Vår regering har därför, vilket jag redogjorde för, ökat anslagen kraftigt, för att uppnå mål, som beslutades under alliansregeringen. Samtliga allianspartier och SD stryker i sina skuggbudgetar kraftigt i dessa anslag. Hur de har tänkt sig att målen ska uppnås? Kanske genom att konfiskera skogen utan ersättning? Något som också är viktigt när det gäller att gynna biologisk mångfald är att värna strandskyddet. Stränderna är många arters barnkammare, tillika livsviktiga vattenhål för många djur. Det finns även flera andra anledningar att freda stränderna - jag har förut i den här kammaren redogjort för dem. Det handlar bland annat om jämlikhet, om allas rätt att vistas på stränderna, och också om klimatanpassning, att inte bygga där det finns risk för översvämningar och ras. Även vårt strandskydd har en lång historia. Vi har sedan varit överens om att fredade stränder är bra för folkhälsan, friluftslivet, jämlikheten och den biologiska mångfalden. Vi var i alla fall överens fram till slutet av , då parti efter parti började instämma i privatiseringskören även på detta område. sätter den biologiska mångfalden, allas människor rätt att vistas i naturen, friluftslivet och klimatanpassningen främst. Vi står upp för strandskyddet när andra partier sviker. Jag ser att jag har dragit över tiden, men jag vill ändå avslutningsvis säga några ord om vargen. Min partikamrat tar i sin motion i det här betänkandet upp en viktig fråga: tjuvjakt på varg. Ska vi få en frisk vargstam är det viktigt att de vargar som kommer invandrade till vårt land får leva och fortplanta sig. Alltför många vargar med nytt friskt blod har fallit offer för tjuvjägarnas kulor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Så många som varannan av de vargar som dör, dör av illegal jakt, menar vargexperten , som arbetar som projektledare inom vargforskningsprojektet . Han menar att det troligen är fler vargar som blir skjutna nu än det var . Jag ser detta som ett stort misslyckande för rovdjurspolitiken och införandet av licensjakt på varg. Ett viktigt syfte med den var att vi i jägarkåren skulle få en ökad acceptans för vargen. Här har både politiken och jägarförbunden en läxa att göra. Det är också viktigt att de regionala viltförvaltningsdelegationerna är demokratiskt sammansatta. Jag ska inte prata så mycket om det. Jag tyckte att tog upp det ordentligt i sitt anförande. Innan regeringen ändrade sammansättningen identifierade sig av ledamöterna i delegationerna som jägare. Det kan jämföras med att samma grupp i befolkningen i allmänhet utgör . Jag tycker att det är bra att vi har fått ytterligare två representanter i delegationerna, en för miljö- och naturvårdsorganisationer och en för de lokala natur- och ekoturistföretagen. Det är ju viktigt att vi får en balanserad och demokratisk representation i delegationerna. Jag vill därför yrka bifall vår reservation om utvärdering av viltvårdsförvaltningarna, reservation 4. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. Tack, , för ett roligt och intressant anförande! Ja, vill ha mer naturskydd, men med statistik kan man ju säga lite vad som helst, till exempel att det är av svenska folket som vill ha i . skriver artiklar om äganderätt, och det tycker är märkligt. Jag tycker att det är märkligt att framhåller som en person som motionerar om klyftiga ämnen. Han är en ledamot från som har gett utredningsuppdrag till om chemtrails, och han är skribent på alternativa sajter där man påstår lite allt möjligt, bland annat att man kan bota homosexualitet med god hygien. Det är mycket som är konstigt bakom kulisserna. Men min fråga handlar om Östersjötorsken, eftersom vi talar om biologisk mångfald. Östersjötorsken beter sig på många sätt som en egen art, eftersom den har anpassat sig till salthalten och temperaturen i det östra förvaltningsområdet. Just nu är vi på väg in i en period när torsken leker och då det därför ska finnas ett torskfiskestopp, vilket alla borde respektera. Tyvärr gör inte alla det. Till exempel fiskar en enorm kvot rödspätta och får därför upp en hel del torsk. När man frågar regeringen om det inte är dags att lyfta på luren och prata med om att respektera torskfiskestoppet säger de: Nej, det blir så jobbigt, och det blir så svårt. Därför är min fråga: När ska regeringen börja göra någonting åt den katastrofala situationen för Östersjötorsken? Det är en fisk som är viktig för den biologiska mångfalden, eftersom det är en stor rovfisk. Men det är också en oroande situation eftersom den är en indikator på hur faktiskt mår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Tack, , för en jätteviktig fråga! har varit djupt engagerat i fiskepolitiken. Vi har också fått förändringar på EU-nivå, vilket är viktigt. Vi fiskar tillsammans i dessa vatten. Det är då viktigt att vi har ett regelverk som inte bara är skarpt utan som också följs. Precis som säger följs det inte av alla. Vad regeringen säger när man lyfter på luren och ringer till dem vet jag inte. Detta får stå för . Jag vet att man har försökt prata med om dessa frågor och att vi inte har samma syn på hur detta regelverk följs. Jag ser att det är ett problem och är precis lika oroad som . Jag ser också att det är ett problem att reglerna kring landningsskyldigheten inte heller följs. Ja, men situationen är på många sätt alarmerande, kanske inte bara för att det skulle vara få fiskar, som ofta är problemet i andra bestånd. Men här är problemet verkligen att fiskarna inte mår bra. Det ser vi inte minst eftersom de inte växer. Stora torskar, gamla torskar, får vi inte ens upp när vi provfiskar. De som är mellangamla ser ut som unga torskar, och de unga torskarna ser ut som sill. Det är klart att det finns en stor obalans i detta bestånd. Det enda som egentligen har hänt kring detta är att vi har reglerat tyskt fritidsfiske, vilket är en rimlig linje. Det stödde också i miljö- och jordbruksutskottet och i . Men det kom inte heller till på ett svenskt initiativ, utan det kom från andra EUländer. Så frågan är: Vill inte regeringen göra åtminstone någonting? Det är klart att vi kan sitta och försöka få andra medlemsländer att följa Ices rådgivning - det ska vi fortsätta att göra. Men finns det inte några andra samarbeten man kan inleda, utveckla eller fördjupa? Saken är ju den att vi inte fiskar jättemycket torsk i det östra förvaltningsområdet. Det är som står för lejonparten. Det skulle vara intressant att höra om har några idéer om hur vi kan rädda denna art. Om alla fiskar är lika stora har de också samma kost, vilket gör att det blir enorma följdverkningar i hela näringsväven. Det leder i sin tur till andra problem. Torskens problem är alltså en stor del av problem. Jag kan inte mer än instämma i att detta är ett problem. Det handlar om torskens överlevnad och om vad man ska göra åt detta. När det gäller fiskepolitiken och när det gäller att förhindra överfiskning av utrotningshotade arter tycker jag nog ändå att regeringen har försökt göra mycket. Det gäller inte minst ålen, som är en annan utrotningshotad art. Regeringen försökte få en mycket skarpare lagstiftning kring detta på EU-nivå. Det är vi i som fiskar mycket ål i . Där hade vi inte något stöd från . Det handlade bland annat om att jobba med ett stopp under i alla fall för att få den arten att må bättre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Men vi får väl försöka fortsätta att hjälpas åt i fiskefrågorna. Vi har haft en bra enighet, tycker jag, i de politiska partierna i . Oavsett vilken regering som har suttit har vi kunnat jobba framåt i fråga om detta. Inte minst har vi haft EU-parlamentariker som har jobbat med frågorna och som har lyckats ta ett steg i taget. Men visst behöver det göras mycket mer. Att skydda värdefull natur och att värna och utveckla den biologiska mångfalden är en central uppgift för miljöpolitiken. Kombinationen av olika livsformer och samspelet mellan dem ger upphov till tjänster som är helt grundläggande för att vårt samhälle, vår ekonomi och vår vardag ska fungera. Såväl människor som företag är direkt och indirekt beroende av ekosystemtjänster. Det handlar till exempel om tillgång till virke, om pollinering av grödor och om havens förmåga att producera fisk. På så sätt är också ekosystemtjänster nödvändiga för att långsiktigt trygga jobb och företagande i hela landet. Därför är dessa två betänkanden om naturvård och biologisk mångfald så viktiga. För att naturvården ska vara långsiktigt hållbar behöver den bygga på legitimitet och delaktighet hos dem som berörs. Med äganderätten och brukanderätten kommer ett ansvar men också ett intresse av att långsiktigt förvalta den resurs som man äger. tror väldigt starkt att engagerade markägare och engagerade brukare är det långsiktigt mest hållbara när det gäller att vårda vår natur. Det är ofta i den betade hagen, i den av generationer skötta skogen och på ängen där gräset betas som de största naturvärdena och den biologiska mångfalden finns. Värdefull natur kan behöva utökat skydd, men det innebär ofta att äganderätt och brukande begränsas. Det måste vara självklart att ägare eller brukare också ersätts för de inskränkningar som görs. Kostnaden för åtgärderna måste också stå i proportion till vilken miljönytta som de naturvårdande åtgärderna leder till, och det är viktigt att markägare och brukare involveras i processen. Detta måste vara grundläggande principer när vi diskuterar naturvård. Ett väldigt konkret och framgångsrikt exempel på när naturvården bygger på legitimitet och delaktighet hos dem som berörs är . , som utskottet kommer att besöka , har tillkommit genom lokala initiativ. Och utformning och regelverk har framarbetats med alla de olika aktörer som berörs av och som på olika sätt är aktiva inom området. Från sida ser vi att det är en modell som förtjänar att lyftas fram som ett gott exempel. Det är ett arbetssätt som vill se fler exempel på när man arbetar med att inrätta fler skyddsområden. Det är ett exempel där olika intressen kan samsas och där brukande och naturvård får samspela. En annan fråga som rör naturskydd kopplat till vårt vatten är strandskyddet. Det finns strand i - det motsvarar mer än tio varv runt jorden. Dessa stränder är en fantastisk resurs och en miljö att både värna och utveckla. Även här ser vi ett starkt behov av större fokus på legitimitet och delaktighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald vill se ett decentraliserat och närodlat strandskydd, där kommunen ges mer makt att bestämma över vilka strandområden som ska skyddas och bevaras och vilka som ska kunna bebyggas. Regelkrånglet behöver minska. De verkligt viktiga områdena behöver skyddas. har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om ett förändrat strandskydd. Tyvärr kan vi konstatera att regeringen inte heller på det området levererar. Även det vilda är en viktig del av den biologiska mångfalden. Det finns allt mer vilt i . Det skapar både möjligheter och utmaningar. Det ger möjligheter till mer jakt och naturupplevelser. Det ger dessutom möjlighet att sälja mer klimatsmart viltkött till konsumenter, såväl till privatpersoner som till det offentliga. Men det ställer också krav på viltförvaltningen. Att vi har starka stammar av vilt i är i grunden givetvis bra, men alltför stora stammar skapar också problem, både för människor och för ekosystemet. Att det finns ett brett förtroende för jakt och viltvård är en viktig förutsättning för att politiken ska ge effekt i praktiken, och det förutsätter att de som lever och verkar i områden med mycket vilt och stora rovdjur har inflytande över förvaltningen. Att politiken tar hänsyn till miljö, natur och människa är nyckeln för att vi ska lyckas med en hållbar förvaltning. I detta är viltförvaltningsdelegationerna en central del. Genom viltförvaltningsdelegationerna decentraliseras beslutsmakten så att den är närmare dem som berörs. Genom att lokala representanter är med i processen ökar också transparensen. Hur viltförvaltningsdelegationerna fungerar är olika i landet. Men det är viktigt att säkerställa att det regionala inflytandet från dem som berörs praktiskt verkligen slår igenom. Detta står klart inte minst sedan regeringen ändrade balansen i delegationerna genom att tillsätta fler ledamöter från naturvård och naturturism. Att se över viltförvaltningsdelegationernas arbete och sammansättning är viktigt för att vi ska få en långsiktigt fungerande regional förvaltning i hela landet. Därför är vi glada över att utskottet nu uppmanar regeringen att göra just detta. Låt mig avsluta med det område som just nu upptar stor del av naturvårdsdebatten: skogen. Skogsägare borde kunna känna stolthet över att skogen som de under generationer har förvaltat har fått värden i form av lavskrikor eller bombmurklor. Det är ju ett tecken på att de har gjort någonting rätt i sin naturvård. Men i stället går många skogsägare omkring med en känsla av olust - tänk om de har skapat någonting värdefullt på sin mark och helt plötsligt förlorar makten över sin skog! När brukare och markägare är rädda för att skapa biologisk mångfald är vi väldigt fel ute. anser att skogsvårdslagstiftningen i fortsättningen ska bygga på jämbördiga mål om brukande och bevarande. Denna princip har varit framgångsrik både när det gäller att utveckla branschen och ett förbättrat miljöskydd. Skog och skogsråvara är avgörande för den gröna omställningen. Vi behöver därför utveckla och utforma regelverken för att möjliggöra ett fortsatt ökat och långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara, för ökad klimatnytta och minskat beroende av fossila resurser. vill till exempel se över artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Det är också viktigt att naturskyddet är dynamiskt och inte statiskt. Naturen, liksom hot och därmed skyddsbehov, utvecklas och förändras. Naturskyddet måste ta höjd för sådana förändringar. En mycket stor del av naturskyddet bygger på frivilliga åtgärder och avsättningar. De initiativ från markägare för skydd av mark som till exempel fick stöd under Kometprogrammet har varit något positivt. Dessa erfarenheter bör vi ta till vara och utveckla. Ett kostnadseffektivt sätt att skydda mark är att använda statlig produktiv skogsmark, till exempel från , som ersättningsmark vid bildande av naturskyddsområden. Ett annat sätt att öka den biologiska mångfalden i skogen är att i större utsträckning använda ekologisk kompensation och system för att till exempel sälja krediter kopplade till åtgärder som minskar negativ påverkan på ekosystemet eller den biologiska mångfalden. Det finns mycket att göra när det gäller att utveckla hur vi kan skydda vår skog. Skydd av skog är dock en fråga som omgärdas av stor oro från skogsägarna. Vi ser också en tilltagande polarisering i skogsdebatten. Tyvärr underblåser regeringens spagat i skogsfrågor denna oro och polarisering. Medan den socialdemokratiske landsbygdsministern lovar guld och gröna skogar ifrågasätter den miljöpartistiska miljöministern om skogsägare ens ska kunna ha rätt att få ersättning för förlorad mark. Landsbygdministern utlovar en översyn av artskyddet, medan miljöministern menar att den dörren är stängd. har olika aktörer som har med skogsfrågor att göra deltagit i arbetet med att ta fram ett nationellt skogsprogram, som när sjösatte detta arbete i alliansregeringen syftade till att lösa de knutar som finns i skogsfrågorna, bland annat vad gäller naturvård och biologisk mångfald. Men efter att propositionen har skjutits fram och är det nu osäkert om det över huvud taget kommer någon proposition. Det är inget annat än ett underbetyg. måste ha en naturvård som uppmuntrar människor att vårda och förvalta och som hjälper och uppmuntrar dem att bevara värdefull natur och att skapa ny biologisk mångfald. Men dit har vi tyvärr ännu en bit att vandra. Jag ställer mig såklart bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 2 i betänkande MJU9. Detta är ingen budgetdebatt, men jag tog ändå med mig budgetbetänkandet där vi diskuterade våra olika anslag. För skydd av värdefull natur anslår regeringen 1,4 miljarder. vill skära bort hälften av detta anslag - 740 miljoner. Precis som jag sa i mitt anförande tog 2014, utifrån det arbete som hade gjorts i Miljömålsberedningen, beslut om ett etappmål för skydd av skog till 2020. Ytterligare skulle skyddas. För att nå detta mål återstår nu . Jag är därför lite nyfiken på hur tänker sig att man ska uppnå detta mål, som partiet självt har ställt sig bakom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Tack, , för frågan! Jag tycker att det är synd att vi fastnar i tankegången att skydd av skog och arbete med biologisk mångfald i skogen är lika med att det ska avsättas pengar i en budget. Som jag försökte att lyfta fram i mitt anförande tror jag att det finns stora möjligheter att kunna utveckla hur vi skyddar skogen. Allting måste inte innebära att vi ska avsätta skog på ett och samma område. frågade tidigare vad flexibelt och dynamiskt skogsskydd innebär. För mig och innebär detta till exempel att det i ett skogsområde kan finnas ett värde av skogens livstid men att det sedan kanske är mer relevant att flytta skyddet någon annanstans, där skogen har ett värde . Det innebär att man kan se att de värden som vi vill bevara i finns skyddade, men de behöver inte vara på exakt samma plats . sjösatte ett arbete med ersättningsmark som omfattade . Detta har av bland andra och lyfts fram som ett betydligt mer effektivt sätt att skydda skog än när man går in och köper eller finansiellt ersätter mark. Det är mer effektivt, och för skogsägarna upplever man det dessutom som mer positivt att få fortsätta att äga och bruka skogen och att kunna vara aktiva i skogsbruket. Detta är någonting som vi också ser att vi skulle kunna arbeta med framöver. Jag tycker att det är synd om man fastnar i siffror och pengar. Jag tror nämligen att det finns otroligt mycket mer att göra för att utveckla skogsskyddet om vi kan ha en konstruktiv debatt om naturvården framöver. Tack för svaret, ! Det är självklart att det finns många sätt att skydda natur på. Vid sidan av det formella - alltså det lagliga - skyddet finns det frivilliga skyddet, som är jätteviktigt. Även för detta sattes ett mål 2014: Det frivilliga skyddet ska öka med till 2020. säger tyvärr att detta mål inte kommer att nås, men vi ser ändå att certifieringen - FSC och PEFC - har betytt jättemycket för att skydda mer och för att få mer frivillig avsättning. Det är också en bit av den politik som kom fram , med frihet under ansvar, handslag och så vidare. är av den produktiva skogen certifierad. Det innebär bland annat att skogsägarna förbinder sig att skydda av skogen. De förbinder sig också att inte avverka nyckelbiotoper. Det är väldigt viktigt att skogsägare vet vilka nyckelbiotoper de har. Vi har haft en överenskommelse om att de stora bolagen själva kollar var de har sina nyckelbiotoper, medan de privata skogsägarna ska få hjälp med det. Detta sagt om vikten av att ha en rikstäckande nyckelbiotopsinventering. Ersättningsmark är jättebra, men inte heller det blir gratis, även om också jag tycker att det är en effektiv form för staten att lagligt skydda skog. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Naturvård och områdesskydd och Biologisk mångfald Jag vill återkomma till frågan. Vi har ett mål om att vi ska skydda ytterligare till 2020. skär bort halva anslaget till ersättning för skogsägarna. Hur ska detta gå till? Ni är så väldigt fast i att det ska vara i en viss form - i legal form.