bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör staten minska eller avveckla sitt ägande. Eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden (yrkande 9). Motsvarande yrkande förs fram i kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30. I motion 2017/18:2296 av (SD) anförs att de i räntekostnader som betalades för statsskulden i stället hade kunnat användas för samhällets övriga behov. Därför är det rimligt att intäkter till följd av försäljningar av statliga bolag går till att betala delar av statsskulden (yrkanden 1). I motion 2017/18:2931 av (M) konstateras att infrastrukturinvesteringar ofta är både omfattande och resurskrävande och att det krävs ständiga prioriteringar mellan olika projekt som behöver utföras. Motionären anser att bör se över hur man kan hitta andra alternativa finansieringslösningar för att få till stånd de investeringar som krävs. Det kan enligt motionären vara en viktig pusselbit för att möjliggöra att projekt kan bli verklighet inom en kortare tidsram än om staten själv ska finansiera hela projektet. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör låta utreda hur staten i högre grad skulle kunna låna av sig själv via för att påskynda de stora infrastrukturinvesteringar som klimatomställningen kräver (yrkande 10). Motionärerna anför också att med nuvarande statliga investeringslogik konkurrerar infrastrukturinvesteringar som direktavskrivs med löpande utgifter under utgiftstak som ofta är snålt tilltagna. För att ändra denna ordning och undvika att samhällsviktiga framtidsinvesteringar inte försenas eller uteblir bör en statlig investeringsbudget införas (yrkande 11). Innehåll och transparens i beslutsunderlag om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken I motion 2017/18:2546 av (M) anförs att det behövs en bättre samverkan mellan penning- och finanspolitiken. Ett sätt att åstadkomma detta är att ålägga regeringen att i sina ekonomiska propositioner redogöra för hur prognoser och kalkyler är gjorda utifrån förväntad penningpolitik. Motionären nämner också att en bättre samverkan mellan penning- och finanspolitiken skulle kunna åstadkommas om det fanns ett särskilt råd med uppgift att ge rekommendationer åt finansutskottet i sin uppgift att utvärdera eller att hade i uppgift att utvärdera denna samverkan. I motion 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M) anförs att regeringen bör utgå från sysselsättningsgraden i sin politik i stället för arbetslösheten och att man i budgetpropositionen ska redovisa konsekvenserna på sysselsättningen av sina reformer. I motion 2017/18:2918 av (M) anförs att samtliga riksdagspartiers förslag till statsbudget bör granskas av , då motionären menar att samtliga riksdagspartiers budgetalternativ bör vara föremål för samma granskning som regeringens budgetförslag. I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) anförs att ska närma sig euroområdet (yrkande 4). För att slå vakt om fortsatta reformer, bygga varaktiga allianser och säkra svenskt inflytande på centrala områden krävs enligt motionärerna att vårt land blir en del av euroområdet, dvs. EU:s verkliga kärna. Motionärerna anser att ett närmare samarbete med när det gäller ekonomiska frågor bör inledas , t.ex. genom att går med i bankunionen. När ett mer robust ramverk för eurosamarbetet och en tydligare demokratisk förankring finns på plats ska enligt motionärerna, efter ett ja i en folkomröstning, införa euron som valuta. Bredare välfärdsmått i den officiella statistiken I kommittémotion 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att BNP-måttet och andra ekonomiska mått är helt centrala för att följa utvecklingen och ge ramar för vad som är ekonomiskt möjligt. Ett mått som BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande. Enligt motionärerna är det bra att regeringen börjat redovisa enligt ett ramverk för välstånd som inkluderar ekonomiska, miljömässiga och sociala indikatorer. saknar motionärerna uppföljningen av människors subjektiva livskvalitet och anser att indikatorerna tar för lite hänsyn till goda relationers betydelse för livskvaliteten. Enligt motionärerna bör ett livskvalitetsindex införas i den officiella statistiken. I yttrande 2017/18:SkU8y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser utskottets beredningsområde. Yttrandet finns i sin helhet i bilaga 2 i betänkandet. avstyrker de fem partimotionerna från , . I yttrandet finns fem avvikande meningar där , tillstyrker sina respektive förslag. anför i sitt yttrande att med principen om att gemensamma investeringar för framtiden går före stora skattesänkningar kan samlade styrka öka. Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del. Vidare anser skatteutskottet att skattepolitiken ska finansiera den gemensamma välfärden och andra viktiga samhällsfunktioner. Skattepolitiken ska även bl.a. bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat anses vara grunden för hållbar tillväxt och jobbskapande. Villkoren för företagande ska vara internationellt konkurrenskraftiga, främja investeringar, ha sin grund i förutsebara regelverk och stödja en sund konkurrens. Utskottet anser att det är angeläget att motverka skatteplanering med ränteavdrag samt förbättra neutraliteten mellan finansiering med eget och lånat kapital. publicerade sin rapport finanspolitik . Med utgångspunkt i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen ska bedöma om finanspolitiken är förenlig med långsiktigt hållbara finanser och de budgetpolitiska målen. Rådet ska även bedöma hur finanspolitikens inriktning förhåller sig till konjunkturutvecklingen och utvärdera regeringens prognoser för ekonomins utveckling samt redovisningen till av de offentliga finanserna och kostnaderna för reformförslag. Rådet får dessutom analysera effekterna av finanspolitiken på välfärdens fördelning . Nedan redogörs för några av rådets bedömningar. Det ekonomiska läget och stabiliseringspolitiken Enligt rådet är den aktiva finanspolitiken procyklisk, dvs. det strukturella sparandet har minskat trots rådande högkonjunktur. Finanspolitiken kan därmed inte anses vara väl avvägd i förhållande till konjunkturen. Rådet anser att regeringen lagt för liten vikt vid överskottsmålet när det gäller att anpassa finanspolitiken till konjunkturen. Finanspolitiken borde vara mer åtstramande, dels för att minska risken för överhettning, dels för att öka det framtida utrymmet för konjunkturstabiliserande åtgärder. Till skillnad från regeringen menar att det inte finns skäl för finanspolitiken att understödja penningpolitiken. Överskottsmålet ändras från till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel . konstaterar att i ett bakåtblickande perspektiv har det nu gällande överskottsmålet inte uppnåtts. Överskottet har heller inte nått upp till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP de gångna åtta åren, skriver rådet i rapporten. När det gäller att bedöma om finanspolitiken är förenlig med överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv används det strukturella sparandet under innevarande och nästkommande år. Rådet anser att det inte föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet, vare sig med det nu gällande eller det nya målet. Därmed är finanspolitiken förenlig med överskottsmålet, anser rådet. menar dock att regeringen förefaller vara optimistisk i sin beräkning av det strukturella sparandet. Beräkningen förutsätter att jämviktsarbetslösheten blir lägre och potentiell BNP högre än vad andra prognosmakare bedömer. När det gäller utgiftstaken –2020 konstaterar rådet att de är tilltagna så att de medger betydande utgiftsökningar. Utrymmet under utgiftstaket är avsevärt större än de utgifter som med nuvarande prognoser ryms inom överskottsmålet. Om utrymmet under utgiftstaket används behöver de offentliga inkomsterna bli högre, annars förlorar utgiftstaket sin styrande funktion, anser . Enligt rådets uppfattning bör regeringen mer utförligt diskutera sin syn på den önskvärda utgifts- och inkomstutvecklingen som en del av riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Den ansvarsfördelning mellan penning- och finanspolitik som legat till grund för det finanspolitiska ramverket bör enligt rådets uppfattning inte revideras. Huvudansvaret för stabiliseringspolitiken vilar på . I normala tider bidrar finanspolitiken till stabiliseringspolitiken genom de automatiska stabilisatorerna. Undantagsvis kan penningpolitiken behöva aktivt stöd från finanspolitiken, menar rådet, t.ex. när sänkningar av styrräntan inte räcker till eller längre är möjliga. Rådet anser att regeringen i sin ramverksskrivelse bör precisera sin syn på ansvarsfördelningen. Skuldankaret och långsiktigt hållbara offentliga finanser bedömer att de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara. Vidare bedömer rådet att den offentliga bruttoskulden kommer att hålla sig inom målintervallet för skuldankaret fram till nästa översyn . Rådet resonerar om att det kan bli aktuellt att före kommande översyn av det finanspolitiska ramverket avveckla upplåning för att förstärka valutareserv. En sådan avveckling bör enligt rådet leda till en teknisk justering av skuldankarets nivå. anser att flertalet åtgärder på arbetsmarknadsområdet i budgetpropositionen är ändamålsenliga. Rådet bedömer dock att effekterna på jämviktsarbetslösheten är små och att ett omfattande arbete återstår för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden, förbättra matchningen och minska skillnaderna mellan inrikes- och utrikesfödda. Rådet bedömer vidare att regeringen inte kommer att nå sitt mål om att ska ha lägst arbetslöshet inom EU 2020. Enlig rådet är målet inte ändamålsenligt, utan borde omformuleras till separata mål som är nära kopplade till de problem som finns på den inhemska arbetsmarknaden. Rådet anser att det är positivt att sysselsättningsgraden har stigit under en följd av år, i synnerhet för utrikesfödda. Den stora invandringen medför att fler i arbetskraften har svag arbetsmarknadsanknytning. Det ställer höga krav på arbetsmarknadspolitiken framöver, skriver rådet i sin rapport. konstaterar i rapporten att även om den reala ekonomiska standarden har ökat för samtliga inkomstgrupper har fördelningen av inkomsterna blivit allt mer ojämn, både genom att de lägsta inkomsterna utvecklats svagare och de högsta inkomsterna betydligt starkare än medianinkomsten. Den viktigaste förklaringen är att kapitalinkomsterna har ökat och blivit mer koncentrerade till höga inkomstskikt. En annan förklaring är att transfereringarna inte har stigit i takt med den allmänna inkomstutvecklingen. Även strukturella förändringar har bidragit, t.ex. en ökad andel singelhushåll och fler äldre i befolkningen. Fattigdomen har minskat i . Andelen med låg materiell levnadsstandard är lägre i än i våra nordiska grannländer och väsentligt lägre än genomsnittet i EU. Relativt sett räknas dock en större andel av befolkningen som fattig jämfört med . Det beror på att de lägsta inkomsterna inte har utvecklats i takt med medianinkomsten. Enligt rådet tyder den senast tillgängliga statistiken emellertid på att utvecklingen med en stigande andel relativt fattiga kan ha brutits. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från (), (), , , och . Efter det att ekonomiska vårproposition lämnades har , , och publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet. I tabell 2.6 redovisas dessa nya prognoser tillsammans med regeringens prognos i den aktuella propositionen över det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP Strukturellt sparande är uttryckt i termer av potentiell BNP. Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , vårprognos , IMF Fiscal Monitor och Economic Outlook från . antog förslag till landspecifika rekommendationer för att hantera de makroekonomiska obalanser som identifierats i den fördjupade landrapporten för . framhåller att de höga bostadspriserna i kombination med hushållens fortsatt stigande skuldsättning utgör risker för den makroekonomiska stabiliteten. rekommenderas att ta itu med risker kopplade till hushållens höga skuldsättning genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bolån eller genom att höja fastighetsskatten. rekommenderas också att stimulera bostadsbyggandet där bristen är som störst, främst genom att ta bort strukturella hinder för byggandet, och effektivisera bostadsmarknaden bl.a. genom att göra hyressättningen flexiblare och se över kapitalvinstbeskattningen. Ekonomirapport från Kommuner och Landsting (SKL) presenterade SKL sin Ekonomirapport. Enligt rapporten har det ekonomiska resultatet i kommunerna överlag varit starkt , vilket förklaras av snabbt ökande intäkter från skatter, statsbidrag och reavinster. Landstingen och regionerna framhålls dock ha haft en svårare ekonomisk situation. Skatteunderlagets tillväxt väntas komma att dämpas . Framöver väntas hela kommunsektorn påverkas av att får allt fler yngre och äldre, medan antalet personer i arbetsför ålder inte ökar i samma utsträckning. Behovet av välfärdstjänster förväntas öka i snabbare takt än vad skatteunderlaget gör. bedömer SKL att högkonjunkturen mattas av och att antalet arbetade timmar inte fortsätter öka. Enligt SKL är kommunsektorns utgifter högre än inkomsterna. Orsaken är att kommuner, landsting och regioner nu och framöver planerar nödvändiga och stora investeringar för att bygga om och bygga nytt. Det handlar om investeringar i allt från nya förskolor och sjukhus till medicinteknisk utrustning. beräknas investeringsnivån vara dubbelt så hög som 2008. Enligt SKL:s beräkningar skulle kommunsektorn behöva av den totala sysselsättningsökningen i riket . Beräkningen utgår från att resurserna till skolan, vården och omsorgen skulle öka i takt med den demografiska utvecklingen. För att kunna tillgodose de ökade välfärdsbehoven föreslår SKL en rad olika åtgärder. • Kommunsektorn kommer att behöva rekrytera, men det krävs också nya arbetsmetoder och arbetssätt där teknikens möjligheter tas till vara för att underlätta och effektivisera arbetet. Heltid som norm och ett förlängt arbetsliv anses också kunna minska behovet av nya medarbetare. • Förenklad avtalssamverkan framhålls också som en viktig del, för att exempelvis underlätta för kommuner att utföra uppgifter för en eller flera andra kommuner, liksom en minskad statlig detaljstyrning. Nya skatteregler för företagssektorn (prop. 2017/18:245) överlämnade regeringen proposition 2017/18:245 med förslag om att ändra skattereglerna för ränteavdrag och sänka bolagsskatten och expansionsmedelskatten. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Propositionen behandlades av (skatteutskottet) i betänkande 2017/18:SkU25 och beslutade kammaren i ärendet (rskr. 2017/18:398). Extra ändringsbudget (prop. 2017/18:252) efter att ekonomiska vårproposition överlämnades till överlämnade regeringen proposition 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd till . I propositionen lämnas förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga. Regeringen föreslår även ändrade utgiftsramar och anslag till följd av lagförslagen. bereder förslag om ändringsbudget och behandlar förslaget i betänkande 2017/18:FiU49. beslutade kammaren i ärendet (rskr. 2017/18:358). I de prognoser över utgifter, statens budgetsaldo och finansiellt sparande som regeringen redovisar i den ekonomiska vårpropositionen har inte hänsyn tagits till den extra ändringsbudgeten. Enligt regeringens redovisning i den extra ändringsbudgeten beräknas utgifterna öka med ca 2018. Enligt den partiella utgiftsprognos som också redovisas i den extra ändringsbudgeten beräknas utgifterna öka med 2019 och 2020. I tabell 2.7 redovisas regeringens beräkningar av den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande till följd av förslagen i den extra ändringsbudgeten. Tabell 2.7 Extra ändringsbudget – finansiellt sparande och strukturellt sparande Procent av BNP respektive procent av potentiell BNP Finansiellt sparande ekonomiska vårproposition Finansiellt sparande i denna proposition Strukturellt sparande ekonomiska vårproposition Strukturellt sparande i denna proposition Källa: /18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd. En klimatstrategi för (prop. 2017/18:238) överlämnade regeringen skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för till . I skrivelsen presenterar regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. I skrivelsen anförs att klimat behöver integreras i alla politikområden och på alla nivåer i samhället för att styra om mot en cirkulär och biobaserad ekonomi utan utsläpp av växthusgaser. Basen är tydliga styrmedel inklusive prissättning av utsläpp. Närings-, forsknings- och innovationspolitiken behöver stödja omställningen. En handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering av transportsektorn redovisas utifrån etappmålet om att ska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom flyget) vara lägre än 2010. Vidare framhålls att behöver bli ett transporteffektivt samhälle genom samhällsplanering, fossilfria och energieffektiva fordon, fartyg och flyg som går på hållbara drivmedel samt överflyttning av transporter till järnväg och sjöfart. Utsläppen från luftfarten behöver minska och även sjöfarten behöver effektiviseras och förbättra sina klimatprestanda. Det behövs mer kunskap om möjligheterna att nå negativa utsläpp fram till och bortom 2045. Regeringen avser att tillsätta en utredning som framför allt fokuserar på ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid (inklusive biogen koldioxid) och verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder. Även det internationella klimatarbetet redovisas. driver på för ett effektivt och ambitiöst genomförande av , och utvecklingspolitiken är här en viktig del. Inom EU verkar regeringen för skärpta mål och åtgärder. Slutligen redovisas bidrag för att höja ambitionsnivån i klimatarbetet på regional nivå. Utskottet för här en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Det förslag till riksdagsbeslut som utskottet ska ta ställning till handlar om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet vill inleda med att påminna om att riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen bör ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den övergripande ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. För att utskottet ska kunna koncentrera själva budgetarbetet är det enligt utskottet viktigt att såväl vårpropositionen som oppositionspartiernas motioner utgör ekonomisk-politiska dokument av övergripande och långsiktig karaktär som till både form och innehåll tydligt skiljer sig från budgetpropositionen och de motioner som behandlas i anslutning till den. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att förutsättningarna är goda för att lösa dagens samhällsproblem och rusta välfärden inför en framtida lågkonjunktur. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg är det möjligt att bygga ett tryggt och hållbart samhälle. Stora underskott har vänts till överskott och statsskuldskvoten beräknas 2018 bli den lägsta . har angelägna reformer kunnat genomföras för att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. Utskottet håller med regeringen om att styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del och delar regeringens syn om att politiken ska styras utifrån principen om att gemensamma investeringar för framtiden går före stora skattesänkningar. Utskottet håller med skatteutskottet som i sitt yttrande konstaterar att skattepolitiken ska användas i syfte att finansiera den gemensamma välfärden och andra viktiga samhällsfunktioner och att den tydligaste omfördelningen sker genom det skattefinansierade välfärdsåtagandet. Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av en aktiv fördelningspolitik, eftersom minskade skillnader i ekonomiska villkor mellan olika grupper enligt utskottet ger förutsättningar för ett fritt och jämlikt samhälle. lämnar regeringen på uppdrag av en fördelningspolitisk redogörelse som ingår som en bilaga i den ekonomiska vårpropositionen. I den fördelningspolitiska redogörelsen analyseras inkomstfördelningen i ett historiskt och internationellt perspektiv. Enligt utskottet utgör den fördelningspolitiska analysen ett viktigt underlag vid utformningen av den ekonomiska politiken. Vidare får enligt sin instruktion analysera finanspolitikens effekter på välfärdens fördelning , och även dessa analyser anser utskottet är värdefulla i det här sammanhanget. Mot bakgrund av att regeringens politik även syftar till att stärka välståndet i bredare bemärkelse välkomnar utskottet att regeringen tagit fram kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet och följer upp dem i den ekonomiska vårpropositionen. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål uppvisar de offentliga finanserna ett överskott. Utskottet konstaterar att den starka utvecklingen av ekonomin och på arbetsmarknaden tillsammans med en ansvarsfull politik bidragit till en snabb förbättring av den offentliga sektorns finansiella sparande. Trots de högre utgifter som uppstod till följd av det mycket stora antalet personer som sökte asyl i har de offentliga utgifterna vuxit betydligt långsammare än BNP. Utskottet noterar att regeringen i vårpropositionen reviderat prognosen för det finansiella sparandet 2018–2020 jämfört med prognosen i budgetpropositionen . har sparandet reviderats upp till följd av att utgifterna i staten bedöms bli lägre . Den främsta förklaringen är reviderade volymantaganden i form av ett lägre antal nettodagar i sjukpenningen. har prognosen reviderats ned jämfört med budgetpropositionen i huvudsak till följd av att prognosen på statens skatteintäkter reviderats ned. Utskottet noterar att regeringen –2021 gör ett beräkningstekniskt antagande om att inkomster av försåld egendom, t.ex. försäljning av aktier i statligt ägda bolag, uppgår till . Vid eventuella försäljningar förs inkomsterna till budgetens inkomstsida och förbättrar därmed budgetsaldot och statens lånebehov. I de prognoser för de offentliga finanserna som regeringen presenterar i vårpropositionen har inte hänsyn kunnat tas till effekterna på det finansiella sparandet av den extra ändringsbudget med förslag om en ny möjlighet till uppehållstillstånd som regeringen överlämnade till efter den ekonomiska vårpropositionen. beslutade om den extra ändringsbudgeten (prop. 2017/18:252, bet. 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358). Jämfört med beräkningarna i vårpropositionen innebär beslut om den extra ändringsbudgeten en försämring av den offentliga sektorns finansiella sparande med 2018, vilket motsvarar av BNP. Vidare beräknas sammantaget utgifterna öka med 2019 och 2020, vilket motsvarar av BNP. Det strukturella sparandet som används vid uppföljningen av överskottsmålet försvagas med motsvarande belopp. Utskottet noterar att ändringarna i det finanspolitiska ramverket, dvs. ett överskottsmål på en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och ett skuldankare som ett komplement till överskottsmålet, tillämpas fr.o.m. den ekonomiska vårpropositionen som inleder budgetarbetet .