bet · H501KU34 · 2018-04-25 00:00:00 — – att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar – att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas – att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer vålds-förhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden – att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. Utskottet tillstyrkte sju motionsyrkanden helt eller delvis samt föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Ytterligare tillkännagivanden till regeringen Motioner om förebyggande av våldsbejakande extremism behandlades , då utskottet behandlade ett fyrtiotal motioner från den allmänna motionstiden /17. På utskottets förslag beslutade om fyra tillkännagivanden till regeringen (bet. 2016/17:KU23, rskr. 2016/17:294) – om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel – om dels behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer – om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering – om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Sju motionsyrkanden tillstyrktes helt eller delvis. Övriga motionsyrkanden avslogs. I betänkande fanns elva reservationer (SD, V och -) och två särskilda yttranden (M och V). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden Åtgärder som redovisats i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 1 s. 76 f.) redogjorde regeringen för resultatet av de åtgärder som den har vidtagit i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och som redovisats till i den nämnda skrivelsen. Regeringen behandlade även de nämnda tillkännagivanden som gjorde med anledning av skrivelsen och ansåg att de fick anses vara tillgodosedda fullt ut. Utskottet delade regeringens bedömning när det gäller tre av tillkännagivandena (bet. 2016/17:KU1 s. 27 f.). Det rör tillkännagivandena om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. När det gäller övriga tillkännagivanden delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. Åtgärder som redovisas i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) I skrivelsen behandlas bl.a. tillkännagivande i betänkande 2015/16:KU4, dels punkt 2, 3 och 6 som regeringen ansåg slutbehandlade (och så även , se ovan i avsnittet Åtgärder som redovisats i budgetpropositionen ), dels punkterna 4, 5, 7 och 9 i samma betänkande vilka inte var slutbehandlade. I förhållande till tillkännagivande att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 punkt 4 s. 26 f.) ställde regeringen den nationella samordnarens tilläggsdirektiv, där det ingår att bistå kommunerna i att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper (dir. 2016:43). Vidare uppmärksammade regeringen att , som har i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekrytering av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer, även fått i uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, inklusive rasism och främlingsfientlighet, i skolorna, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Vidare anförs att har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. Detta stödmaterial har översatt till svenska och det avsågs att pilottestas av ett antal lärare . Regeringen avvaktar redovisningar och resultat innan vidare åtgärder kan vidtas (under rubriken som redovisas i skrivelser till regeringen – åtgärder [skr. 2017/18:75] framgår att regeringen då anser punkten slutbehandlad). Åtgärder som redovisas i budgetpropositionen Enligt budgetpropositionen är tillsättandet av den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism den viktigaste åtgärd som regeringen har vidtagit för att utveckla det förebyggande arbetet. Vidare anges i propositionen att regeringen gav i uppdrag att kvantitativt och kvalitativt kartlägga och analysera våldsbejakande extremistisk propaganda på internet och via sociala medier. Regeringen anför i budgetpropositionen att även om det är förhållandevis få individer som är aktiva i de våldsbejakande extremistmiljöerna är det viktigt att komma ihåg att enstaka individer kan åstadkomma stor skada. För att skapa en bättre bild av omfattningen och av bakomliggande orsaker till att människor väljer att ansluta sig till dessa miljöer behöver fler analyser och kartläggningar genomföras. Genom Totalförsvarets forskningsinstituts kartläggningar finns enligt budgetpropositionen mer kunskap om innehållet i de våldsbejakande extremistiska miljöernas budskap via internet och sociala medier och deras bidrag till en rasistiskt präglad debatt. Dessutom menar regeringen att dess insatser mot våldsbejakande extremism har gett resultat på lokal nivå. Enligt den nationella samordnarens lägesbild har av kommunerna antagit en handlingsplan. Detta kan jämföras med föregående år när av kommunerna hade en färdig handlingsplan. I avsnittet Politikens inriktning behandlar regeringen ett antal tillkännagivanden från som rör våldsbejakande extremism. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137 och bet. 2016/17:KU23, rskr. 2016/17:294). Med anledning av tillkännagivanden om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands (bet. 2015/16:KU4 punkt 9, rskr. 2015/16:137) respektive om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet samt om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer (bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 2016/17:294) har regeringen vidtagit följande åtgärder. Genom uppdrag till Kriminalvården och finns det enligt regeringen verktyg och riktlinjer för att arbeta med individer som vill lämna våldsbejakande extremism. Enligt regeringen behövs även andra insatser, t.ex. har det saknats vägledning för arbete, varför har fått ett nytt uppdrag. Myndigheten ska ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder efter att ha stridit för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet, men även för individer som är involverade i andra våldsbejakande extremistiska miljöer. Regeringen anser även att det är viktigt att öka kunskapen om barns egna erfarenheter av våldsbejakande extremism och terrorism i syfte att stärka barns rättigheter, och uppdrag om detta fortsätter även . Vidare anförs i propositionen att de föräldrar som drabbas när ett barn involveras i en våldsbejakande extremistisk rörelse behöver stöd och hjälp. Det finns även behov av att utveckla insatser till de föräldrar och minderåriga barn som återvänder från Daish-kontrollerade områden i och . Regeringen avser att återkomma i frågan. Kommuner, polisen och Säkerhetspolisen måste kunna arbeta nära varandra mot våldsbejakande extremism. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska se över de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. polisens, och Transportstyrelsens arbete mot terrorism. Regeringen anser att tillkännagivandena inte är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivande om att det är viktigt att bemöta våldsförhärligande budskap i digitala miljöer med positiva motbudskap (bet. 2015/16:KU4 punkt 7, rskr. 2015/16:137) anger regeringen att uppdraget till () att kartlägga våldsbejakande extremistisk propaganda har ökat kunskapen om propagandans innehåll och hur det appellerar till mottagaren. Med denna ökade kunskap som grund finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla strategier för att bemöta propagandan. I linje med den nya överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som regeringen slöt med , , och avser regeringen att förstärka FOI:s uppdrag för att göra ytterligare och djupare analyser och utveckla samverkan med internationella aktörer. Regeringen anser att befintlig lagstiftning, i synnerhet skollagen och socialtjänstlagen, ger stöd för skolan att arbeta förebyggande mot våldsbejakande extremism. Skolhuvudmän och personal som arbetar med barn och unga måste därför stärkas i sin uppgift att bemöta och hantera extremism i exempelvis undervisningssituationer. Regeringen anser inte att tillkännagivandet är slutbehandlat. Med anledning av tillkännagivande om att skolhuvudmäns ansvar för att motverka radikalisering bör ses över (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137) anger regeringen att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ska genomföra kompetensutvecklings-insatser för lärare i syfte att öka kunskapen om hur de kan hantera extremism och rasism och om vilket ansvar skolan har för elever som är i riskzonen för att hamna i, eller som redan är involverade i, våldsbejakande extremism. Regeringen anser inte att tillkännagivandet är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivanden om vikten av att bidrag från det allmänna inte ges till verksamheter som stöder radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism (bet. 2015/16:KU4 punkt 5, rskr. 2015/16:137 och bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 2016/17:294) anger regeringen att den har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att ta fram en vägledning för kommuners samverkan med det civila samhällets organisationer i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vägledningen redovisades (se nedan under rubriken från MCUF). Vidare anför regeringen att en pågående utredning ser över demokrativillkor i statens stöd till trossamfunden. Regeringen har även tillsatt en särskild utredare som ska se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet. Översynen ska säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för. Regeringen kommer därutöver att tillsätta en utredning för att se över på vilket sätt ett förtydligat demokratikriterium kan införas för statlig bidragsgivning. Utredningarnas slutsatser ska även enligt regeringen gagna bidragsverksamhet på den kommunala nivån. Regeringen anser inte att tillkännagivandena är slutbehandlade. Åtgärder som redovisas i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) I skrivelsen återkommer regeringen till de tillkännagivanden som behandlats i budgetpropositionen samt därutöver tre punkter i riksdagsskrivelse 2016/17:294 (7, 8, 10 och 11). Regeringen anser inte att någon av de punkterna är slutbehandlad. Däremot anser regeringen att tillkännagivande om ansvar för skolhuvudmän m.fl. (bet. 2015/16:KU4 punkt 4, rskr. 2015/16:137) är slutbehandlat. Regeringen påminner om att har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. Detta stödmaterial har översatt till svenska, och det pilottestades av ett antal lärare. Regeringen har gett i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen ska vara utbildningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen gällande enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som och polisen i dessa frågor. ska också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. När det gäller punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder, uppmärksammar regeringen bl.a. nationellt centrum mot våldsbejakande extremism som inrättats vid Brå och dess uppdrag. Vidare anförs att regeringen även gav ett utökat uppdrag till Kriminalvården att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Bland annat ska myndigheten utveckla beredskap för att arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda den manual för arbetet med återvändare och deras familjer som har tagits fram av (). Regeringen har utöver detta även gett i uppdrag att ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet (Ku2017/01469/D). Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan vidtas. Beträffande punkt 10, om ensamagerande våldsverkare, anför regeringen att den nationella samordnaren har sammanställt forskning om våldsbejakande extremism i Våldsbejakande extremism – en forskarantologi som bl.a. tar upp individuella riskfaktorer och riskbedömningar, samt forskning om radikaliseringsprocesser (SOU 2017:67). Forskare vid har på uppdrag av den nationella samordnaren gjort en sammanställning av befintlig kunskap om ensamagerande terrorister. Om lone wolves, näthat och brinnande flyktingförläggningar är tillsammans med forskningsantologin viktiga kunskapsunderlag i utvecklingen av det förebyggande arbetet. Regeringen överväger behovet av ytterligare kunskapshöjande åtgärder om mekanismerna bakom självradikalisering. Angående punkt 11 om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism, uppmärksammar regeringen sin nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, vilken omfattar ideologier, uppfattningar eller värderingar som ger uttryck för fientlighet mot människor som uppfattas bryta mot samhällets normer när det gäller t.ex. sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det kan ta sig uttryck i t.ex. homofobi, bifobi och transfobi. Vidare hänvisas till att regeringen i budgetpropositionen anvisar för en samlad, flerårig satsning mot hedersrelaterat våld och förtryck inom ramen för den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017‒2026 (skr. 2016/17:10 Makt, mål och myndighet − feministisk politik för en jämställd framtid). Strategin omfattar även hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. De avsatta medlen som aviseras i budgetpropositionen avser åren 2018–2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 tabell 5.12). Regeringen uppmärksammar i anslutning till punkt 11 även ett uppdrag till i att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor. I uppdraget ingår att i ska ta fram förslag som kan tas in i en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Även har fått i uppdrag att ta fram förslag inom sina områden. Uppdragen ska redovisas . Se även avsnitten Individer som återvänder och Nationell samordning. Nationell strategi mot våldsbejakande extremism Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism fick uppdraget av regeringen att aktivera samverkan samt utveckla det förebyggande arbetet i . fick samordnaren även uppdraget att ta fram och initiera en nationell strategi för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. presenterade den nationella samordnaren en nationell strategi med tre dimensioner – främjande, förebyggande och förhindrande. Den främjande dimensionen innebär ett inkluderande demokratistärkande arbete för att skapa ett motståndskraftigt samhälle. Den förebyggande dimensionen riktas mot grupper och individer som är mottagliga för rekrytering till våldsbejakande extremism. Den förhindrande dimensionen är inriktad på åtgärder gentemot individer som befinner sig i våldsbejakande extremistmiljöer samt anhöriga till dessa. Samordnaren angav färdriktningen för det fortsatta arbetet genom följande åtgärder på lokal nivå. – Demokrati – samverkan mellan kommunen och civilsamhället måste utvecklas. – Politisk vilja och ansvar. – Samordnare bör finnas i varje kommun. – Lägesbild bör upprättas i samverkan med berörda aktörer. – Samverkan är ett kommunalt ansvar, och de s.k. kunskapshusen kan tjäna som förebild. – Handlingsplan ska utgå från lägesbilden. – Informationsdelning utifrån de regelverk som finns. – Kommunen bör ha resurser för att ge stöd till anhöriga. – Stöd att lämna våldsbejakande extremism bör finnas i en kommun. – Den idéburna sektorn ska vara en tydlig samverkanspartner. På nationell nivå räknades följande åtgärder upp. – Nationell samordning. – Ett nationellt expertnätverk ska utveckla konkreta insatser. – Kunskapsbaserade arbetssätt ska tillgängliggöras. – Sjukvården bör inkluderas i arbetet mot våldsbejakande extremism. – Befintliga riktlinjer för informationsdelning bör nå ut till alla verksamheter. – Utbildning till berörda aktörer. – Propaganda och medier – kunskap ska utvecklas för ett förebyggande arbete. – Samordnarens insatser ska utvärderas. Strategin beskriver de närmast förestående utmaningarna. Flera av åtgärderna är initierade och en del av det pågående arbetet. Överenskommelse om åtgärder mot terrorism träffades en överenskommelse om åtgärder mot terrorism mellan , , de gröna, , och . Överenskommelsen har sin utgångspunkt i den tidigare överenskommelsen kring åtgärder mot terrorism (bet. 2015/16:KU4 s. 19, 25, 31 f.). I överenskommelsen berörs bl.a. stärkt samarbete mellan Säkerhetspolisen och , nationella insatsteam mot extremism samt en sekretessbrytande bestämmelse för polis och kommun. Utredningen om informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (Ju2017:11) Regeringen beslutade att en särskild utredare ska utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bl.a. , och Transportstyrelsen i arbetet mot terrorism (dir. 2017:75). Syftet är att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte. – analysera de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för myndigheter och andra aktörer vid samverkan mot terrorism – kartlägga myndigheternas och aktörernas behov av förbättrade möjligheter för att utbyta information och utreda hur behovet ska kunna tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt, och – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . I direktivet uttalas, under rubriken – nödvändigt för ett framgångsrikt arbete mot terrorism, bl.a. att _ _ _ myndigheter och andra aktörer som inte har uttalade uppdrag att arbeta mot terrorism, t.ex. socialtjänst och skola, har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. Det finns även andra verksamheter inom kommunerna som har avgörande funktioner i det förebyggande arbetet. En förutsättning för att det förebyggande arbetet mot terrorism ska bli framgångsrikt är att dessa verksamheter samverkar och får del av den information som krävs för att de ska kunna bidra i arbetet _ _ _ Tillgång till information är en grundläggande förutsättning för myndigheternas möjligheter att förhindra terroristbrottslighet. Under rubriken uttalas bl.a. att ”en välfungerande samverkan förutsätter att det finns ett regelverk som gör det möjligt att utbyta information på ett effektivt och rättssäkert sätt. _ _ _ Informationsutbytet kräver dels att informationen inte omfattas av sekretess eller tystnadsplikt alternativt att sekretessen eller tystnadsplikten kan brytas, dels att det inte finns något som hindrar behandlingen av personuppgifterna.” Utredningen om demokrativillkoren i statlig bidragsgivning Regeringen beslöt att en särskild utredare ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. – redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade – göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, såväl vad gäller beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp – föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten – samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor – analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbyggnad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrativillkoret och hur denna granskning bör genomföras, och – föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I direktiven nämns att syn på demokrati och mänskliga rättigheter framgår av regeringsformen. Där framgår av 1 kap. 2 § fjärde stycket att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Vidare uppmärksammas att grundläggande fri- och rättigheter som var och en gentemot det allmänna är tillförsäkrade anges i 2 kap. 1 §. Vidare uppmärksammas i direktiven att vikten av respekten för demokratin även framgår av överenskommelsen om åtgärder mot terrorism som ingicks mellan , , , , och samt av tillkännagivanden Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (bet. 2015/16:KU4, rskr. 2015/16:137) och Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23, rskr. 2016/17:294). Det bör även nämnas att i direktiven anförs bl.a. att – en organisation som bedriver en verksamhet som motverkar eller strider mot samhällets grundläggande värderingar, som alla människors lika värde, den enskilda människans frihet och värdighet, jämställdhet mellan könen eller principerna om det demokratiska styrelseskicket, inte ska finansieras med allmänna medel, och – för att säkerställa detta bör det finnas ett, så långt som möjligt likalydande, särskilt villkor i de författningar som styr den statliga bidragsgivningen så att de ansvariga myndigheterna kan avslå en ansökan om de finner att en organisation agerar i strid mot samhällets grundläggande värderingar. har tagit fram ett utbildningspaket som handlar om våldsbejakande extremism.