bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Myndigheten har emellertid anpassat delar av regelverket till de krav som kommer att gälla . Därutöver noterar utskottet att det finns krav på att vissa rumsvärmare ska energimärkas och att har i uppdrag att se över vissa frågor om utsläpp från småskalig vedeldning. Utskottet anser inte att det mot denna bakgrund finns skäl för att vidta några åtgärder i linje med vad som efterfrågas i motionen. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att det pågår slutförhandlingar om ändringar i EU:s energieffektiviseringsdirektiv. I vilken utsträckning utfallet av dessa förhandlingar kan väntas påverka förutsättningarna för det fortsatta energieffektiviseringsarbetet i är dock svårt att förutspå . Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden om kärnkraft. Utskottet hänvisar bl.a. till de principer om kärnkraftens framtida roll i som har slagits fast inom ramen för den energipolitiska fempartiöverenskommelsen. Jämför reservation 16 (SD), 17 (V) och 18 (L). Det svenska näringslivet är beroende av en fungerande energiförsörjning med internationellt konkurrenskraftiga villkor, konstateras det i motion 2017/18:1417 av (S). redovisar motionären en oro för att händelser i vår omvärld hotar den svenska energiförsörjningstryggheten. Motionären noterar att EU har en strategi som går ut på att minska EU:s beroende av rysk energi och att eventuella sanktioner mot skulle kunna äventyra svenska energibolags kärnbränslestrategi. Motionären anser att man mot bakgrund av händelserna i bör överväga möjligheterna att eftersträva minsta möjliga sårbarhet för den svenska energiförsörjningen. I motion 2017/18:2003 av (M) konstateras det att den tekniska utvecklingen ständigt går framåt och att det inom kärnkraftsområdet har lett fram till säkrare och mer effektiva reaktorer som på ett ännu bättre sätt bidrar till att möta vårt ständiga energibehov. Enligt motionären har regeringen genom sin kärnkraftspolitik dock visat att den anser det vara icke önskvärt att kärnkraft finns med i planen för framtida energiförsörjning. Motionären anser att fjärde generationens reaktorer, som är under utveckling, med största sannolikhet kommer att innebära att det vi ser som kärnavfall kan bli bränsle i dessa nya reaktorer. Motionären anser att regeringen bör lägga upp en plan för hur kan bidra i det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift (yrkande 2). Kärnkraften har stor betydelse för svensk elproduktion, och kommer så att ha , slås det fast i motion 2017/18:2034 av (M). Dessutom finns inga tecken på annat än att energibehovet kommer att öka, vilket innebär att kärnenergi och forskning på området kommer att vara avgörande för svensk ekonomi och konkurrenskraft. Den fjärde generationens kärnkraft skulle enligt motionären innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem. Riskerna vid produktion skulle med denna teknik kraftigt reduceras, och redan använt bränsle kan förse den nya generationens verk med bränsle för överskådlig tid. Till detta kommer att kärnkraften anses vara betydelsefull för begränsningen av koldioxidtillskottet i atmosfären. Motionären framhåller vikten av forskning om denna teknik. Ett tillkännagivande om kärnkraftens villkor och framtidsmöjligheter efterfrågas. Att alliansregeringen öppnade för att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer är mycket välkommet och en stor seger för svensk konkurrenskraft, sägs det i motion 2017/18:3229 av (M). En ännu större seger är, enligt motionären, energiöverenskommelsen från . Motionären konstaterar vidare att kärnkraften kommer att vara en stark, viktig och realistisk grundpelare i den svenska energiproduktionen under överskådlig framtid. Ett fortsatt lagande och lappande av alla åldrande befintliga reaktorer kommer dock att orsaka allt större problem . Energibolagen bör, enligt motionärens uppfattning, påbörja arbetet med att ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. bör genom ett tillkännagivande framhålla kärnkraftens betydelse för svensk energiförsörjning. I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) konstateras det att kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och inom överskådlig framtid kommer att utgöra grunden för den svenska energiförsörjningen. En nedläggning av den svenska kärnkraften skulle utgöra ett direkt hot mot den svenska basindustrin och mot svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att drabbas av ännu högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Motionärerna ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. De vill se en långsiktig satsning på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 6). I finns en bestämmelse som begränsar möjligheterna att etablera ny kärnkraft (17 kap. 6 §) till dagens tio och om att nya reaktorer endast får uppföras där det redan finns andra kärnkraftsreaktorer. Motionärerna anser att gränsen på tio kärnkraftverk bör omprövas för att undvika överlappningsproblem mellan gamla och eventuella nya verk samt att man inte ska begränsa platserna för nyetablering till dagens tre. De begär ett tillkännagivande om att den nyssnämnda bestämmelsen i ska avskaffas (yrkande 10). I kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) slås det fast att en omställning till förnybar energi ofta i realiteten leder till höjda utsläpp av klimatgaser. I ljuset av detta är det märkligt att kärnkraftens betydelse över huvud taget inte finns med i diskussionen i . Motionärerna anser att det slår oerhört fel om kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, ställs vid sidan av det som kallas förnybart. De menar att forskning om nästa generations kärnkraft måste ges en tydlig prioritet. Motionärernas uppfattning är att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi (yrkande 16). I kommittémotion 2017/18:3393 av m.fl. (V) konstateras det att har ett elöverskott som exporteras till våra grannländer. Överskottet kommer dessutom att växa ju mer förnybar energi som kommer in i systemet. Den tidigare högerregeringen öppnade trots det upp för en utredning om nya kärnkraftverk och deklarerade att man kunde tänka sig en förlängning av nuvarande reaktorers livslängd med upp till . Den ingångna energiöverenskommelsen mellan regeringen, , och fortsätter i samma spår. Motionärerna konstaterar vidare att stödet för en avveckling av kärnkraften är betydligt större än stödet för att behålla den. De menar att kärnkraften har nått vägs ände och att det är dags att avveckla den. Regeringen bör återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande kärnkraftsreaktorerna (yrkande 19). Regeringens mål om förnybar energi till 2040 är bra och helt nödvändigt för att de klimatförändringar som redan pågår ska kunna hanteras, sägs det i kommittémotion 2017/18:4150 av m.fl. (V). Däremot vänder sig motionärerna starkt mot de skrivningar som finns i propositionen om kärnkraftens roll. Då det föreslagna förnybartmålet inte sägs innebära ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte någon stängning av kärnkraft med politiska beslut är det fullt möjligt att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser, och tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att dessa når sin ekonomiska livslängd. Motionärerna anser att regeringen smiter undan sitt politiska ansvar och framhåller att det inte ska vara upp till marknaden att avgöra om ska ha kärnkraft eller inte. Motionärerna anser att kärnkraften inte bara är en osäker energikälla utan också dyr. Enligt dem försvårar den omställningen till en förnybar energiproduktion. Kärnkraften är heller inte förnybar, och genom att möjliggöra en utbyggnad av kärnkraften är regeringen beredd att låta den vara kvar framöver. Motionärerna vill se en avveckling av kärnkraften så fort som möjligt och de anser att regeringen bör återkomma med ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft (yrkande 1). Genom en mix av kärnkraft, vattenkraft och annan förnybar el är elproduktion i princip helt utsläppsfri, slås det fast i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L). Motionärerna konstaterar att kärnkraften står för en central del av elproduktion. Den är leveranssäker och klimatsmart. Även FN:s klimatpanel lyfter fram kärnkraften för att minska världens utsläpp. Motionärerna lyfter inte fram kärnkraften för dess egen skull utan för klimatets och för elförsörjnings skull. De säger sig se med oro på , som trots enorma och kostsamma satsningar på förnybar energi är alltför beroende av kol. Motionärerna ser positivt på att effektskatten successivt ska avskaffas men uttrycker oro för att stora subventioner läggs på ny elproduktion. Subventionerna är dyra, snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet. Motionärerna efterlyser en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för leveranssäkerheten, ökad energiimport liksom klimatet. Ett tillkännagivande om kärnkraften begärs (yrkande 18 i denna del). Som har redovisats tidigare i betänkandet föreslår regeringen ett mål för energipolitiken med innebörden att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. I anslutning till detta slår regeringen även fast att detta mål inte ska ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Vidare redovisas följande om kärnkraften i propositionen: Kärnkraften ska bära sina egna kostnader och principen om att kärnkraften inte ska subventioneras består. Även övriga principer från prop. 2008/09:163 (som genomfördes med prop. 2009/10:172) kvarstår. Det innebär bl.a.: • Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. • Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. • Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. • Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. • Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I energiöverenskommelsen fastslås dessutom följande: • Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden förändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • () ska, i samråd med Riksgälden, utifrån de nya förutsättningarna för kärnkraften utreda behovet av förändringar av drifttider i kärnavfallsfonden. Principen ska alltjämt vara att kostnaderna för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av dem som genererat avfallet, staten ska varken betala för avveckling eller slutförvar. • Nivån på inbetalningarna till kärnavfallsfonden beslutas av regeringen efter förslag från SSM. Regeringen överlämnade därför propositionen Reglerna om finansiering av kärnavfallshanteringen (prop. 2016/17:199, bet. 2017/18:FöU2, rskr. 2017/18:17). Förändringarna i finansieringslagstiftningen bedöms leda till stabilare förutsättningar för fonden och kraftbolagen. Av energiöverenskommelsen framgår vidare att en utökning av ansvaret vid radiologiska olyckor till ska genomföras i enlighet med riksdagsbeslut i betänkande 2009/10:CU29 […] Eftersom det inte bedöms finnas förutsättningar för ett gemensamt agerande från medlemsstaterna planerar regeringen att utöka ansvaret vid radiologiska olyckor genom att höja kraven på försäkringsbelopp i den nu gällande atomansvarighetslagen (1968:45). De åtta svenska kärnkraftsreaktorer som är i drift byggdes mellan och 1985. Kärnkraftens årsproduktion varierar och beror på hur driften har fungerat. Långa stopp som en följd av exempelvis moderniserings- eller säkerhetsarbete eller oplanerade händelser har gett en lägsta produktion på , och det bästa produktionsåret gav . uppgick elproduktionen till . Vattenkraft och kärnkraft stod tillsammans för av den totala elproduktionen. Kärnkraften svarade för (av den totala elproduktionen). Även om andelen kärnkraft i elproduktionen har minskat har den näst högsta andelen kärnkraftsproduktion per capita i världen efter . Reaktorerna 1 och 2 har stängts, och beslutade ägarna av att stänga två reaktorer –2020. Under ett normalår står dessa fyra reaktorer för ungefär el, vilket motsvarar av den el som produceras i . Ägarbolagen för de sex återstående reaktorerna har beslutat om investering i oberoende härdkylning för fortsatt drift efter 2020. behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om kärnkraftens framtid i (bet. 2016/17:NU14). Flera av dessa liknade de nu aktuella. Utskottet anförde följande: Kärnkraften svarar för en betydande andel av den svenska elproduktionen. När det gäller kärnkraftens framtid i har utskottet ingen annan uppfattning än den som har lagts fast inom ramen för den ovan refererade energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och som även har föreslagits av . förslag är ute på remiss, och remissinstansernas synpunkter kommer att vara en del av beredningsunderlaget inför de energipolitiska förslag från regeringen som kommer att få ta ställning till. Utskottet finner ingen anledning att föregripa detta beredningsarbete i allmänhet och därmed inte heller när det gäller frågor om kärnkraftens framtid […] Motioner om att kärnkraften bör byggas ut eller avvecklas bör därför avslås av . Som har refererats tidigare behandlade förslag om kärnenergiforskning (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). I samband med beredningen av budgetpropositionen tog utskottet även ställning till förslag i motioner om att avsätta medel för en forskningsreaktor (bet. 2017/18:NU3). Utskottet avstyrkte förslaget och anförde följande: har behandlat förslag om satsningar på en forskningsreaktor. Utskottet har avstyrkt motionerna i de berörda delarna och framhållit att det inte ser några skäl att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område som exempelvis en särskild forskningsreaktor. Den pågående avvecklingens konsekvenser för elsystemet I propositionen konstaterar regeringen att de ovan omnämnda genomförda eller snart aktuella nedläggningarna av fyra reaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet, inte minst i ljuset av att det sker en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Det finns även intresse och behov av att attrahera ny elintensiv näringsverksamhet till för att skapa sysselsättning och tillväxt, t.ex. stora datacentraler. Samhällets ökande elberoende medför allt högre krav på leveranssäkerhet med få elavbrott och hög elkvalitet. Regeringen konstaterar att elsystemet måste klara av det moderna samhällets behov av en säker elförsörjning och tillräcklig effekt varje givet ögonblick i elsystemet som en ökad elektrifiering möjliggörs. Uppdraget till var därför att en särskild tonvikt skulle läggas på den framtida försörjningen med el. Regeringen redovisar också att kärnkraften utöver el tillför effekt och andra viktiga systemtjänster till elsystemet. Systemtjänster är ett samlingsuttryck för funktioner som är nödvändiga för att stötta och stabilisera kraftsystemet, bl.a. balans- och frekvensreglering, spänningshållning och s.k. svängmassa (dvs. funktionell tröghet i system). Även om andra produktionsslag också kan bidra med dessa eller delar av dessa systemtjänster kan det enligt regeringens bedömning i propositionen bli en påtaglig utmaning att säkra dessa tjänster vid en alltför snabb nedläggning av kärnkraften. En stängning av flera kärnkraftsreaktorer påverkar således elsystemets robusthet negativt. Av den anledningen anser regeringen att tillgången till och utvecklingen av nya och alternativa systemtjänster behöver ses över. Kärnkraft och vissa bestämmelser i I motion 2017/18:899 (SD) omnämns bestämmelsen i 17 kap. 6 a § (1998:808). Denna bestämmelse beslutades av som ett led i den förra regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Bestämmelsen innebär att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet enligt 17 kap. endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. Den historiska energipolitiska överenskommelse som har slutits mellan fem partier innebär att de principer för kärnkraftens framtid i som lades fast kommer att gälla även fortsättningsvis. Dessa principer har refererats ovan och redovisas även i den aktuella propositionen och innebär bl.a. att den s.k. kärnkraftsparentesen förlängs genom att det inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåts att nya reaktorer byggs på de platser där det finns kärnkraftverk. gäller målet att elproduktionen 2040 ska vara förnybar. Detta mål ska dock inte ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Utskottet står bakom de principer som ska gälla för kärnkraftens roll i det svenska energisystemet. Som en konsekvens av detta ser utskottet ingen anledning för att hörsamma några av de förslag med koppling till kärnkraften som finns i de nu aktuella motionerna. Dessa förslag är mer eller mindre oförenliga med de redovisade principerna och bör således avslås av . Sammantaget innebär detta att utskottet avstyrker motionerna 2017/18:899 (SD), 2017/18:1417 (M), 2017/18:2003 (M), 2017/18:2034 (M), 2017/18:2820 (L), 2017/18:3229 (M), 2017/18:3393 (V), 2017/18:3887 (SD) och 2017/18:4150 (V) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om energiforskning med hänvisning till de beslut om energiforskningens inriktning som fattade . Jämför reservation 19 (M), 20 (SD) och 21 (KD). välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energitillförsel, framhålls det i kommittémotion 2017/18:3404 av m.fl. (M). Vidare konstaterar motionärerna att de insatser som görs för forskning inom ny teknik och förnybar energi är viktiga för det framtida energisystemet. Dessa satsningar måste fortsätta genom bl.a. satsningar på demonstrationsanläggningar. Motionärerna noterar att oberoende av vilken uppfattning man har om kärnkraftens framtid är det ett faktum att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar . bör ha möjlighet att stödja projekt som säkrar att den svenska kärnkraftshanteringen är av högsta klass. måste behålla och förädla forskningskompetens inom området för att kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjlighet att bygga nya samt avveckla de äldre reaktorerna på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Därför anser motionärerna att ska satsa på energiforskning inom alla relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft (yrkande 2). Även i kommittémotion 2017/18:3897 av m.fl. (M) lyfts vikten av en brett inriktad energiforskning fram. Motionärerna påpekar att oavsett vad man har för uppfattning om kärnkraftens framtid så står det klart att kärnkraft i någon form kommer att finnas kvar i det svenska samhället . Ska kunna hantera befintliga reaktorer, ha möjligheten att bygga nya och avveckla äldre reaktorer krävs det att vi lyckas bibehålla en kompetensnivå och forskningskompetens som kan göra allt detta på ett säkert och ansvarsfullt sätt. Därför menar motionärerna att det är av yttersta vikt att tillåts satsa på energiforskning med en inriktning som bidrar till alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet (yrkande 2). Att sänka utsläppen av klimatgaser utan att detta är kopplat till nya innovationer som kan stå på egna ben på en konkurrensutsatt marknad är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD). Motionärerna anser att och fokus därför måste inriktas på energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. De menare vidare att dagens förnybara energislag sällan håller måttet för att klara vare sig ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål, och så länge detta är fallet kommer fossila bränslen att vara den dominerande energin i världen, framför allt för länder som gör en resa ur fattigdom mot förhållanden som mer liknar västvärldens. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att ökat fokus bör ligga på energiforskning och andra insatser för att åstadkomma teknisk utveckling för att minska beroendet av fossila bränslen (yrkande 19). I kommittémotion 2017/18:4147 av m.fl. (SD) konstateras det att man i energiöverenskommelsen gjorde bedömningen att energiforskningen bör fokuseras på insatser som dels bidrar till de uppställda klimat- och energipolitiska målen, dels har förutsättningar för tillväxt och export. Denna inriktning säger sig motionärerna kunna stå bakom. Däremot delar motionärerna inte målbilden om förnybar elproduktion 2040. Denna målbild exkluderar kärnkraften, vilken motionärerna anser vara en omistlig komponent i ett utsläppsfritt energisystem. Motionärerna anser att kärnkraften borde ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för energiforskning, vilket inte är fallet . Det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet har varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs ett ökat stöd till kärnkraftsforskningen, inklusive stöd till forskning om fjärde generationens kärnkraft. I motionen begärs ett tillkännagivande om energiforskning (yrkande 11). En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i den svenska ekonomin och avgörande för välfärden, sägs det i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD). Motionärerna anser att det i och med energiöverenskommelsen är viktigt att satsa på inhemsk forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga den framtida svenska energiförsörjningen. De menar att om de befintliga kärnkraftsreaktorerna kan förnyas och förbättras för en förlängd livstid som är ekonomiskt försvarbar, kan det vara goda investeringar i forskning och utveckling. Oaktat detta behövs det kompetensförsörjningsinsatser som riktas till dem som ska arbeta inom området i fortsättningen. Motionärerna konstaterar att energiforskningspropositionen, som kom , inte innehöll något om kärnforskning i . Mot den bakgrunden begärs ett tillkännagivande om att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik måste stödjas och utvecklas även i för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning (yrkande 8). Motionsyrkanden som på olika sätt gäller forskning om kärnenergi har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen, bl.a. i samband med att utskottet tog ställning till regeringens proposition om energiforskning (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Utskottet avstyrkte de då aktuella yrkandena och anförde bl.a. följande: I likhet med vad utskottet anförde när motioner om kärnenergiforskning behandlades anser utskottet att prioriteringar i fråga om fördelningen av energiforskningsanslaget är ändamålsenliga och att inriktningen inte har förändrats genom det förslag om ett nytt övergripande mål för energiforskningen som har behandlats av . Det innebär att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning och utveckling av förnybar energiproduktion. Då liksom nu har utskottet emellertid inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet. Utskottet vill dock poängtera att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna.