bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i som syftar till att förbättra kommunernas beredskap för klimatets förändring. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att antar regeringens förslag till ändringar i drivmedelslagen som syftar till att underlätta för konsumenter att göra informerade och miljöanpassade val av drivmedel. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2017/18:238 En klimat-strategi för till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen samt riktningen för det fortsatta arbetet. Med anledning av följdmotioner till skrivelsen och motioner från allmänna motionstiden /18 föreslår utskottet två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att – klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU – dubbla styrmedel inom klimatpolitiken är problematiskt och bör undvikas. Utskottet avstyrker övriga klimatpolitiska motionsyrkanden som behandlas i detta betänkande, främst med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I ärendet finns 36 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning. Proposition 2017/18:229 Miljöinformation om drivmedel. 2 yrkanden i följdmotioner. Skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för . Cirka 20 yrkanden i följdmotioner. Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och propositionernas huvudsakliga innehåll Inriktningen för svensk klimatpolitik Riskbedömning i kommunernas översiktsplan och marklovsplikt Motioner som bereds förenklat 1.Sveriges roll i det internationella klimatarbetet, punkt 1 (SD) 2.Sveriges roll i det internationella klimatarbetet, punkt 1 (C) 3.Internationella samarbetsformer, punkt 2 (M) 4.Internationella samarbetsformer, punkt 2 (SD) 5.Internationella samarbetsformer, punkt 2 (V) 6.Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna m.m., punkt 3 (V) 7.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (SD) 8.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (C) 9.EU:s klimatpolitik, punkt 4 (V) 10.Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 5 (C) 11.Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 5 (V) 12.Tilldelning av utsläppsrätter för den EES-interna flygtrafiken m.m., punkt 6 (C) 13.Inriktningen för svensk klimatpolitik, punkt 7 (S, MP, V) 14.Målen för svensk klimatpolitik, punkt 8 (SD) 15.Målen för svensk klimatpolitik, punkt 8 (V) 16.Nationellt klimatbidrag (INDC), punkt 9 (V) 17.Sverige som ett klimatföredöme, punkt 10 (M, C, L, KD) 18.Nationella åtgärder på klimatområdet, punkt 11 (SD) 19.Beräkning av klimatutsläpp, punkt 11 (M) 20.Beräkning av klimatutsläpp, punkt 12 (V) 21.Utvärdering av svensk klimatpolitik m.m., punkt 13 (SD) 22.Utvärdering av svensk klimatpolitik m.m., punkt 13 (V) 23.Klimatintegrering, punkt 14 (L) 24.Klimatanpassning, punkt 15 (L) 25.Dubbla styrmedel inom klimatpolitiken, punkt 16 (S, MP, V) 26.Kostnadseffektiva styrmedel inom klimatpolitiken, punkt 17 (M, C, L, KD) 27.Principen om att förorenaren betalar, punkt 18 (M, C, L, KD) 28.Effektiv prissättning på klimatutsläpp, punkt 19 (C) 29.Stöd till solceller m.m., punkt 20 (SD) 30.Konkurrenskraftigt jordbruk, punkt 21 (SD) 31.Växthusgasutsläpp från skogs- och jordbruksmark, punkt 22 (C) 32.Hållbara bränslen, punkt 23 (SD) 33.Främjande av svensk biogasteknik m.m., punkt 24 (SD) 34.Utsläpp från arbetsmaskiner, punkt 25 (C) 35.Miljöinformation om drivmedel, punkt 27 (C) 36.Miljöinformation om drivmedel, punkt 27 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 29 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:163 Proposition 2017/18:229 Skrivelse 2017/18:238 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut roll i det internationella klimatarbetet 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 8, 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (V) Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna m.m. 2017/18:283 av (MP) yrkande 5, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1713 av (MP). Reservation 6 (V) 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 12, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26 samt 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 7. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) Reformering av EU:s utsläppshandelssystem 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 27 och 30. Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Tilldelning av utsläppsrätter för den EES-interna flygtrafiken m.m. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 28 och 31. Reservation 12 (C) Inriktningen för svensk klimatpolitik ställer sig bakom det som utskottet anför om att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 1 och 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. Reservation 13 (S, MP, V) Målen för svensk klimatpolitik 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 15 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) Nationellt klimatbidrag (INDC) 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 16 (V) 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 8 och 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Reservation 17 (M, C, L, KD) Nationella åtgärder på klimatområdet 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 18 (SD) 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkandena 1–4. Reservation 19 (M) Reservation 20 (V) Utvärdering av svensk klimatpolitik m.m. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 20, 2017/18:3524 av (SD), 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 11. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 23 (L) 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 24 (L) Dubbla styrmedel inom klimatpolitiken ställer sig bakom det som utskottet anför om att dubbla styrmedel inom klimatpolitiken är problematiskt och bör undvikas, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 25 (S, MP, V) Kostnadseffektiva styrmedel inom klimatpolitiken 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Reservation 26 (M, C, L, KD) Principen om att förorenaren betalar 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 7. Reservation 27 (M, C, L, KD) Effektiv prissättning på klimatutsläpp 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 28 (C) Stöd till solceller m.m. 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 6 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation 29 (SD) 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 7. Reservation 30 (SD) Växthusgasutsläpp från skogs- och jordbruksmark 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 41. Reservation 31 (C) 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9. Reservation 32 (SD) Främjande av svensk biogasteknik m.m. 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 7 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 33 (SD) 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 34 (C) Riskbedömning i kommunernas översiktsplan och marklovsplikt antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) och avslår motionen. Därmed bifaller proposition 2017/18:163 och avslår motion 2017/18:2109 av (MP) yrkandena 1 och 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:319) och avslår motionerna. Därmed bifaller proposition 2017/18:229 och avslår motionerna 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 15, 2017/18:4138 av m.fl. (V) och 2017/18:4152 av m.fl. (C). Reservation 35 (C) Reservation 36 (V) lägger skrivelse 2017/18:238 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (S), (M), (SD), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:163 Nationell strategi för klimatanpassning, proposition 2017/18:229 Miljö-information om drivmedel och två följdmotioner med sammanlagt två yrkanden samt regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för och tre följdmotioner med sammanlagt 24 motionsyrkanden. Dessutom behandlas 93 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Ett antal av dessa behandlas förenklat. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Regeringen har följt Lagrådets förslag. har ratificerat om klimatförändringar (nedan klimatkonventionen) som trädde i kraft . Klimatkonventionens mål är att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Kyotoprotokollet till klimatkonventionen innehåller rättsligt bindande begränsningsåtaganden för utsläpp av växthusgaser för de flesta utvecklade länder. Den andra åtagande-perioden, vilken möjliggjordes genom den s.k. Dohaändringen som antogs , sträcker sig . har ratificerat Dohaändringen, som dock ännu inte har trätt i kraft. Vid klimatkonventionens 21:a partsmöte (COP 21) i enades världens länder om ett nytt globalt klimatavtal under klimat-konventionen (nedan ). Enligt ska den globala uppvärmningen hållas och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. trädde i kraft . har 178 av klimatkonventionens 197 parter ratificerat avtalet. Det nya avtalet innebär att länder utarbetar, meddelar och upprätthåller s.k. nationellt fastställda bidrag. Parterna ska successivt öka sina bidrag, och dessa ska förnyas . En gemensam översyn av världens samlade ansträngningar för att minska klimatpåverkan ska göras . Ett arbetsprogram för det samlade regelverket för avtalet ska beslutas i samband med klimatkonventionens 24:e partsmöte (COP 24). antog världens länder 17 nya globala hållbarhetsmål till 2030, den s.k. Att bekämpa klimatförändringarna är ett av dessa. I fråga om EU-gemensamma åtgärder ligger följande kvantitativa mål till grund för EU:s klimatpolitik, som även har stor betydelse för hur svensk klimatpolitik ska bedrivas: – antog EU:s långsiktiga mål som är att till 2050 minska utsläppen av växthusgaser med 80–jämfört med . – Till 2020 ska EU:s utsläpp minska jämfört med , andelen energi från förnybara energikällor ska öka till och energiförbrukningen ska minska . Målsättningen genomförs genom de rättsakter som antagits på EU-nivå under ett samlat klimat- och energipaket till 2020. – antog slutsatser med riktlinjer för ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030 (nedan 2030-ramverket). Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser till 2030 ha minskat med inom EU jämfört med , och förnybar energi och bättre energieffektivitet ska uppnås. Enligt beslutet ska målet gälla för hela ekonomin. Dessutom ska regler fastställas för hur växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska bokföras. Europeiska rådets slutsatser antogs före och är för låga för att nå mål. Regeringen anser därför att EU behöver höja sina klimatambitioner (skr. 2017/18:238). EU:s system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (nedan EU ETS) infördes genom och rådets direktiv /87/EG av . EU ETS innebär att utsläppstaket för energiintensiva industrier som kraftverk, stålverk och cementfabriker sänks . För varje ton koldioxid som företagen släpper ut måste de överlämna utsläppsrätter. Systemet reformerades 2009. har förhandlingar pågått om följande tre s.k. klimaträttsakter som genomför 2030-ramverket, varav en innebär ytterligare reformering av EU ETS: – och rådets direktiv (EU) 2018/410 av om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar, och beslut (EU) 2015/1814 – förslag till och rådets förordning om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken m.m., nedan LULUCF-förordningen (COM(2016) 479 final). Den slutliga rättsakten undertecknades . – förslag till och rådets förordning om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp –2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt m.m., nedan ansvarsfördelningsförordningen, alternativt ESR (Effort Sharing Regulation), för utsläppsminskningar i sektorer utanför EU ETS (COM(2016) 482 final). Den slutliga rättsakten undertecknades . Klimaträttsakterna träder i kraft och fastställer bl.a. att utsläpps-målet till 2030 ska nås genom att utsläppen inom EU ETS minskas jämfört med . Utsläppen i sektorer utanför EU ETS ska minskas . Även andra delar av EU:s lagstiftning och processer har stor inverkan på EU:s och medlems-staternas möjlighet att nå målsättningar. Enligt regeringen bör all relevant EU-lagstiftning och alla processer underlätta snarare än motverka möjligheten att nå långsiktiga klimatmål (prop. 2017/18:1 utg.omr. Vad gäller det nationella klimatpolitiska ramverket styr följande mål den klimatpolitiken: – Miljömålssystemet som består av ett generationsmål för miljöarbetet, 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till samt ett antal etappmål som anger steg på vägen till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. – Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beslutades av 1999 (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). beslutade om en ny precisering för miljömålet om att den globala medeltemperaturökningen ska begränsas till långt över förindustriell nivå, och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Den nya precis-eringen ligger därmed i linje med temperaturmålet i . – beslutade även om ett nytt etappmål som beskriver det långsiktiga klimatmålet. Enligt det nya målet ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. De kvarvarande utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För de sektorer som omfattas av ESR gäller följande etappmål: – Växthusgasutsläppen bör vara lägre än utsläppen . Regeringens ambition är att målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder. – Växthusgasutsläppen bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. – Växthusgasutsläppen bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. – har även antagit ett etappmål om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) i syfte att skapa långsiktighet och stabilitet i svensk klimatpolitik. består av följande tre pelare: – nya mål för klimatpolitiken (se redovisning ovan) – en klimatlag som lagfäster att regeringens politik ska utgå från klimat-målen – inrättandet av ett klimatpolitiskt råd som ska utvärdera regeringens samlade politik för att se hur förenlig den är med klimatmålen. Klimatlagen trädde i kraft . Av lagen följer att regeringen ska presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen som ska ge en samlad bild av regeringens klimatarbete och utgöra en utgångspunkt för det klimatpolitiska rådets granskning av regeringens klimatpolitik. Vidare ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. inrättade regeringen det som startade sin verksamhet . inrättades ett kansli för vid forskningsrådet Formas. Utsläppsutveckling och uppföljning av etappmålen till 2030 Inom EU har utsläppen av växthusgas minskat ; uppgick utsläppen inom EU:s nuvarande 28 medlemsstater till koldioxidekvivalenter. Det är lägre än 1990. Utvecklingen skiljer sig markant mellan olika medlemsstater. I uppgick utsläppen till koldioxidekvivalenter 2016, vilket kan jämföras med de som släpptes ut . Det motsvarar en minskning . I beräkningen omfattas inte nettoutsläpp och nettoupptag inom skogsbruk och annan markanvändning samt utrikes transporter. anför regeringen att dagens utsläppsnivåer är långt ifrån hållbara. De närmaste årens utveckling är enligt regeringen avgörande för om man ska lyckas nå målen i och därmed minska skadeverkningarna av klimat-förändringarna. De svenska utsläppen inom EU ETS uppgick till koldioxidekvivalenter och inom ESR till koldioxid-ekvivalenter. Av preliminära statistik framgår att de klimatpåverkande utsläppen inom gränser uppgick till . Utsläppen minskade därmed . Enligt () preliminära miljöräkenskaper var utsläppen av växthusgaser från den svenska ekonomin oförändrade jämfört med . Av SCB:s räkenskaper framgår att utsläppen från hushållen och tillverkningsindustrin minskar, men de ökar från transportbranschen. har ekonomin vuxit . SCB och har även tagit fram statistik för växthusgas-utsläpp orsakade av svensk konsumtion. påpekar att utsläppen som sker i andra länder till följd av svensk konsumtion emellertid inte kan beräknas med samma noggrannhet som de territoriella utsläppen, dvs. utsläpp inom gränser, som ingår i internationella klimat-åtaganden och rapporteras till FN. Enligt regeringen går det ändå att säga att de konsumtionsbaserade utsläppen per person är ungefär dubbelt så stora som de territoriella utsläppen samt att utsläppen i andra länder orsakade av svensk konsumtion ökat med medan de konsumtionsbaserade utsläppen inom minskat (skr. 2017/18:238). har gjort en första uppföljning av de etappmål för klimat som gäller till 2030. Det första etappmålet gäller samtliga sektorer i som omfattas av ESR. För dessa sektorer ska utsläppen vara lägre än 1990, varav kan täckas av kompletterande åtgärder. Det andra etappmålet handlar specifikt om inrikes transporter. Utsläppen från dessa (förutom flyget, som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . De senaste scenarierna över utsläpp och upptag av växthusgaser i togs fram –2017. De utgår från att styrmedel som fanns behålls under hela scenarioperioden till . Utfallet landade på 44 procents minskning av utsläppen till 2030 jämfört med i ESR, och 35 procents minskning jämfört med i transportsektorn. Nästan hälften av betinget är därmed uppfyllt, och det återstår att minska utsläppen med drygt koldioxidekvivalenter för att nå ESR-målet. För transportmålet måste utsläppen minska med drygt . Ärendet och dess beredning i beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att föreslå hur miljökvalitetsmål och generationsmål skulle kunna nås (dir. 2010:74). Beredningen antog namnet Miljömåls-beredningen. Beredningens övergripande uppdrag var att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som regeringen prioriterat. redovisade Miljömålsberedningen ett del-betänkande med förslag till etappmål och en samlad klimat- och luftvårds-strategi för (SOU 2016:47). Enligt regeringens proposition (och beslut) om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/171:MJU24, rskr. 2016/17:320) bör det klimatpolitiska arbetet utgå från ett långsiktigt, tidssatt utsläppsmål fastställt av . Delar av det klimatpolitiska ramverket regleras genom att det införs en ny klimatlag. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Vidare reglerar lagen ett planerings- och uppföljningssystem, med årliga klimatredovisningar och klimatpolitiska handlingsplaner. Lagen trädde i kraft . Regeringen har meddelat att den ska återkomma till Miljömålsberedningens andra delbetänkande i de delar som inte behandlades i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). I regeringens skrivelse En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238) behandlas beredningens förslag till strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik. Nationell strategi för klimatanpassning Ärendet och dess beredning i Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att analysera hur ansvaret fördelas mellan staten, landstingen, kommunerna och enskilda i fråga om att vidta åtgärder för att anpassa pågående och planerad markanvändning och bebyggd miljö till ett gradvis förändrat klimat. Utredningen redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2017:42) . Utredningen lämnade flera rekommendationer och förslag, varav endast några innebär lagändringar. I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning föreslår regeringen att två av utredningens föreslagna lagändringar ska genomföras. I propositionen behandlar regeringen också förslag och rekommendationer som lämnats i andra rapporter. redovisade hydrologiska institut () ett regeringsuppdrag om det arbete med klimatanpassning som skett sedan Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) lades fram. I redovisningen redovisades även återstående behov av åtgärder samt förslag på fortsatt arbete med klimatanpassning. I regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87) och i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) meddelade regeringen sin avsikt att återkomma till med en nationell strategi för klimat-anpassning. I propositionen presenteras en sådan nationell strategi. Lagrådet har yttrat sig i ärendet. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Av 4 kap. 1 § (2010:900), förkortad PBL, följer att kommunerna har ansvaret för att ny bebyggelse i detaljplaner lokaliseras till lämplig mark utifrån risken för olyckor som ras och skred eller översvämningar och erosion. När detaljplanen arbetas fram ska kommunen därför pröva om marken är lämplig för den avsedda bebyggelsen. Enligt 4 kap. 5 § PBL ska kommunen i detaljplanen ange gränser för allmänna platser, kvartersmark och vattenområden. Dessutom kan kommunen enligt 4 kap. 10 § PBL reglera markens höjdläge i detaljplanen, vilket skapar ytterligare förutsättningar för att kontrollera och styra vattnets vägar. Kommunen kan även enligt 4 kap. 16 § 1 PBL bestämma i vilken utsträckning markytan ska vara genomsläpplig för vatten, dvs. Enligt regeringen är möjligheten att stoppa planstridiga åtgärder med stöd av bestämmelsen om rättelseförelägganden i 11 kap. 20 § PBL inte tillräcklig. Vidare ska varje kommun enligt 3 kap. 1 § PBL ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Kravet på långsiktighet till-kom i syfte att stärka översiktsplanens funktion som ett strategiskt dokument.