bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — Det handlar om att bygga ett bra samhälle där alla får möjlighet att utvecklas och bidra på bästa sätt. Åter till min fråga: Man gör det väldigt lätt för sig när man viftar undan frågan om frivilligorganisationerna runt försvaret. Jag är själv aktiv inom frivilligförsvaret. Det har varit min väg in i försvarsorganisationen och Försvarsmakten. Som jag nämnde finns det några få av de frivilliga försvarsorganisationerna som sysslar med uppgifter som inte är särskilt kopplade till Försvarsmakten. De allra flesta lägger dock merparten av sina resurser på just utbildningar in till exempelvis hemvärnsanställningar, det vill säga specialistutbildningar för frivilligsoldaterna. Det handlar om säkerhetsutbildningar och om ganska allvarliga situationer och samhällskriser när man ska finnas där. Jag ser att man från Alliansens sida vill öppna det här systemet för personer som är nyanlända och som man inte har full koll på. Som vi har sett finns det tyvärr bland dessa både personer som begår brott av mindre allvarlig karaktär och personer som begår brott av allra grövsta sort, något som vi såg vid attacken på hela vårt samhälle. Jag tycker inte att det är rimligt, och jag undrar hur man kan tänka sig detta. verkar tro att människorna i det här fallet ska kunna få vapen och vara med i olika typer av insatser. Det handlar inte om det, utan det handlar om ganska simpla insatser rörande frivilligorganisationerna inom försvarsområdet, till exempel att de ska kunna komma till asylboendena och prata med de asylsökande, vara med på olika insatser och ha lite utbyte i svenska språket. Det handlar inte om att vi ska beväpna dem och låta "skumma" människor på något sätt få tillgång till våra vapenreserver. Det här handlar om att frivilligorganisationer, oavsett vilka de är, bär på mycket kraft och kunskap och ska få vara med och bidra till integrationen i det här samhället. Jag ser fram emot att se svenska frivilligorganisationer inom militären komma till våra asylboenden och delta i språkinsatser. Det är välkommet. Låt oss tala om särlösningar och också vara väldigt tydliga: tycker att det är för många människor som kommer hit. En, två, hundra, tusen eller en miljon - det är för många oavsett. En är alltid en för mycket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Därför vill ni inte heller ha någon integrationspolitik, och att ni inte vill ha det beror på att ni inte vill att de här människorna ska lyckas. I er värld vill ni inte att människor ska lyckas, för ni vill nämligen bilda en opinion i för att människor inte ska vara öppna för detta. Det är antiliberala värderingar. Det är den antiliberala vågen. Vi liberaler kommer alltid att motsätta oss det. Vi anser att vi behöver en integrationspolitik. Vi anser att människor som kommer till måste mötas av någon typ av insatser för att lyckas. Vi anser att människor ska kunna träffas och att organisationer i frivilligsamhället ska vara en stark och aktiv del av det. Om frivilligorganisationer inom militären vill vara med och har meddelat det till oss i Alliansen i olika typer av forum och sammanhang och och försvarsutskottet driver den frågan, då välkomnar jag det. Jag tycker nämligen att det är en viktig del av vårt samhälle att människor som kommer hit också ska få träffa civilsamhället. Detta är min första debatt som riksdagsledamot i den här kammaren, och jag ber därför om extra stor förståelse för eventuella formaliafel och extra ödmjuka motståndare från det rödgröna laget. Jag passar också på att inledningsvis yrka bifall till reservationerna 7 och 20. Integrationsbegreppet har i svensk debatt så gott som alltid varit synonymt med språk och arbete. Bara en nyanländ snabbt kommer ut i arbete och snabbt lär sig svenska ordnar sig resten. Självklart är arbete och språk otroligt viktiga delar för att lyckas med integrationen. Men det räcker inte. För att fullt ut kunna bli en del av samhällsgemenskapen krävs att man förstår och anammar den gemensamma värdegrund som vårt land vilar på - det vi kristdemokrater gärna kallar det etiska modersmålet. Förstår man inte denna värdegrund, ja, då blir det svårt att fullt ut bli en del av det svenska samhället. Det blir också svårare att hitta ett jobb, och det blir svårare att lära sig svenska. Detta perspektiv har varit så gott som frånvarande i den svenska integrationsdebatten, vilket i sin tur har bidragit till en sämre fungerande integration och även, tror jag, rädsla att ställa krav på människor som kommer hit. Samhällsorienteringen kom till under alliansregeringen, och det var en viktig reform för att stärka värdegrundsarbetet hos nyanlända och för att tydliggöra de värderingar som vårt land vilar på. Samhällsorienteringen kan dock fungera bättre än den gör . När vi i , där jag också är kommunpolitiskt aktiv, tittade närmare på närvaron på samhällsorienteringen visade det sig att den var betydligt lägre än vad vi hade befarat. Risken är också stor att de som behöver samhällsorienteringen mest också är de som uteblir i störst grad. Kontakten med Arbetsförmedlingen uttrycktes också i termer av att samhällsorientering erbjuds nyanlända. Men samhällsorientering ska inte erbjudas, utan samhällsorientering ska vara en obligatorisk del i introduktionen för nyanlända. Därför är det viktigt att vi följer upp närvaron på samhällsorienteringen betydligt mer än vi gör . Det har de fyra allianspartierna lagt fram ett gemensamt yrkande om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Vi kristdemokrater går till och med så långt att vi anser att samhällsorientering ska påbörjas redan under asylprocessen, liksom vi tycker att svenskundervisning ska påbörjas under asylprocessen. Vi tycker också att asylsökande de väntar på ett besked om uppehållstillstånd eller inte ska få utföra olika arbetsrelaterade sysslor. Totalt ska studier och arbete uppgå till en normal heltidstjänst - detta i syfte att inte passivisera människor och för att förbereda asylsökande för ett liv i . Viljan att hjälpa till och bidra i samband med migrationsvågen var beundransvärd. Tänk om det engagemang och den energi som då fanns kan omsättas i det integrationsarbete som måste ta vid. För att göra det möjligt måste det civila samhället stärkas. Vi måste se till att det civila samhället ges förutsättningar att bidra till det goda samhället. Tyvärr slopade de rödgröna partierna det skatteavdrag till ideella organisationer som alliansregeringen genomförde. Det var en direkt signal att man inte värderade det civila samhället. Vi kristdemokrater vill stärka det civilsamhälle som gör insatser för att bära upp det svenska samhället. I finns Volontärbyrån. Deras uppgift är att matcha ihop enskilda människor som vill göra en ideell insats för exempelvis integrationen med en lämplig frivilligorganisation. Detta är en idé som jag hoppas kan spridas till fler delar av landet. Vi behöver underlätta för fler att hjälpa till och bidra till en bättre fungerande integration. Som jag sa inledningsvis är jobb och språk viktiga delar i integrationsprocessen. Det är rent ut sagt bedrövligt att det ska dröja så för en nyanländ att få ett arbete; inte minst gäller detta för nyanlända kvinnor. Vi måste skapa en arbetsmarknad som gör det möjligt för fler personer med lägre kvalifikationer att hitta ett jobb och därmed få en egen försörjning och stå på egna ben. RUT-avdraget har i det avseendet blivit en succé, och vi måste hitta fler sektorer där vi kan sänka trösklar för att komma in på arbetsmarknaden och sänka kostnaden för att anställa fler. Alliansens förslag till inträdesjobb skulle vara oerhört betydelsefullt för att sänka både trösklar och kostnader. Lön av arbete är alltid bättre än bidrag från . Vägen från nyanländ till egen försörjning måste kortas i . Vi får se och höra om problemen med integrationen, och jag bor och verkar själv i en kommun där vi ser detta . Vissa stadsdelar är djupt segregerade. Arbetslöshet och bidragsberoende har rotat sig fast, skolresultaten är dåliga och våld utgör en del av vardagen. Men få saker är så upplyftande och också rörande som när nyanlända kämpar med svenskan, anstränger sig för att förstå det svenska samhället, hittar jobb och bidrar till det svenska samhället. De visar en stor och kärleksfull tacksamhet till och det svenska folket för denna möjlighet. Det finns så många invandrare i vårt land som inget hellre vill än att ge tillbaka till genom att göra rätt för sig, hitta en försörjning, betala skatt och se sina barn och barnbarn göra samma resa. Men detta är möjligt bara om vi poängterar både skyldigheter och rättigheter, om vi ställer krav i mottagandesystemet och visar att ansträngning och flit lönar sig medan det motsatta kommer att kosta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration är ett land baserat på goda värderingar, och så vill vi att det också ska vara framöver. Med en integrationspolitik baserad på dessa värderingar och där vi är tydliga gentemot dem som vill skapa parallellsamhällen lägger vi en bra grund för integrationen. Rättigheter måste följas av krav och skyldigheter. Med starka och goda värderingar bygger vi ett starkt och tryggt samhälle. Jag ska börja med att fula mig lite kort mot etiketten här i kammaren. Det är inte mot dig, , utan jag vill påtala för att lögner och halmgubbar inte brukar löna sig i längden. Läs än en gång på om vad vi tycker innan du ljuger. Jag är lite nyfiken på en reservation från om mottagande och bosättning av nyanlända invandrare. Den behandlar hemutrustningslånet. Man anser att det främsta problemet med hemutrustningslånet är att det tar att komma in på arbetsmarknaden är de under vilket lånet är amorteringsfritt. Det är förvisso ett problem, och det leder bland annat till att efterskänkningarna av lånen i längden är orimligt många. Det är ett tydligt exempel på de särlösningar jag talar om som är dålig integrationspolitik. Det största problem jag ser med hemutrustningslånet är att det är en möjlighet som finns bara för dem som kommer till vårt samhälle, inte för ungdomar som ska flytta hemifrån, eller som kanske inte ens har ett hem att flytta från, som har levt i fosterhem och tragglat runt i systemet, och även andra som ska bygga sig ett hem. De har ingen möjlighet att söka statliga lån till låg ränta och amorteringsfrihet för att utrusta sin första bostad. Jag undrar om tycker att det är en rimlig ordning. Detta är ingen motion som jag själv har väckt. Jag är ny i , många motioner väcks i kammaren och jag är inte specialpåläst på precis allt. Så här är det. Motionen har väckts därför att vi har sett effekterna av de förändrade reglerna för hemutrustningslånet. Det finns inga konkreta förslag om att stärka eller försvaga det ena eller det andra. Vi vill se vad effekterna har blivit av förändringarna, om de har bidragit till att skuldsättningen har ökat och om det har blivit svårare för nyanlända att etablera sig i . När väl konsekvensanalysen har gjorts får vi se om det behöver göras vidare förändringar. Sedan får väl själva bestämma sig för om de vill utveckla sin politik och införa hemutrustningslån för fler grupper än just nyanlända. gäller detta betänkande just integration, och det är i den frågan vi har lagt fram ett yrkande. Tack för svaret! utvecklar sin politik på alla områden. vill vi stryka de satsningarna just eftersom det är en särlösning. Det är en möjlighet som ställer grupp mot grupp genom att skapa bättre förutsättningar för dem som precis har kommit till vårt land än för dem som har fötts och vuxit upp i vårt land i liknande situationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Det är på den metanivån som detta handlar om. Vi behöver inte diskutera hemutrustningslånet i detalj, men för mig är det intressant att få höra och inställning till vad man tror att det får för följdeffekter för integrationen om man ger vissa möjligheter och erbjuder förutsättningar till en grupp som har kommit hit som de som har levt i vårt land inte får och aldrig har fått en möjlighet att få. Tror man att det i sig kan ställa grupp mot grupp, vilket det de facto gör, och skapa ökade motsättningar, eller tror man att det är ett fruktbart sätt att skapa integration? Jag tror att det finns en stor förståelse hos svenska folket för att man ibland måste ta fram vissa särlösningar för människor som kommer hit helt tomhänta och som har med sig fruktansvärda och traumatiska upplevelser från sitt tidigare liv. De har kanske fått se alla sina tillgångar försvinna i hemlandet eller på vägen till . Jag tror att det finns en förståelse för detta. Jag tror att upprördheten ute i det svenska samhället över hemutrustningslånet är ganska begränsad. Jag har sällan mött någon större upprördhet över detta. Det finns ju särlösningar även för grupper som är födda i och har det kämpigt i . Det tycker jag är bra att det gör, både vad gäller och vad gäller ekonomin. Vi behöver ta hand om och ha ett skydd för människor som inte har lika goda förutsättningar som alla vi andra har. Många nyanlända tillhör den gruppen, och det kommer att behövas en del särlösningar för att nyanlända ska kunna komma in på svensk arbetsmarknad och i det svenska samhället. Så är det. Vi kan önska att det inte skulle vara så, men det kommer att vara så. Det vi behöver göra är att hitta incitament och aktiviteter som gör att tiden från nyanländ till egenförsörjning kortas så att den blir så kort som möjligt. Det är den viktigaste uppgiften - i stället för att gnälla på ett hemutrustningslån, för det tycker jag faktiskt är lite småaktigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.)