bet · H501TU6 · 2018-02-22 00:00:00 — Vi vill påpeka att ökningen av antalet operatörer på spåren har lett till sämre information och svårare överblickbarhet. Vi anser inte att resenärerna ska behöva fundera på vad eller vem som orsakat förseningen, utan de efterfrågar att så snabbt som möjligt få korrekt information om t.ex. tidsförluster och om vilka åtgärder som vidtagits för att minimera skadan, t.ex. ersättningstrafik, rätt till ersättning m.m. Därför anser jag att informationsinsatserna till resenärerna bör förbättras och samordnas i enlighet med det som anförts ovan. Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. , punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 4. Jag vill framhålla att tydliggör att privata vinstintressen står i konflikt med att bedriva infrastruktur med störst samhällsnytta och med resenären i centrum. är det första och hittills enda större nationella infrastrukturprojekt som genomförts i offentlig-privat samverkan (OPS) och togs i drift 1999. Jag vill påtala att detta har resulterat i att biljettpriserna är så högt satta att många i stället väljer att resa med bil eller buss, vilket leder till att utsläppen av växthusgaser blir avsevärt högre än om fler valt att åka med Express. Jag vill vidare peka på att antalet resenärer på sträckan enligt har varit lägre än vad som förutsågs i de prognoser för resandeutveckling som låg till grund för beslut om . VTI () har på uppdrag beräknat vilken potentiell samhällsnytta som skulle kunna realiseras vid andra nivåer på biljettpriset. Beräkningarna bygger på ett antagande om att priset för att färdas med Express skulle motsvara priset för motsvarande tjänst från Flyghavn till , dvs. ett pris som är lägre än dagens enkelbiljett som kostar vid fullt pris. Detta skulle enligt VTI kunna öka resandet med Express för tjänsteresor respektive för privatresor. Det skulle ge en ökning av resandet med Express som uppgår till 1,2 miljoner resor . Jag vill därmed framhålla att en radikal omläggning av prispolitiken skulle ha en betydande potential att förbättra både resenärernas situation och minska klimatpåverkan från transporterna. Vi i anser att ett överförande av trafikeringen på till staten skulle innebära större möjligheter att nå samhällsekonomiska och samhällspolitiska mål. Jag kan tyvärr konstatera att regeringen inte har visat något intresse för att ta initiativ i en sådan riktning. Ett första steg bör enligt min uppfattning vara att offentliggöra vad ett överförande av trafikeringen på till staten skulle kosta. Jag anser därför att regeringen bör offentliggöra statens kostnad för att med optionsrätt lösa ut A-train som operatör och överta ansvaret för driften på . Det jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:105 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en sammanhållen nattågstrafik i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:509 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt, enhetligt biljettsystem i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:552 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta tågtrafiken på prissättas på samma premisser som tågtrafik i övrigt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:647 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell rullstolstaxi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:654 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utse försökslän för en pilotstudie av en kundvalsmodell i kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:765 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:768 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra till ett pilotlän för självkörande fordon inom kollektivtrafik på landsbygd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1142 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att ges företräde till kommersiell persontrafik på stambanorna och att övriga aktörer ges tillgång i mån av kapacitetsutrymme, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ AB:s trafikerings- och företrädesrätt på länsgränsöverskridande sträckor bör återinföras och ägardirektivet ändras så att trafikeringsrätten för också innebär en skyldighet att genom plikt upprätthålla en väl fungerande kollektivtrafik på järnväg i hela landet, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör offentliggöra statens kostnad för att med optionsrätt lösa ut A-Train som operatör och överta ansvaret för driften på och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra och samordna informationsinsatser till resenärerna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på handlingsplan för hur mål om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken samt fördubblat antal resor ska realiseras och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av lämpliga styrmedel, inkluderande stadsmiljöavtalet, för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet i enlighet med erfarenheter från Freiburgmodellen, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att en översyn genomförs av möjliga åtgärder som sänker taxorna i kollektivtrafiken och stärker kollektivtrafikens konkurrenskraft när det gäller resekostnaden för motsvarande resor med personbil och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att analysera behov av nationella åtgärder för att stärka kostnadseffektiviteten i resandeökningen inom den lokala och regionala kollektivtrafiken för att nå fördubblingsmål och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar minskat behov av att äga egen bil samt ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att tydligare, genom uppdrag till myndighet eller genom förslag på lagändring, tillgodose att krav på full tillgänglighet definieras, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kollektivtrafikmyndigheterna ger information om vilka linjer som är tillgänglighetsanpassade för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör genomföras angående hur ökad tillförlitlighet samt stärkt resegaranti kan åstadkommas för resande inom färdtjänsten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1509 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighet på nattåg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1588 av Per Klarberg m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka intrångsskyddet från passagerarutrymmet in till lokförarens hytt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pausa införandet av ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att passagerartåg med enbart en tjänstgörande lokförare ombord ska förbjudas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1685 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om riskerna med ERTMS och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla ATC-2 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om signalsystem för internationell järnvägstrafik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2044 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett stimulansbidrag till kommuner för tillgänglighetsanpassning inom kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2108 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett gemensamt betalningssystem i form av en applikation eller kort bör inrättas för kollektivtrafiken och att kollektivtrafiklagen bör kompletteras med att alla som ska tillåtas sälja kollektivtrafik måste ansluta sig till det gemensamma betalsystemet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra kollektivtrafiklagen och införa ett krav på att det ska upprättas ett nationellt tågtrafikförsörjningsprogram, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att modernisera kollektivtrafiklagen så att de regionala trafikmyndigheterna ska ge alla kollektivtrafikanter som så önskar kombinerad mobilitet som ett alternativ, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2144 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid den pågående översynen av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster bör säkerställa rätt till färdtjänst över nationsgränserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2200 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska möjligheten att vidta ytterligare åtgärder för att minska problemet med spårspring och öka säkerheten på våra järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2599 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka resenärernas möjlighet att påverka för att uppnå ett ökat kollektivtrafiknyttjande och därmed främja hushållens konsumtion av mer hållbara transporttjänster, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2748 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anropsstyrd kollektivtrafik med taxi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i kollektivtrafiklagen så att ett gemensamt betalsystem ska inkludera taxi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2785 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om SJ:s samhällsuppdrag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av gemensamma biljettsystem och rabattkort och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förstatligande av järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3057 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag till nollvision för tågtrassel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3139 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att förtydliga färdtjänstregler och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3421 av m.fl. (M): 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över bedömning och beslut om färdtjänst och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tillgängligt transportsystem och tillkännager detta för regeringen. 3.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett jämställt transportsystem och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser kollektivtrafik. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell mobilitetsplan och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöburen kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för kollektiv- och närtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ett ökat och mer jämställt nyttjande av kollektivtrafiken i syfte att minska klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. 20.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder ska vidtas för att säkerställa att längre och tyngre lastbilar och tåg skyndsamt tillåts på ett tillräckligt, funktionellt och sammanhållet väg- och järnvägsnät i hela och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser längre och tyngre tåg. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att pausa införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att drift och underhåll av väg och järnväg även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhållet och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna för längre godståg och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samarbete med tågoperatörerna bör arbeta fram en åtgärdsplan för att minska antalet personolyckor på järnvägsspår och försvåra för obehöriga att beträda spåren och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om båtpendling och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om investeringar till kollektivtrafik på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att liksom övriga medlemsländer skyndsamt implementerar det fjärde järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av bötesbeloppen och andra typer av preventiva åtgärder mot s.k. plankning i syfte att minska fusket och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om notoriska tjuvåkare kan stängas av från kollektivtrafiken , och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att differentiera banavgifterna ytterligare i syfte att få fler att välja tåget och optimera utnyttjandet av järnvägen över dygnets genom att banavgifterna på vissa tider av dygnet blir lägre än de är , och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett system för regressrätt på järnvägen i syfte att ge transportörerna en möjlighet att från infrastrukturförvaltaren återkräva ersättning som de blivit skyldiga att betala på grund av problem med infrastrukturen, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör agera för att stärka roll gentemot de regionala kollektivtrafikmyndigheterna när det gäller att stötta dessa i framtagande av regionala trafikförsörjningsprogram, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att bredda kollektivtrafikplaneringen i enlighet med begreppet mobility as a service, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett nationellt trafikförsörjningsprogram för järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det finns en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att stärka förutsättningarna för den kommersiellt organiserade persontrafiken på järnvägen med utgångspunkt i förslaget i SOU 2015:110 En annan tågordning – bortom järnvägsknuten, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja en fortsatt konkurrensutsatt marknad för underhåll av järnvägen genom att försöket med att återförstatliga delar av densamma avbryts som fortsätter att följa upp och besiktiga underhållet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av konkurrensneutral tillgång till digital infrastruktur kopplat till biljett- och betalningssystem i kollektivtrafiken för ökad effektivitet och tillkännager detta för regeringen. Jag står bakom samtliga av och Alliansens gemensamma reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservationerna 1 och 3. Jag kommer i mitt anförande att beröra de mer direkta järnvägsfrågorna, medan min kollega senare kommer att tala om kollektivtrafiken. En väl fungerande järnväg är viktig för att människor ska kunna ta sig till och från arbetet, till fritidsaktiviteter eller för att resa i vårt land. Den är också avgörande för att företag och industri ska få sina varor levererade och i längden för tillväxt och konkurrenskraft. Svensk järnväg är svårt eftersatt. När regeringen tillträdde var tonläget högt. problem skulle åtgärdas dag ett, lovade socialdemokrater i valrörelsen. är problemen fortsatt stora. kunde vi höra rapporter om 43 000 besiktningsanmärkningar som väntar på att åtgärdas. Människor fryser på perronger i väntan på tåg som inte kommer eller som kommer sent. Det gäller inte bara en snöig dag som denna - problemen med nedrivna kontaktledningar eller andra underhållsbrister är vardag för den som pendlar. Detta duger inte. har underhållet av svensk järnväg varit eftersatt, kanske för att det har varit roligare att klippa band än att ta hand om det vi redan byggt. Det är feltänkt. Därför fördubblade alliansregeringen anslagen till järnvägsunderhållet. Denna politik måste fortsätta, och tiden då politiken tummade på underhållet måste vara förbi. vill både bygga ut och underhålla järnvägen. Vi måste ta ansvar för och underhålla den järnväg vi har. Men det är trångt på spåren, och det behövs ny kapacitet. Att få ordning på svensk järnväg måste vara prioriterat. Därför matchar vi varenda krona som regeringen lägger på järnvägsinvesteringar. Men allt är inte pengar. Styrning och effektivitet är lika viktigt. De pengar vi satsar måste ut i spåren, och vi måste få så mycket järnväg som möjligt ur varje satsad skattekrona. Det är därför oroväckande att regeringen nu föreslår att stora delar av det underhåll som utförs på vår järnväg ska återföras till statlig regi. Jag tycker att det är rimligt och klokt att återfår besiktningsansvaret och att man har full koll på den järnvägsanläggning som man basar över. Men det är inte lika rimligt att kräva att allt underhåll och alla insatser som görs på järnvägen måste ske i samma organisationsform. Det står i strid med mycket av den forskning som finns på området om vad som är effektivt och bidrar till innovation i järnvägssystemet. Det går också stick i stäv med den utredning som på över 1 000 sidor har analyserat järnvägens problem och lösningar men som regeringen vägrar att gå vidare med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Vi har haft denna debatt förut, och jag återkommer till att det är olyckligt att man inte tar till vara den gedigna utredning som har gjorts. Om vi är överens om att allt inte bara handlar om pengar borde vi också på allvar vilja få bukt med järnvägens organisatoriska utmaningar. och Alliansen lyfter fram flera förslag och idéer i betänkandet. Det handlar som sagt om att få ordning på järnvägens organisation och om att möjliggöra för längre och tyngre godståg så att vi kan få mer effektiva järnvägstransporter. För handlar det om att undersöka möjligheterna att ha ett nationellt trafikförsörjningsprogram där vi på ett tydligare sätt än tar ett strategiskt grepp om hur vi vill använda vår järnväg, vilken trafik som ska prioriteras och hur. Jag tänker inte fördjupa mig i de olika förslagen, men jag kan konstatera att det finns mycket att göra utöver rena monetära insatser för att se till att vi får ordning och reda på svensk järnväg. ska regeringen fatta beslut om nästa nationella transportplan. Då tas beslutet om vilka investeringar som ska göras i järnvägen de kommande tolv åren. Eftersom regeringen, inte , äger beslutet är det många som undrar vad regeringen egentligen vill. Jag välkomnar att vi är överens om att satsa på svensk järnväg, och matchar varenda krona regeringen lägger. Men jag är bekymrad över att regeringen inte har presenterat vare sig en tidsplan eller finansiering för de höghastighetsbanor man vill bygga. Dagens förslag innebär färdiga banor 2095 - en klen tröst för alla människor som är beroende av järnvägen . När säger att man ska låna säger infrastrukturministern att det inte finns några gratisluncher men att han ska vända på varje sten. Vad betyder det? Vill även Socialdemokraterna låna 200 miljarder? Jag tvivlar på det, och då finns inga pengar till en snabb utbyggnad. Vad är resultatet av att ministern nu vänder på varje sten? Det börjar bli dags att ge besked. prioriterar att lösa järnvägens problem genom underhåll och nya spår, men vi kommer också alltid att värna skattebetalarnas pengar. Så tar vi ansvar både för hållbara, pålitliga transporter och för en ekonomi som går ihop. I detta anförande instämde (M). ska vi debattera ett av de viktigaste områden som finns, det vill säga infrastrukturen. Samtliga medborgare ställer sig frågorna: Var är jag? Vart ska jag? Hur tar jag mig dit? Många tar sig dit med hjälp av järnvägen. När vi nu är inne på järnvägen kan man inte låta bli att diskutera höghastighetsjärnvägen. lanserades av den förra alliansregeringen . Det kallades Sverigebygget. Prislappen för höghastighetsjärnvägen var då . Jag blev lite nyfiken på detta och gjorde ett studiebesök i , eftersom av världens höghastighetsjärnvägar finns i . Där har man expertkunskapen. Jag gjorde en resa mellan och - en resa . Det tåget gjorde ett stopp på resan i en stad som heter med 10 miljoner invånare. Man får då lite perspektiv, det vill säga att man gör ett uppehåll i en stad som har lika många invånare som hela . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Efter mitt besök i fick jag besök av en kinesisk delegation i .