bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Bakgrund och pågående arbete fattade Smer beslut om att ta fram en etisk analys när det gäller frågan om livsuppehållande insatser vid sena aborter (). Beslutet är villkorat med att kan bidra med en rättslig utredning och med medicinska fakta. En arbetsgrupp utsågs. beslutade rådet att godkänna en projektplan för rådets arbete med sena aborter. Också här framgick att detta arbete förutsätter en rättslig utredning från . är ett av (). Både den öppna och den slutna vården har lagstadgad uppgiftsskyldighet till patientregistret – primärvården undantagen. Detta gäller både privat och offentlig vård. används för att ta fram kunskap om hälsans och vårdutnyttjandets sociala och regionala fördelning. Ett av syftena med patientregistret är också att påvisa att den verksamhet man bedriver håller kvalitet och är säker. beslutade regeringen att ta bort undantaget för aborter i förordningen (2001:707) om patientregister hos . Det innebär att har möjlighet att ta in personnummer och andra personuppgifter i samband med aborter till patientregistret. Uppgiftsskyldigheten till gäller . svarade socialminister (S) på en interpellation om upprätthållande av abortlagstiftningens intention (ip. 2016/17:614). Ministern svarade bl.a. följande: har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att abortlagstiftningens intention upprätthålls så att inga som kan överleva utanför livmodern aborteras. Kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter är grundläggande för den svenska feministiska regeringen. En central rättighet är den att själv bestämma över sin kropp, sin sexualitet och sitt barnafödande. I har vi en stark aborträtt som regeringen står upp för. En del av denna ordning är att efter utgången av artonde havandeskapsveckan får abort utföras endast om lämnar kvinnan tillstånd till åtgärden. Sådant tillstånd får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger för aborten. Det framgår tydligt av abortlagen att tillstånd att utföra en abort inte får lämnas om det finns anledning att anta att fostret är livsdugligt. Det ligger på rättsliga råd att göra dessa bedömningar. Frågan om tidsgränsen för sena aborter rymmer ett flertal svåra medicinska och etiska frågeställningar. Regeringen står bakom abortlagstiftningens nuvarande konstruktion, inom vilken tidsgränsen för sen abort inte blir föremål för politiska bedömningar. Vidare kan konstateras att det är Inspektionen för vård och omsorg som har tillsyn över hälso- och sjukvården och dess personal och granskar att de följer lagar och andra föreskrifter. Jag noterar slutligen att har bjudit in till ett möte med anledning av diskussionerna om sena aborter med avsikt att inleda en dialog mellan professionsgrupper och det rättsliga rådet. Jag ser positivt på att en dialog initierats och avser att följa utvecklingen. Jag ser ingen anledning till att vidta några åtgärder på området. Svar på skriftlig fråga svarade statsrådet (S) på en skriftlig fråga om abortregister (fr. 2016/17:77). Statsrådet svarade följande: har frågat mig hur sjukvården ska bemöta kvinnor som inte vill att personuppgifter registreras vid abort – är det min och regeringens mening att de ska nekas ingreppet? Till att börja med låt mig tydliggöra ett vanligt förekommande missförstånd. Det finns inget beslut om något separat abortregister. Det aktuella regeringsbeslutet handlar om att ett undantag att registrera vissa uppgifter kopplat till abort tas bort i förordningen om patientregister hos . Abort är en av de vanligaste medicinska behandlingarna i och för regeringen en självklar del av hälso- och sjukvården. Därför behöver samma underlag finnas för kvalitetsutveckling och medicinskt förbättringsarbete som också finns för annan vård. Att vissa uppgifter om abortvård ska få registreras i patientregistret är en naturlig följd av detta. Vid tillkomsten av hälsodataregistren beslutade regeringen att personuppgifter skall få registreras i hälsodataregister oberoende av den enskildes samtycke. Vissa hälsoproblem är av den arten att de måste studeras på ett mycket stort – i princip rikstäckande – material. Vetskap om olika samband, t.ex. sällsynta sjukdomar och effekter av biverkningar, kan i vissa fall erhållas endast genom studier över längre tidsperioder och med tillräckligt stort underlag. Ett bortfall av uppgifter beträffande vissa individer bedömdes kunna äventyra registrens användbarhet. är mycket säkert. Det är ett av de fem hälsodataregister som hanteras av . I hälsodataregistren finns uppgifter som – i likhet med uppgifter som har samband med abort – kan upplevas som mycket integritetskänsliga. Uppgifterna som finns i hälsodataregistren omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen. Enligt denna bestämmelse är sekretessen absolut, vilket innebär att uppgifterna inte får lämnas ut. Undantag från sekretess finns när det gäller uppgifter som behövs för forskning och statistikändamål och uppgifter som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde. I dessa fall kan uppgifter lämnas ut om det står klart att de kan röjas utan att den enskilde individen som uppgifter rör eller någon närstående lider skada eller men. lämnar bara ut data till forskningsprojekt med villkoret att det finns tillstånd från forskningsetisk nämnd. Därefter gör en oberoende prövning enligt offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser. Det finns inga kända fall där information om enskilda har hamnat i felaktiga händer under de patientregistret har funnits. Beslutet som fattats av regeringen innebär således att vissa uppgifter om utförda aborter får registreras i patientregistret på samma sätt som för annan hälso- och sjukvård. Utvidgningen av uppgiftsskyldigheten innebär en rapportering av redan befintliga data från ordinarie dokumentation i patientjournalen till patientregistret. Detta innebär inte någon förändring i huruvida vårdpersonal en enskild kvinna möter kan se om kvinnan har genomgått abort eller inte, eller någon förändring i hur abort registreras i patientjournaler, vilket sker . Även om beslutet att utvidga uppgiftsskyldigheten till patientregistret inte har någon koppling till de situationer där hälso- och sjukvårdspersonal har hanterat personuppgifter i strid med lagstiftningen är det givetvis oerhört angeläget att vården respekterar de lagar som finns till skydd för den personliga integriteten och också har bra rutiner för när brott begåtts. Avslutningsvis vill jag understryka att regeringen under beredningen av beslutet tagit stor hänsyn till ärendets integritetsaspekter och den oro som funnits. Vidare har beslutet föregåtts av noggranna integritetsanalyser som även har behandlats och diskuterats av etiska råd. Vid remissbehandlingen av ärendet ställde sig i princip samtliga remissinstanser såsom , landstingen, Kvinnolobby och hälso- och sjukvårdsprofessionerna bakom förslaget. I abortlagen finns bestämmelser om abort och att aborter efter utgången av den 18:e havandeskapsveckan får utföras endast om ger sitt tillstånd till det. Sådant tillstånd får lämnas endast om det finns synnerliga skäl för aborten, och det får inte lämnas om det finns anledning att anta att fostret är livsdugligt. Utskottet noterar vidare Smers arbete med att ta fram en etisk analys av frågan om livsuppehållande insatser vid sena aborter. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2017/18:3750 (KD) yrkande 78 och 2017/18:3866 (KD). Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller motionerna 2016/17:2626 (C), 2017/18:258 (C) och 2017/18:482 (S) yrkande 2 bör ta något initiativ. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könsstympning. Jämför reservation 66 (M) och 67 (V). I kommittémotion 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot könsstympning och oskuldskontroller av flickor och kvinnor. Ett liknande förslag finns i motion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 24. I motion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att säkerställa att vårdsektorn följer lagen bl.a. när det gäller s.k. oskuldskontroller. En likalydande begäran finns i motion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 21. I motion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att behovet av att nå könsstympade inom vården bör utredas. I motion 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att s.k. oskuldskontroller möjligt bör förbjudas. I motion 2017/18:1025 av (KD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten för drabbade av könsstympning att söka stöd anonymt. I motion 2016/17:2796 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att se över rådande lagstiftning om könsstympning. I motion 2017/18:823 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning. Av lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor framgår att ingrepp i de kvinnliga yttre könsorganen i syfte att stympa dessa eller åstadkomma andra bestående förändringar av dem (könsstympning) inte får utföras, oavsett om samtycke till ingreppet har lämnats eller inte (1 §). Den som bryter mot bestämmelsen kan dömas till fängelse i högst . Om brottet har medfört livsfara, allvarlig sjukdom eller i annat fall inneburit ett synnerligen hänsynslöst beteende ska det bedömas som grovt. Straffet för grovt brott är fängelse i lägst och högst (2 §). I 2 kap. 6 § RF finns ett uttryckligt skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp. Av Grundlagarna (m.fl., tredje upplagan) framgår att bl.a. läkarundersökningar avses (s. 109). Enligt 6 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska hälso- och sjukvårdspersonal utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Motioner om könsstympning behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet hänvisade till länsstyrelsernas och särskilt i läns fortsatta uppdrag om könsstympning och till det arbete som pågår vid . Motionsyrkandena avstyrktes (s. 57, två reservationer från SD och V). Bakgrund och pågående arbete gav regeringen i uppdrag till att ta fram förslag som ska ingå i en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor (S2017/06724/JÄM). I uppdraget ingår att göra en inventering av pågående insatser inom området och se över vilka stödbehov som finns hos flickor och kvinnor som är i riskzonen för könsstympning eller har blivit könsstympade, hos anhöriga och bland berörda yrkesgrupper. får i uppdrag att ta fram förslag inom områdena socialtjänst, elevhälsa samt hälso- och sjukvård. Samtliga länsstyrelser fick i uppdrag att inom sina respektive län stödja genomförande och uppföljning av regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026 (Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, skr. 2016/17:10). Med mäns våld mot kvinnor avses bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck med skiftande uttryck som barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning av kvinnor och flickor. I uppdraget till länsstyrelserna ingår bl.a. att inom sitt län bistå kommuner och landsting genom kunskap och metodstöd i arbetet med mäns våld mot kvinnor samt att främja samverkan mellan dessa. Genom regeringsbeslut lämnades ett uppdrag till i (S2017/07421/JÄM delvis) att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor (hedersvåld m.m.). I uppdraget ingår bl.a. att driva en stödtelefon för rådgivning till yrkesverksamma i ärenden som rör barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld m.m., att på sin webbplats tillhandahålla samlade aktuella upplysningar för olika yrkesgrupper om hedersvåld m.m., regelverk och stödinsatser inklusive yrkesanpassade råd samt utvärderingar på området och att bidra till att stärka övriga länsstyrelsers förmåga att främja utvecklingen av insatser mot hedersvåld m.m. I uppdraget ingick vidare att redovisa förslag som kan tas in i en nationell handlingsplan mot könsstympning av kvinnor och flickor, och detta redovisades . Uppdraget i sin helhet ska redovisas samlat . har tagit fram handledningsmaterial för samhällskommunikatörer som arbetar med att utbilda nyanlända om det svenska samhället (Om könsstympning av flickor och kvinnor – ett handledningsmaterial), ett kunskapsstöd om vård, behandling och om förebyggande arbete för hälso- och sjukvårdens personal (Kvinnlig könsstympning – ett stöd för hälso- och sjukvårdens arbete) och en webbutbildning med fokus på bemötande för i första hand sjuksköterskor, barnmorskor och läkare. Könsstympning är en allvarlig kränkning av flickors och kvinnors rättigheter och integritet. Utskottet noterar och ser mycket positivt på att länsstyrelserna och särskilt i fått fortsatta uppdrag om könsstympning. Därtill kommer de redovisade regeringsuppdragen från och i om att ta fram förslag som kan ingå i en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. När det gäller frågor om oskuldskontroller kan utskottet konstatera att var och en genom regeringsformen är skyddad mot påtvingade läkarundersökningar och att hälso- och sjukvårdspersonal enligt lag ska utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Sammantaget anser utskottet att det inte finns något skäl för att ta något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:2796 (S) yrkande 4, 2016/17:3037 (C) yrkande 21, 2016/17:3078 (M) yrkande 24, 2017/18:823 (S), 2017/18:1025 (KD) yrkande 6, 2017/18:2940 (V) yrkande 15, 2017/18:3129 (M) yrkande 7, 2017/18:3186 (V) yrkande 11 och 2017/18:3789 (C) yrkande 24. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om medicinsk åldersbedömning. I motion 2017/18:1257 av Finn (M) föreslås ett tillkännagivande om att analysera om dagens teknik för att göra medicinska åldersbedömningar sker på för svag, eller rent av felaktig, grund. Motionären ifrågasätter bl.a. det vetenskapliga underlaget för magnetkameraundersökning av knäleden i åldersbestämmande syfte och anför att en omvärdering av åldersbestämningsmetod bör utredas skyndsamt. Bakgrund och pågående arbete lämnade – Metoder för radiologisk åldersbedömning – En systematisk översikt. I sammanfattningen sägs att aktuell forskning visar att undersökning med magnetkamera kan minska risken för att barn bedöms som vuxna jämfört med traditionell röntgen, samt att åldersbedömningar med icke-radiologiska metoder saknar vetenskapligt stöd. Vidare nämns att röntgen med magnetkamera av knäled uppvisade en tydligt minskad risk att missta ett barn för att vara vuxen jämfört med röntgen av tänder och röntgen av hand/handled. En pilotstudie föreslogs undersöka hur kombinationen av fyra tillväxtzoner i knäled och fotled undersökta med magnetkamera kan förbättra åldersbedömningen för 18-årsgränsen. gav regeringen i uppdrag till att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar av 18-årsgränsen för bl.a. asylsökande. Uppdraget ska ske utifrån utgångspunkten att metoden ska vara vetenskaplig, tillförlitlig och etisk. Detta kan ske genom att t.ex. låter en extern uppdragstagare genomföra en sådan studie. Uppdraget ska samordnas med det arbete som görs inom ramen för det uppdrag som () har fått i fråga om medicinska åldersbedömningar (Ju2016/03931/Å). Uppdraget ska, efter beslut om förlängning, slutredovisas . Av webbplats framgår () att myndigheten parallellt med det ovannämnda uppdraget arbetar med att uppdatera den systematiska översikten eftersom det kommit ny forskning på området. Enligt myndigheten har statistiker vid olika lärosäten ifrågasatt delar av de statistiska beräkningarna i rapporten. Av webbplats framgår vidare () att har gjort en ny bedömning av den systematiska översikten om metoder för åldersbedömning . Rapportens slutsats, att magnetkamera är en lovande metod som bör studeras vidare, kvarstår enligt myndigheten. Däremot behöver beräkningarna förtydligas och metodvalet beskrivas utförligare. ger alltså högskolornas statistiker rätt i att det var fel att skriva att myndigheten beräknat risken för att ett barn misstas som vuxen, när det i själva verket handlade om sannolikheten för att de som bedöms ha moget knä (i det näst högsta benmognadsstadiet) är barn. Den sannolikheten är för pojkar och för flickor. Rapporten kommer att revideras med tydliga skrivningar. gav regeringen i uppdrag att utifrån aktuell forskning och beprövad erfarenhet med stor skyndsamhet påbörja genomförandet av medicinska åldersbedömningar av bl.a. asylsökande och öka förmågan och kapaciteten på området. skulle RMV redovisa hur medicinska åldersbedömningar görs och beskriva hur sådana ska genomföras och processen för dessa. Redovisningen skulle även belysa hur andra länder arbetar med medicinska åldersbedömningar (Ju2016/03931/Å). Av RMV:s återrapportering framgår att medicinska åldersbedömningar i asylärenden bygger på en sammantagen bedömning av två undersökningar: röntgenundersökning med joniserande strålning av visdomständer (panoramabild) och en magnetkameraundersökning av lårbenets nedre del (MR-knä). Bildtagning och två oberoende analyser av respektive bilder skulle göras av externa kliniker. RMV avsåg att utifrån resultatet av dessa undersökningar göra en medicinsk åldersbedömning med hjälp av en standardiserad matris. En rättsläkare inom RMV avger sedan ett rättsmedicinskt utlåtande om ålder i form av en sannolikhetsbedömning i textform. Vid åldersbedömningarna ska svar ges på om det är mer sannolikt att en sökande är än under. Det framgår vidare att RMV hade genomfört studiebesök i , , , och och skaffat information om hur man där går till väga för att genomföra medicinska åldersbedömningar. RMV började sedan göra medicinska åldersbedömningar i asylärenden . Enligt uppgift från RMV gjorde myndigheten ett uppehåll med att till skicka utlåtanden över medicinska åldersbedömningar när det gällde flickor. beslutade att stoppa handläggningen i ärenden som rör flickor som genomgått medicinsk åldersbedömning. I ett pressmeddelande redogjorde RMV för en kvalitetsgranskning av bedömningen av knäleden hos ensamkommande asylsökande. Två specialister i barnradiologi har granskat MR-bilderna i 209 ärenden där knäleden bedömts vara mogen. I 187 av ärendena (89,) är RMV:s leverantörer och sakkunniga radiologer eniga i sin bedömning. RMV följer den vetenskapliga utvecklingen inom området medicinska åldersbedömningar och gör löpande kvalitetsuppföljningar. Av pressmeddelandet framgår vidare att RMV inte ser någon anledning att ändra sina metoder och att MR-knä och röntgenundersökning av visdomständer enligt RMV:s bedömning är bra metoder utifrån uppdraget att bedöma barn som barn och vuxna som vuxna. Av ett pressmeddelande framgår att RMV återupptar medicinska åldersbedömningar för flickor. Enligt myndigheten visar analys av det vetenskapliga underlaget att knäleden hos flickor mognar tidigare än vad som har varit känt. Det gör att en bedömning av 18-årsåldern i vissa fall inte kan göras. RMV gör inga nya bedömningar av de utlåtanden för flickor som gjordes och skickades till . I ärenden där bedömer att det behövs finns möjlighet att begära kompletterande yttranden om redan utfärdade utlåtanden från RMV. RMV:s analys ger inte anledning till några förändringar när det gäller utlåtanden för pojkar. Utskottet noterar uppdrag att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar av 18-årsgränsen för bl.a. asylsökande och det arbete som i övrigt pågår när det gäller medicinska åldersbedömningar i asylärenden. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:1257 (M), utan den bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om estetiska behandlingar. Jämför reservation 68 (M). I kommittémotion 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att överväga tillståndsplikt för vissa verksamheter som erbjuder kroppsbehandlingar. I motion 2016/17:1255 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att ögonoperationer i fortsättningen ska lyda under hälso- och sjukvårdslagen. I motion 2016/17:1306 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att säkerheten för patienter kraftigt skulle försämras om refraktiv kirurgi blev en konsumenttjänst. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att refraktiv kirurgi för patientens bästa ska sortera under hälso- och sjukvårdslagen. I motion 2017/18:1717 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett fungerande konsumentskydd. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om krav på utförares försäkringsskydd, och i yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att klargöra gränsdragningar för verksamheter som erbjuder estetiska kroppsbehandlingar. I motion 2017/18:1810 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att riskfyllda injektionsbehandlingar med fillers endast bör få utföras av legitimerad medicinsk personal eller av certifierade salonger som, efter genomgången utbildning, godkänts av . I motion 2017/18:821 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över regelverket för estetiska behandlingar så att de alltid ska genomföras av legitimerade läkare. Bakgrund och pågående arbete (S 2014:12) överlämnade betänkandet Kropps-behandlingar – Åtgärder för ett stärkt konsumentskydd (SOU 2015:100) till . I syfte att stärka skyddet för den enskilde föreslår utredningen en ny lag om kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Förslaget innebär bl.a. att man – avgränsar vissa behandlingar till särskilda yrkesgrupper – inför tillståndsplikt för de verksamheter som erbjuder kroppsbehandling i syfte att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk – utser kommunen och Inspektionen för vård och omsorg () till behöriga tillsynsmyndigheter – upprättar ett nationellt register över verksamheter med tillstånd. Utredningen föreslår vidare en nationell och webbaserad informationstjänst med oberoende information om kroppsbehandlingar som syftar till att förändra utseendet och som kan innebära en betydande hälsorisk. Betänkandet remitterades, och efter avslutad remiss lämnade regeringen i regleringsbrevet ett uppdrag till att utreda om estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker ska omfattas av samma skydd för den enskilde som gäller för andra behandlingar enligt hälso- och sjukvårdslagstiftningen och hur detta i så fall ska regleras. Inom uppdraget ska myndigheten precisera vilken typ av behandlingar som kan anses kräva medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker. ska vidare utreda om vissa av dessa estetiska behandlingar inte ska få utföras av någon annan än hälso- och sjukvårdspersonal. Myndigheten ska även utreda i vilken mån personskador som uppstått i samband med estetiska behandlingar som kräver medicinsk kompetens och som kan innebära betydande hälsorisker ska omfattas av patientskadelagen (1996:799) och vilka övriga försäkringslösningar som behövs för att ge personer som drabbats av sådana skador ett fullgott skydd. ska analysera förslagens förväntade konsekvenser för patienter, vårdgivare, landstingen och staten. ska inom ramen för uppdraget samråda med . Uppdraget ska redovisas . Refraktiv kirurgi innebär att brytningsfel i ögat behandlas antingen genom laserbehandling eller genom att ögats lins byts ut mot en konstgjord lins. gjorde bedömningen att sådana ögonoperationer som alltså genomförs utan att det primärt finns någon medicinsk indikation inte kan anses omfattas av hälso- och sjukvårdsbegreppet.