bet · H501UbU17 · 2018-04-27 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om utvärdering av forskning och innovation. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om forskning främst med hänvisning till gällande rätt, pågående arbeten och planerade åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. mål för forskningspolitiken, forskningsfinansiering, villkor för doktorander och forskare, särskilda forskningssatsningar, riktad fördelning av forskningsanslag, forskningsinfrastruktur och innovationer. I betänkandet finns 26 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål samt uppföljning och utvärdering EU:s ramprogram för forskning Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. 1.Utbildnings- och forskningspolitiken, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Forskningsfinansiering, punkt 3 (M) 3.Sveriges andel av beviljade EU-medel för forskning, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Inriktning på EU:s forskningsprogram, punkt 5 (M) 5.Inriktning på EU:s forskningsprogram, punkt 5 (SD) 6.Meriteringsanställningar, punkt 6 (M, C, L, KD) 7.Karriärvägar och meritering för forskare inom högskolan, punkt 7 (C) 8.Studiefinansiering och villkor för doktorander, punkt 8 (V) 9.Studiefinansiering och villkor för doktorander, punkt 8 (KD) 10.Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (M) 11.Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (SD) 12.Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (C) 13.Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (KD) 14.Rymdfrågor, punkt 10 (M) 15.Rymdfrågor, punkt 10 (KD) 16.Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (SD) 17.Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (C) 18.Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (V) 19.Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (M) 20.Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (SD) 21.Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (L) 22.Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (KD) 23.Forskningsinfrastruktur, punkt 13 (M) 24.Forskningsinfrastruktur, punkt 13 (SD) 25.Innovationer, punkt 14 (M) 26.Innovationer, punkt 14 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 6. Reservation 1 (M, C, L, KD) Utredning om utvärdering av forskning och innovation ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4. 2017/18:1307 av (M), 2017/18:1313 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) andel av beviljade EU-medel för forskning 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5. Reservation 3 (M, C, L, KD) Inriktning på EU:s forskningsprogram 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7. Reservation 6 (M, C, L, KD) Karriärvägar och meritering för forskare inom högskolan 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 10. Reservation 7 (C) Studiefinansiering och villkor för doktorander 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 55. Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 2017/18:282 av (MP) yrkande 4, 2017/18:862 av m.fl. (S), 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1267 av Finn och (båda M), 2017/18:1764 av Finn (M), 2017/18:1856 av (S), 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 av (S), 2017/18:2237 av Finn (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 3, 2017/18:2706 av (M), 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75, 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3853 av och (MP, S). Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) 2017/18:29 av (L), 2017/18:2955 av och (båda M), 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 14 (M) Reservation 15 (KD) Jämställdhet i forskning m.m. 2017/18:387 av (M), 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) Reservation 18 (V) 2017/18:203 av (M), 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:684 av (S), 2017/18:1506 av (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1827 av och (båda S), 2017/18:1943 av (M), 2017/18:2112 av m.fl. (MP), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (L) Reservation 22 (KD) 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2003 av (M) yrkande 1, 2017/18:2459 av (M), 2017/18:3228 av (M) och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) 2017/18:151 av (L) yrkande 5, 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 25 (M) Reservation 26 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M), (C) och (M). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 66 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. mål för forskningspolitiken, forskningsfinansiering, villkor för doktorander och forskare, särskilda forskningssatsningar, riktad fördelning av forskningsanslag, forskningsinfrastruktur och innovationer. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Mål samt uppföljning och utvärdering Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. avslår motionsyrkanden om mål för utbildnings- och forskningspolitiken och nationella forskningsprograms relation till EU:s forskningsprogram. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 anför man att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Samma förslag lämnas i partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 1. I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4 föreslås att en utredning tillsätts med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas. Enligt motionärerna saknar ett system för en samlad och oberoende analys av vilka resultat och effekter som statliga investeringar på dessa områden har. I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 6 föreslås att de svenska forskningsprogrammen ska gå omlott med EU:s program och därmed bli sjuåriga. På så sätt skulle svenska forskningssatsningar kunna koordineras med satsningar inom EU, enligt motionärerna. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I forskningspropositionen 2016 (prop. 2016/17: 50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft) föreslog regeringen ett nytt mål för forskningspolitiken: ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen pekade vidare ut följande uppföljningsbara delmål för den kommande tioårsperioden: • ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. • En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. • Samverkan och samhällspåverkan ska öka. ställde sig bakom de föreslagna målen (bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I den nämnda propositionen föreslog regeringen också att nationella tioåriga forskningsprogram borde inrättas. Därigenom skulle det skapas förutsättningar för forskningen att medverka i att lösa samhällsutmaningar, för tvärvetenskaplig och tvärsektoriell samverkan såväl som samband mellan forskning och utbildning. För att programmen skulle kunna skapa långsiktiga planeringsförutsättningar borde programmen vara tioåriga, enligt regeringen. Uppdrag om uppföljning och utvärdering av forskning I forskningspropositionen 2016 angav regeringen vidare att det är viktigt att följa upp hur målen för tioårsperioden uppfylls och att regeringen därför skulle ge berörda myndigheter i uppdrag att följa upp hur svensk forskning på nationell nivå utvecklas i förhållande till regeringens mål och omvärlden. () och () fick därefter i uppdrag i sina respektive regleringsbrev att tillsammans utveckla indikatorer för uppföljning utifrån den forskningspolitiska propositionens mål. UKÄ fick vidare i uppgift att vidareutveckla det nationella systemet för kvalitetssäkring så att det även omfattar kvalitetssäkring av forskning. Myndigheten fick även i uppdrag, tillsammans med , att lämna förslag på hur olika myndigheters uppföljningar och utvärderingar av verksamheter vid lärosäten kan samordnas. Redovisning av uppdrag om uppföljning och utvärdering av forskning Ovanstående uppdrag redovisades . [1] När det gäller redovisningen av det uppdrag som avser förslag på indikatorer anger VR och UKÄ att de föreslagna indikatorerna för forskning och utveckling (FoU) är utformade för att värdera hur svensk forskning sammantaget når tre delmål för forskningspolitiken. En utgångspunkt för valet av indikatorer har varit att de så långt som möjligt ska möjliggöra jämförelser och med andra länder. Helst ska de också vara sådana som redan används av olika aktörer för att inte skapa behov av ytterligare inrapportering av data från lärosätena. Myndigheterna för vidare en diskussion om hur användbara FoU-indikatorerna är. Vikten av komplement till främst beskrivande indikatorer lyfts fram, t.ex. sådana fördjupade kunskapsanalyser som genomförs av olika aktörer inom det svenska forskningssystemet. I UKÄ:s redovisning lämnas ett antal bedömningar om hur det nationella kvalitetssäkringssystemet behöver anpassas utifrån myndighetens nya uppgift att kvalitetssäkra forskningen. Myndigheten menar att kvalitetssäkring av forskning bör inkluderas i den del av det nationella kvalitetssäkringssystemet som avser granskning av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete. UKÄ anger vidare att delar av forskningens kvalitetssäkring kan vara föremål för en tematisk utvärdering, men att detta behöver utredas vidare. Slutligen anser UKÄ att forskning granskas i tillräcklig omfattning i de delar av kvalitetssäkringssystemet som rör myndighetens examentillståndsprövning respektive utbildningsutvärdering. I myndigheternas gemensamma redovisning av hur man kan samordna uppföljning och utvärdering föreslås bl.a. att UKÄ får i uppdrag att upprätta och samordna ett nätverk mellan berörda myndigheter som utvärderar och följer upp forskning och utbildning. UKÄ och VR ska vidare i ökad grad samråda om myndigheternas uppföljnings- och analysverksamhet liksom om den utvärderingsverksamhet myndigheterna bedriver. I rapporten ges bl.a. en översikt över vilken typ av uppföljning och utvärdering som görs av forskningen och vilka som utför den. Analys och utvärdering av stöd till innovation I regeringens skrivelse till (skr. 2016/17:79) med anledning av granskning av statligt stöd till innovation och företagande tas bl.a. frågan upp om utvärdering och analysmetoder av stöd till innovation. Regeringen anger i skrivelsen att den avser att följa rekommendation att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder. Vidare menar regeringen att förbättrade utvärderingar kan skapa bättre förutsättningar för helhetsanalyser av effekter av satsningar. behandlade regeringens skrivelse (bet. 2016/17:NU11). beslöt därefter att lägga skrivelsen till handlingarna (rskr. 2016/17:193). Regeringen har därefter gett Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att lämna förslag på hur utveckling kan ske av tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse, på såväl nationell som regional och lokal nivå (N2017/04366/A, N2016/06470/FF delvis). Tillväxtanalys ska i arbetet med uppdraget samarbeta med Verket för innovationssystem (), , och andra berörda aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har berörda myndigheter (, och ) i sina regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa hur samverkan mellan myndigheterna ska utvecklas för att ta till vara synergier och för att undvika överlappningar i myndigheternas verksamheter. Mål för utbildnings- och forskningspolitiken Inledningsvis vill utskottet understryka vikten av att är en ledande kunskapsnation. Utbildning, forskning och innovation bidrar till kunskap om oss själva och vår omvärld liksom till vårt välstånd och samhällets utveckling. har investerat i utbildning, forskning och innovation. De fortsatta strävanden och investeringar som görs inom dessa områden syftar ytterst till att främja en fortsatt god utveckling, på grundval av forskningsbaserad kunskap. När det gäller frågan om övergripande mål för utbildnings- och forskningspolitiken vill utskottet påminna om att denna fråga togs upp vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Utskottet välkomnade då regeringens nya mål och den skärpning av målformuleringen som det nya målet innebar. Utskottet var också positivt till att även den högre utbildningen omfattas av målet. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan nu och avstyrker därmed motionerna 2017/18:3041 (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2017/18:474 (L) yrkande 1. Även frågan om att anpassa svenska forskningsprogram till EU:s i längd och inriktning har behandlats tidigare av utskottet, senast i ovan nämnda betänkande om den forskningspolitiska propositionen. Utskottet anser nu liksom vid den tidigare behandlingen att den statliga forskningspolitiken bör ha ett tioårigt perspektiv. Utskottet menar också att det genom beslutade svenska forskningssatsningar finns goda möjligheter för utökade internationella samarbeten och förstärkt svenskt deltagande i de europeiska forskningsprogrammen. Utskottet ser därför ingen anledning till att förändra den svenska forskningspolitiken i den riktning som motionärerna efterfrågar. Därmed avstyrks motion 2017/18:3041(L, M, C, KD) yrkande 6. System för analys, uppföljning och utvärdering När det gäller frågan om utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation och avsaknaden av ett system i för en analys av resultat och effekter av statliga investeringar vill utskottet anföra följande. Utskottet behandlade liknande yrkanden i samband med beredningen av den forskningspolitiska propositionen 2017. Utskottet konstaterade då att regeringen i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft) betonade vikten av uppföljning och utvärdering av forskning och aviserade att berörda myndigheter skulle få i uppdrag att utveckla arbetet med detta. Utskottet uttalade att det därmed fanns goda förutsättningar för en utveckling av arbetet med att följa upp och utvärdera forskningen. När det gällde frågan om bedömningar av innovationsinsatser menade utskottet att det även inom detta område fanns förutsättningar till utveckling, bl.a. utifrån förslag till åtgärder om förbättrad analys och utvärdering som regeringen hade presenterat i en skrivelse (skr. 2016/17:79) med anledning av granskning av statligt stöd till innovation och företagande. Utskottet kan nu konstatera att de båda myndigheterna VR och UKÄ har haft ett flertal uppdrag som tar sikte på arbetet med att utveckla uppföljning och utvärdering av forskning och att uppdragen redovisats. När det handlar om åtgärder för att utveckla arbetet med uppföljning och utvärdering av statligt stöd till innovation och företagande kan utskottet konstatera att regeringen har gett Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att utveckla detta arbete och att uppdraget ska slutrapporteras samt att berörda myndigheter har fått i uppgift att också ha ett mer övergripande perspektiv i sina stödverksamheter. Utskottet menar att det är positivt att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att utveckla uppföljningen och utvärderingen av forskning, utveckling och innovation. VR och UKÄ har lämnat förslag om hur kvalitetssäkringssystemet ska omfatta forskning, vilka indikatorer som kan användas för att belysa i vad mån forskningspolitikens delmål uppfylls samt hur myndigheters uppföljning och utvärdering av forskning i större utsträckning kan samordnas. Myndigheten Tillväxtanalys kommer att lämna utvecklingsförslag om uppföljning och utvärdering av främst stöd och insatser för att främja innovation och företagande. Uppföljning och utvärdering av forskning görs av flera aktörer. Genom de aktuella förslagen, och behandlingen av dessa, kan arbetet också på flera sätt komma att utvecklas och förbättras. Utskottet anser emellertid att det är angeläget med ett ökat fokus i arbetet med att utveckla uppföljningen och utvärderingen på området. Utskottet menar därför att det finns anledning att se över om skulle vara betjänt av ett system som möjliggör en mer samlad och oberoende analys av resultat och effekter av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Enligt utskottets mening bör frågan om hur kan inrätta och organisera ett sådant system ses över i särskild ordning. Utskottet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3041 (L, M, C, KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningsfinansiering. Jämför reservation 2 (M). I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 2 framförs att antalet forskningsfinansiärer behöver konsolideras. Detta skulle innebära färre men större forskningsprogram med mer omfattande finansiering av prioriterade projekt. I motion 2017/18:1307 av (M) föreslås att en ny forskningsfinansiär för geriatrisk och gerontologisk forskning inrättas. I motion 2017/18:1313 av (KD) yrkande 1 begärs att en utredning tillsätts med syftet att kartlägga den svenska statliga forskningsfinansieringen och föreslå alternativ för att öka innovation och mångfald i forskningen. I yrkande 2 begärs en översyn av den statliga myndighetsstrukturen för forskningsfinansiering. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I 2017 ges en beskrivning av hela det svenska FoU-systemet i jämförelse med ett urval länder och en fördjupad bild av forskningen inom universitets- och högskolesektorn. Forskning och utveckling bedrivs inom alla samhällssektorer. Totalt uppgick utgifterna för FoU i till . Den största finansiären av den FoU som utförs inom gränser är företagssektorn som står för av den totala finansiella volymen. Företagssektorn är också den största utföraren av FoU. Offentlig sektor står för , eller , av den totala finansieringen av FoU. Av dem går tre fjärdedelar, ca , till högskolesektorn, dels som direkta anslag, dels via myndigheter, forskningsråd och andra organisationer. Den resterande finansieringen kommer från utländska finansiärer, , och inhemska privata icke-vinstdrivande organisationer, . I budgetpropositionen redovisas omfattningen av fördelningen av forskningsmedel från olika forskningsfinansiärer liksom vilka satsningar som omfattas. har fattat beslut om medel för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar som beskrivs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:UbU12) liksom medel till aktuella forskningsfinansiärer. har vidare beslutat om bemyndiganden för forskningsmyndigheter för fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I direktivet till Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) uppmärksammas bl.a. frågan om forskningens finansiering. Finansieringsformerna direkta anslag och externa medel kompletterar varandra och kan användas för samma ändamål. Om detta är ett ändamålsenligt system eller om det finns anledning att tydligare peka ut vad respektive resurs får användas till bör enligt direktivet undersökas. Vidare påpekas att det är angeläget att de forskningssatsningar som görs ger långsiktiga resultat och leder till ett effektivt resursutnyttjande och att det därför är viktigt med en väl fungerande samverkan dels mellan lärosäten och forskningsfinansiärer, dels mellan forskningsfinansiärer. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet vill inledningsvis påminna om att biföll regeringens forskningspolitiska proposition Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. I propositionen lämnades förslag om forskningspolitikens inriktning i ett tioårsperspektiv, med ett särskilt fokus på satsningar . Vid behandlingen av budgetpropositionen beslutade om medel utifrån denna inriktning. Utskottet konstaterar att frågan om lärosätenas forskningsfinansiering i vid bemärkelse ingår i den pågående Styr- och resursutredningens uppdrag och att det finns anledning att invänta utredningens förslag i detta avseende. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1307 (M), 2017/18:1313 (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3356 (M) yrkande 2. EU:s ramprogram för forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktningen på EU:s forskningsprogram och andel av beviljade EU-medel för forskning. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD), 4 (M) och 5 (SD). I kommittémotion 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 framhålls vikten av att vidta åtgärder för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram. I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs att regeringen ska ta fram en handlingsplan för att tidigt kunna påverka kommande ramprogram inom EU. Syftet ska vara att i högre grad påverka inriktningen samt att öka andelen forskningsmedel som går till . I kommittémotion 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 2 efterfrågas att ska verka för att EU satsar mer renodlat på den bästa forskningen, utvecklingen och innovationen. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT), är EU:s åttonde ramprogram. Inför kommissionens förslag till det åttonde ramprogrammet hade utbildningsutskottet överläggningar med regeringen. Utskottet granskade också kommissionens grönbok om ett ramverk för EU:s forskningsfinansiering och subsidiaritetsprövade förslagen om Horisont 2020. Under det förra ramprogrammet (FP7, som var i kraft åren 2007–2013) var ett av de tio mest framgångsrika länderna, och svenska organisationer beviljades totalt ca , vilket motsvarar av ramprogrammets beviljade medel.