bet · H501KrU7 · 2018-04-13 00:00:00 — borde därför vara utgångspunkten för en satsning på demokratins historia och framtid. En stark och levande demokrati kräver kunskap på fastare grund där ett demokratimuseum, med seminarier, bibliotek och kontinuerlig kontakt med föreningsliv och framför allt skolor över hela landet är navet. Regeringen har gett i uppdrag att planera för ett migrations- och demokratimuseum. Uppfattningarna om hur detta ska kunna förverkligas verkar dock splittrade. Migrationsfrågorna förtjänar en egen institution. Förhoppningsvis blir det en utgångspunkt för museet i . Det bör därför inrättas ett demokratimuseum. Demokratins mest centrala institution är . Därför bör vara en viktig partner i ett nytt museum. bör också i övrigt uppmärksamma att det 2018 har gått blev en demokrati. Det finns all anledning att uppmärksamma den man som mer än någon annan har förtjänsten av att blev just demokratiskt. var en liberal historieprofessor och politiker som ledde en liberal-socialdemokratisk regering under de dramatiska åren 1917–1920. Av denna anledning, och många fler, anser jag att bör lyfta fram och hedra verk genom en permanent påminnelse av detta genom en byst eller liknande, samt att verk särskilt uppmärksammas . Marinarkeologiskt museum, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:96 av (SD). hittades det svenska amiralsskeppet , även kallat Makalös, utanför , utanför . Mars tros vara ett av världens mest välbevarade skepp på grund av de gynnsamma vattenförutsättningar som råder i . Amiralsskeppet byggdes på varvet i som ligger norr om . Delar av dess utrustning har redan börjat bärgats och intresset lär vara fortsatt stort för att utforska skeppet. Ungefär som amiralsskeppet hittades gjordes även ett fynd av ett vrak som bekräftats vara regalskeppet , som sänktes samma ödesdigra dag som regalskeppet , . Även detta fynd gjordes utanför i höjd med . Positionen för regalskeppet hålls fortfarande hemlig då man befarar att skeppet kan ligga utanför svenskt territorium. För att förhindra vrakplundring av Svärdet är det viktigt att en lösning hittas oberoende av om vraket ligger på svenskt vatten eller utanför. hittades det svenska regalskeppet utanför den öländska ostkusten vid Hulterstad. har det gjorts dykningar, och inte mindre än ca 30 000 föremål har bärgats från regalskeppet . Stora delar av detta arbete har bedrivits på ideell basis. Vi anser att det är hög tid att eller får ett marinarkeologiskt museum där huvuddelen av de föremål som bärgats från Kronan och det som förhoppningsvis kommer att bärgas från amiralsskeppet och regalskeppet kan ställas ut. Vi anser att dessa föremål genom sina fyndplatsers närhet till med fördel skulle kunna ställas ut på . Ett marinarkeologiskt museum skulle med fördel kunna placeras någonstans längs med utsikt över det hav som dessa skepp vilat i under århundraden, eller i anslutning till för att locka många besökare. Ett museum med denna dignitet skulle utan tvekan vara en positiv injektion för och skapa många nya arbetstillfällen. Skydd av fornlämningar, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3844 av (SD) och 2017/18:1221 av (M). Svenska arkeologer kastar amulettringar och andra urgamla fornfynd från järnåldern och vikingatiden till synes som följd av ett snedvridet marknadstänkande. Enligt en arkeolog vid finns det order från länsstyrelserna att så få fynd som möjligt ska tillvaratas och han menar att ingen i arkeologbranschen vill få ett rykte om sig som ”fyndkramare”. I en krönika i berättar arkeologen om en arkeologisk förundersökning av boplatslämningar från brons- och järnåldern inför ombygget av trafikplats på utanför . Han hänvisar till öppna arkiv (bl.a. rapport 2016:38) där det framgår att mynt, knivar, ornamenterade bleck, en ring och en vikt från vikingatiden eller tidig medeltid hamnat i kolumnen gallrade. Av kostnadsskäl gallrar man enorma mängder unika föremål, som hade sparats i en lång rad andra länder. Det är inte rimligt att kulturarvet läggs ut på entreprenad till lägstbjudande där många historiska och unika föremål slängs. Det är inte heller rimligt att svensk historia och vårt kulturarv aktivt raseras, som följd av att det för stunden inte prioriteras tillräckligt. Regeringen bör återkomma till med förslag som syftar till ett starkare skydd av fornlämningar. Kulturarvet under jord, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 4. Kulturarvet under jord är mycket omfattande och rikt. De äldsta föremål som grävs fram är daterade år 3 . Detta arv ska vi värna för kommande generationer. Utmaningen finns i att hitta en balans mellan det moderna samhällets krav på nya bostäder och infrastruktur och skyddet av kulturarvet. Många kommuner upplever länsstyrelsernas hantering av ärenden kopplade till byggande och kulturarv som godtyckliga, genom att bedömningar över landet skiftar. Detta har inneburit många och i vissa fall onödigt skarpa konflikter mellan stat och kommun. För att långsiktigt säkerställa en god balans mellan olika intressen i de olika regelverk som länsstyrelserna har att tillämpa bör en särskild översyn göras. Syftet ska vara att åstadkomma förbättringar i villkoren för byggandet och värna viktiga delar av kulturarvet under jord. Det kyrkliga kulturarvet, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1739 av m.fl. (SD) yrkande 3. Få andra idéer och institutioner har varit lika betydelsefulla för den svenska kulturen som kristendomen och den . har den svenska kulturen och den ömsesidigt format varandra. Svensk arkitektur är ett område som är starkt färgat av vårt kristna arv, framför allt genom våra runt 3 400 svenska kyrkor varav många har ett säreget svenskt utseende som inte återfinns bland kyrkor i andra länder. Det är som förvaltar dessa anrika fastigheter, och bevarar dem så att även framtida generationer kan ta del av dem. Det senaste århundradets omfattande sekularisering har resulterat i att många valt att lämna och därmed avsagt sig att betala kyrkoavgift, vilket har medfört en stor minskning av resurser. befarar att de inte kommer att ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk tillåts förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. Även om kulturmiljölagen skärps, ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som kommer att ha otillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. Vi vill därför se en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Det här är ett arbete som i samverkan med måste sjösättas . Vattenverksamheter som kulturminnen, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 4. värnar om de små företagens rätt att fortsätta driva och underhålla småskalig vattenkraft. De små vattenkraftverken står för av den totala vattenkraftselen och är ofta till för egenförbrukning samt eventuell försäljning av överskottselen. Medborgare uppmuntras att bli mikroproducenter för egen el. Men ägarna till de småskaliga vattenkraftverken har fått det alltmer kämpigt . Den statliga utredningen I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35) tar bl.a. upp ett förslag om omprövning av vattenverksamhetstillstånd för nära 2 000 vattenkraftverk som har tillstånd i enlighet med vattenlag eller ännu äldre, i syfte att genomföra miljöförbättrande åtgärder. har hävdat att en sådan omprövning skulle resultera i mycket kostnadskrävande processer för de småskaliga vattenkraftverken. Att betala för något som per automatik inte leder till miljömässiga förbättringar anser vi inte vore rimligt. Därför är det glädjande att uppföljningen av Energiöverenskommelsen mellan fem av partier, där ingår, i en kommande proposition bidrar till att reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar ska förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling. Det handlar inte enbart om de negativa ekonomiska konsekvenserna för små, välfungerande landsbygdsföretag om vattenkraften sätts ur spel. Det är oersättliga kulturarv som byggts upp av generationer i bygden som riskerar att gå förlorade om ägarna påtvingas oproportionerligt höga kostnader för fortsatt drift. Det är värt att påpeka att vissa av de befintliga vattenkraftverken eller dammarna inte heller är i aktiv drift, men kan vara värda att bevaras ur kulturminnessynpunkt från äldre kluster av småindustrier, något som arbetar med. Jag menar att det behövs en särskild finansiering framöver och att frågan bör utredas. Glasriket, punkt 18 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2449 av och (båda C) och 2017/18:1469 av m.fl. (S). Regeringsuppdraget Glasrikeuppdraget lämnades av till länsstyrelserna i och län . Uppdraget innebär att för regeringens räkning genomföra insatser för industriell utveckling och stärkt besöksnäring i Glasriket. Anledningen till uppdraget var den pågående och avgörande strukturomvandling som påverkar glasindustrin. Uppdraget har tagit sin utgångspunkt i befintliga resurser på nationell, regional och lokal nivå. Glaset är en nationell angelägenhet som berör många, och behovet av koordinering är stort för att få så många som möjligt att arbeta mot samma mål. Det pågår, och har pågått, ett stort antal mer eller mindre koordinerade aktiviteter i , utan att någon har haft en helhetsbild. Glasrikeuppdraget har koordinerat aktiviteter där så är möjligt men inte tagit över andra aktörers initiativ. Det finns nationellt intressanta och viktiga kulturarv på många håll i vårt land. Det statliga ansvaret för kulturarvet och vår historia får inte stanna vid storstadens gräns. Glasriket vill ta ett nationellt ansvar för glasets arkiv och samlingar. Fem aktörer har bildat . Visionen är att Swedish Glass Net ska vara en kreativ utvecklingsarena för det svenska glasets historia, process och framtid med fokus på innovation och tillväxt. Syftet med att bevara och förvalta arkiv och samlingar är att kunna använda dessa fantastiska skatter för forskning och entreprenörskap på ett bättre sätt än vad som görs . Genom detta arbete hoppas Glasrikeuppdraget att regionens värdefulla arkiv och samlingar ska uppmärksammas nationellt och även att arbetet till viss del ska kunna finansieras nationellt. De fem huvudaktörerna presenterade en skrivelse för närings-, utbildnings- och kulturdepartementen. I sitt svar meddelade att man inte kan ge nätverket ett nationellt ansvar och heller inte finansiera arbetet. hänvisade till regionala utvecklingsmedel och kultursamverkansmodellen. Jag menar att Glasriket behöver långsiktiga verksamhetsmedel, inte projektfinansierad verksamhet. Uppdrag till och folkminnen, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. värderar det immateriella kulturarvet högt. Det arbete som enskilda, civilsamhället och t.ex. och folkminnen gör för insamlandet och tillgängliggörandet av vårt immateriella kulturarv är ovärderligt i nutiden och för kommande generationer. Det gäller för det svenska, men även för det estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalska och samiska immateriella kulturarvet. Vi anser att ambitionsnivån för det immateriella kulturarvet bör höjas, framför allt vad gäller arbetet som rör konvention om skydd för det immateriella kulturarvet. Regeringen bör se över möjligheterna att tillföra ytterligare resurser för att skynda på arbetet med den nationella förteckningen samt nomineringarna till de internationella listorna för att säkra att vårt immateriella kulturarv får nödvändigt skydd och bevaras till kommande generationer. Vi vill även ge och folkminnen i uppdrag att i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv. Minnesdag och minnesmonument tillägnade kommunismens offer, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 7 och 2017/18:34 av (SD). finns en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer. Det har tyvärr visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör utreda möjligheten att införa en svensk minnesdag, såväl som ett monument, tillägnad kommunismens offer. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:14 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:34 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer bör införas, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:58 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens ansvar för bevarandet av den svenska gravkulturen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:96 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralsskeppet på eller i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:137 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ge regeringen i uppdrag att komma med förslag på hur antalet svenska industrimuseer påtagligt kan ökas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:220 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det rullande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de svenska traditionsfartygen och k-märkta fritidsbåtarna och fartygen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samverkan med civilsamhället utreda en stärkt bevaranderätt och bevarandemöjlighet för det rörliga kulturarvet samt det flytande kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:379 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om friluftsmuseet och en översyn av systemet med fri entré, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:402 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett nationellt demokratimuseum och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lyfta fram gärning genom en permanent utställning samt genom särskild uppmärksamhet under , och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:409 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att myndigheten för levande historia ska ges i uppdrag att stödja kommuner som vill upprätta snubbelstenar, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:443 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i sin instruktion för myndigheten museer för världskultur tydliggöra att säte i innebär att myndighetschefen och ledande chefer ska arbeta från och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:505 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kvarntorpshögen som ett riksintresse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:688 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att får världsarvsklassning, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:693 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utvecklingsmöjligheterna för och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:697 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för statligt bidrag till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:700 av i m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens olika museer bör ha en avgörande roll för att kulturuttryck av olika slag från, av och om hbtq+-personer dokumenteras på mångfaldiga sätt, med möjligheten att Forum för levande historia blir samordnare, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:701 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att genomföra en riksomfattande informationskampanj om romernas utsatta situation i och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:702 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varvsindustri är av ett historiskt och kulturellt intresse som förtjänar att bevaras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:705 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja och stimulera fri entré även på regionala och lokala museer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:833 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt engagemang för och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:838 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:840 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över statsbidraget till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:847 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att inrätta en nationell stiftelse för att lösa in och bevara viktiga kulturarv och samlingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av för att hedra kommunismens offer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:937 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera i i de statliga satsningar som planeras för att vidareutveckla varumärket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:940 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att skapa ett museum/center över gärning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:941 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kostnaderna för arkeologin ska minska för markägare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1051 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att se över möjligheten att skildra och beskriva statarnas historia på ett mer adekvat sätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att allmänheten bör få bättre möjligheter att lära sig om statarnas historia, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1216 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1221 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bevarande av arkeologiska metallföremål och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1323 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1469 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om Glasets arkiv och samlingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1603 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att stärka och folkminnens arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över hur levandegörandet av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta och folkminnen i samråd med Forum för levande historia bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra synskadades och dövas immateriella och materiella kulturarv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1612 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att hitta en långsiktig finansieringslösning för kyrkobyggnadernas förvaltande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1688 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av regelverket för stöd till arkeologiska utgrävningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1726 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1727 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kulturell planering och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samordning mellan myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell översyn av lagstiftning och kompetens och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1733 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1735 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör visa större intresse kring och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1739 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom berörda myndigheter och i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor med risk för att tas ur bruk och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1747 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1778 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om Lunds universitets historiska museum och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1824 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minnesmonument för offren i folkmordet i och krigen på och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1840 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att förstärka informationen vid världsarv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1911 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna olika museers särart och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2032 av (M):