bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner om bl.a. trafiksäkerhetsarbetet, insatser mot alkohol vid bilkörning, vinterdäck, hastighetsbegränsningar, förarutbildning, hälsofrågor och . Motionsyrkandena avstyrks främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. Utskottet framhåller att det ser positivt på utvecklingen av trafiksäkerhetsarbetet och välkomnar nystarten för nollvisionen. Utskottet lyfter bl.a. fram att det är viktigt att ta hänsyn till de olika färdsätten och de oskyddade trafikanterna när vägar utformas och att nollvisionen också omfattar tunga fordon och trafiksäkerheten vid vinterväglag. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa frågor om vägars utformning och användning Insatser mot alkohol vid bilkörning Vissa frågor om vinterdäck Vinterdäck på tunga fordon Uppvisande av giltigt körkort 1.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 1 (SD) 2.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 1 (C) 3.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 1 (L) 4.Vissa frågor om vägars utformning och användning, punkt 2 (M) 5.Vissa frågor om vägars utformning och användning, punkt 2 (SD) 6.Vissa frågor om vägars utformning och användning, punkt 2 (KD) 7.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 3 (C) 8.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 3 (KD) 9.Vissa frågor om vinterdäck, punkt 5 (M, C, L) 10.Vissa frågor om vinterdäck, punkt 5 (SD) 11.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (M, C) 12.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (SD) 13.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (L) 14.Vinterdäck på tunga fordon, punkt 6 (KD) 15.Hastighetsbegränsningar, punkt 7 (M) 16.Hastighetsbegränsningar, punkt 7 (SD) 17.Trafik- och hastighetsövervakning, punkt 9 (SD) 18.Förarutbildning, punkt 10 (M, C, L, KD) 19.Förarutbildning, punkt 10 (SD) 20.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 12 (M) 21.Uppvisande av giltigt körkort, punkt 12 (SD) 22.Hälsofrågor, punkt 13 (SD) 23.Hälsofrågor, punkt 13 (C) 24.Ridvägar, punkt 18 (L) 25.Sommartid året om, punkt 19 (C, KD) Vissa frågor om vägars utformning och användning, punkt 2 (L) Vissa frågor om vinterdäck, punkt 5 (L) Förarutbildning, punkt 10 (L) Hälsofrågor, punkt 13 (L) Trafikkorsningar, punkt 16 (L) året om, punkt 19 (L) Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Tabell 1 Antal omkomna per trafikslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:2417 av (MP) i denna del, 2017/18:2746 av (MP) yrkande 9, 2017/18:2862 av (C) yrkande 2, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 24 i denna del, 2017/18:3474 av och (båda C) yrkandena 7 och 10 samt 2017/18:3526 av (SD) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Vissa frågor om vägars utformning och användning 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 6–9, 2017/18:2862 av (C) yrkande 1, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (KD) Insatser mot alkohol vid bilkörning 2017/18:143 av (L), 2017/18:221 av (L), 2017/18:1585 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2125 av (M), 2017/18:2417 av (MP) i denna del, 2017/18:2691 av (S), 2017/18:2746 av (MP) yrkande 10, 2017/18:3474 av och (båda C) yrkande 9 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 11, 14 och 33. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2017/18:1244 av (M), 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1695 av (MP) och 2017/18:1699 av (MP). Vissa frågor om vinterdäck 2017/18:511 av (M), 2017/18:512 av (M), 2017/18:538 av (SD), 2017/18:1016 av (M), 2017/18:1508 av (M), 2017/18:1536 av (M), 2017/18:2327 av (M), 2017/18:3666 av (M) och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 9 (M, C, L) Reservation 10 (SD) Vinterdäck på tunga fordon 2017/18:80 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2692 av och (båda S), 2017/18:2848 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 24 i denna del, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 15 och 16 samt 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13. Reservation 11 (M, C) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) Reservation 14 (KD) 2017/18:708 av (S), 2017/18:998 av (M), 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2420 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2746 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:3457 av (M), 2017/18:3669 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 31. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) 2017/18:400 av (M), 2017/18:797 av m.fl. (S), 2017/18:867 av Lawen Redar (S), 2017/18:1325 av (M), 2017/18:1362 av (S) och 2017/18:3905 av (M). 2017/18:1303 av och (båda M), 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2398 av och (båda SD) och 2017/18:2651 av och (båda MP) yrkandena 1–4. Reservation 17 (SD) 2017/18:73 av (SD), 2017/18:816 av (S), 2017/18:848 av (S), 2017/18:963 av och (båda C), 2017/18:2247 av (M), 2017/18:2277 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2397 av och (båda SD), 2017/18:3207 av (M), 2017/18:3323 av Boriana (M), 2017/18:3661 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3664 av (M), 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 30–32, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 25, 27 och 33 samt 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14. Reservation 18 (M, C, L, KD) Reservation 19 (SD) 2017/18:193 av (SD), 2017/18:648 av (M), 2017/18:2801 av och (båda M), 2017/18:3208 av (M) och 2017/18:3506 av (C) yrkande 3. Uppvisande av giltigt körkort 2017/18:832 av (M), 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 26, 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:1779 av (M), 2017/18:2043 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3662 av (M) och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 28. Reservation 20 (M) Reservation 21 (SD) 2017/18:27 av (M), 2017/18:309 av (SD), 2017/18:415 av (L), 2017/18:425 av och (båda L), 2017/18:630 av (KD), 2017/18:977 av och (båda C), 2017/18:1590 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2048 av (M), 2017/18:2113 av (MP), 2017/18:2424 av (MP), 2017/18:2781 av (SD) och 2017/18:3732 av (M) yrkandena 1–3. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (C) 2017/18:1811 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:2746 av (MP) yrkande 8. 2017/18:248 av och (båda M), 2017/18:646 av (M) och 2017/18:2161 av och (båda S). 2017/18:464 av Finn (M), 2017/18:1575 av (SD), 2017/18:2058 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3392 av (M), 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 4 och 2017/18:3534 av (SD). 2017/18:82 av (SD), 2017/18:650 av (M) och 2017/18:971 av (C). 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 10 och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 26. Reservation 24 (L) 2017/18:428 av (L), 2017/18:453 av Skånberg (KD), 2017/18:653 av (M), 2017/18:1790 av och i (båda C), 2017/18:2330 av (M) och 2017/18:2644 av m.fl. (MP). Reservation 25 (C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 145 motionsyrkanden om trafiksäkerhet och från allmänna motionstiden /18. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. I samband med beredningen av ärendet informerade företrädare för vid utskottssammanträdet om förarprovsverksamheten. under riksdagsåret behandlade utskottet frågor om trafiksäkerhet och cykling i betänkandet Cykelfrågor (bet. 2017/18:TU5). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet hänvisar till genomförda insatser och ser positivt på utvecklingen av trafiksäkerhetsarbetet liksom nystarten för nollvisionen. Utskottet välkomnar ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter och betonar särskilt vikten av att barn fortsätter att prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet anser också att ny teknik ger en möjlighet att öka säkerheten i trafiken. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (L). beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) och att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvisionen innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströk den dåvarande regeringen att visionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör delas mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformning och drift av olika delar av vägtransportsystemet samt dem som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och att följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt. lanserade regeringen en inriktning för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet under namnet Nystart för nollvisionen. Det handlar inte i första hand om nya satsningar utan om att befintliga resurser och verktyg ska användas mer effektivt. Den ska vara vägledande prioriteringar och satsningar inom trafiksäkerhetsområdet. Förutom att nystarten ska stärka redan etablerade och fungerande åtgärder och verksamheter som syftar till att skapa säker trafik pekas ett par områden ut där nya insatser bedöms som särskilt viktiga. har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. har också beslutat om funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Det innebär en minskning till högst 220 omkomna och högst 4 122 allvarligt skadade 2020. Även på EU-nivå tillämpas etappmål för att driva på trafiksäkerhetsarbetet. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet – politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (KOM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. Genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken har EU slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. En motsvarande målsättning skulle för del innebära en minskning från 266 till maximalt 133 omkomna. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att bidra till det gemensamma målet med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier, med hänsyn tagen till deras individuella situation, behov och förhållanden. Enligt de globala målen för hållbar utveckling – Agenda 2030 – ska antalet dödsfall och skador i vägtrafikolyckor i världen halveras till 2020 (delmål 3.6). ska tillgång till bl.a. säkra transportsystem tillhandahållas. Vägtrafiksäkerheten ska förbättras, särskilt genom att kollektivtrafiken byggs ut (delmål 11.2). Enligt preliminär statistik från Transportstyrelsen omkom 254 personer på väg i . Det är en minskning då 270 personer omkom i vägtrafiken. omkom 148 bilförare och bilpassagerare i olyckor på väg, jämfört med 151 omkomna 2016. Av de omkomna bilisterna hade 136 färdats i personbil, övriga i buss eller lastbil. Den vanligaste olyckstypen bland omkomna bilister var singelolyckor med 79 omkomna följt av mötesolyckor med 44 omkomna. omkom 35 motorcyklister. Det är något färre jämfört med då 36 motorcyklister omkom. Av dessa omkom 16 i singelolyckor och 15 i kollision med personbil eller lastbil. Det var 24 cyklister som omkom , jämfört med 22 omkomna 2016. omkom 36 fotgängare efter att ha blivit påkörda av motorfordon. Av dessa var två barn , och 21 personer var eller äldre. skedde 243 olyckor med dödlig utgång. I varje olycka omkom mellan en och fem personer, och sammanlagt omkom 270 personer i vägtrafikolyckor (205 män och 65 kvinnor). minskade enligt Trafikanalys antalet omkomna totalt . Antalet omkomna minskade i samtliga trafikantgrupper, mest bland bilister (–) och minst bland motorcyklister (–). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att den positiva utvecklingen av vägtrafiksäkerheten har stagnerat . Stagnationen är tydligast inom biltrafiken på statliga vägar med hastigheter , där antalet omkomna i singelolyckor inte längre minskar. omkom flest människor på den delen av vägnätet i mötesolyckor, men singelolyckor är nu nästan lika vanliga. Utvecklingen ligger enligt regeringen inte i linje med vad som är nödvändigt för att nå målet om maximalt 220 omkomna till 2020. Av de 270 omkomna dog enligt Trafikanalys en majoritet (185 personer) i olyckor utanför tättbebyggt område. Vanligaste hastighetsgränsen på olycksvägen var . Det var mycket få som omkom på vägar med de högsta hastigheterna, som motorvägar och motortrafikleder. De flesta omkom i olyckor i dagsljus och/eller på torra vägar. omkom 152 förare av motorfordon, och av dem var åtminstone 33 förare () rattfulla eller grovt rattfulla. Ungefär 4 600 personer skadades allvarligt i vägtrafiken 2016 (varav 2 552 kvinnor och 2 030 män). Det hade inte skett någon egentlig minskning av antalet allvarligt skadade . Utvecklingen bedöms enligt regeringen leda till att målet inte nås. Den största enskilda trafikantgrupp som blir allvarligt skadad är cyklister, men den tidigare trenden med ett ökat antal skadade cyklister har avstannat. skadades ca 2 100 cyklister allvarligt. Av dem som omkom i vägtrafiken var en knapp fjärdedel 0–, en fjärdedel 25–, en fjärdedel 45–och en dryg fjärdedel eller äldre. Antalet barn i åldern 0–som omkom i vägtrafiken var 12 (9 pojkar och 3 flickor), varav 8 var oskyddade trafikanter. Antalet omkomna barn har mer än halverats . Den största trafikantgruppen bland de omkomna 2016 var bilister (151 omkomna), följt av gående (42 omkomna) och motorcyklister (36 omkomna). De allra flesta bilister som omkom färdades i personbil. omkom en person i buss (en passagerare) och 12 personer i lastbil. De som inte färdas i bil brukar kallas oskyddade trafikanter. Deras andel bland de omkomna var men har enligt Trafikanalys ökat och var 2016 . omkom 22 cyklister (18 män och 4 kvinnor), vilket var fler än 2015 då 17 cyklister omkom. Totalt 42 fotgängare (24 män och 18 kvinnor) omkom i kollision med motorfordon , vilket var betydligt fler än 2015. Åtta mopedister (samtliga män) omkom , vilket var tre fler än 2015. omkom 36 personer på motorcykel (samtliga män), jämfört med 44 . Av de personer som omkom på motorcykel omkom 22 i singelolyckor, 10 i kollision med motorfordon och 4 i viltolyckor. Tabell 1 Antal omkomna per trafikslag Vägtrafik, bantrafik, sjöfart och luftfart 2009–2016 Källa: /18:1 utg.omr. 22 och Trafikanalys. Vägtrafik: antal omkomna exkl. suicid, med undantag då suicid ingår. Förutom de som dödades i olyckor omkom 31 personer i självmord i vägtrafiken . Bantrafik: antal omkomna inkl. suicid (2016 omkom 14 personer i olyckor och 75 personer i självmord). Inom hela EU omkom ungefär 25 500 personer i vägtrafiken. Om man mäter trafiksäkerhet i antalet omkomna per miljon invånare ligger enligt Trafikanalys på första plats som trafiksäkraste land. Efter med 27 omkomna per miljon invånare följer (28), (33) samt och (båda 37). Per Klarberg m.fl. (SD) betonar i kommittémotion 2017/18:1590 att länge har varit en pionjär när det gäller trafiksäkerhet och att nyckeln till framgång har varit nollvisionen. Motionärerna konstaterar att dödsolyckor och allvarliga skador med barn inblandade tyvärr är alltför vanligt förekommande, särskilt i samband med på- och avstigningar från skolskjuts. Det nuvarande varselsystemet med gult blinkande ljus på skolskjutsskylten ger inte önskvärd effekt. Motionärerna efterfrågar därför ett förbud mot att köra om en stillastående skolskjuts (yrkande 10). I motion 2017/18:2417 i denna del konstaterar (MP) att fart, alkohol och slarvig körning dödar i trafiken. Motionären konstaterar att det pågår en snabb teknikutveckling på området och redan nu finns teknik som tvingar bilen att hålla hastighetsgränsen och som automatiskt kan bromsa bilen när det krävs. Motionären efterfrågar därför att regeringen ska komma med förslag om att införa obligatoriska hastighetshållare och autobroms i alla nyregistrerade bilar. I motion 2017/18:2746 konstaterar (MP) att tidsvinst ofta anges som ett motiv för att anlägga en ny väg eller att bygga om en befintlig väg. Men tidsvinsten för dem som begagnar sig av vägen ställs inte i relation till den tidsförlust som görs när människor mister livet i trafikolyckor. Den som mister livet på vägarna förlorar av sitt återstående liv. Motionären efterfrågar därför att Trafikanalys ges i uppdrag att analysera och föreslå en förändrad värdering av trafiksäkerhet – beräknad tidsvinst till följd av en väginvestering ställd i relation till tidsförlust i samband med dödsfall i trafiken (yrkande 9). I motion 2017/18:2862 uppmärksammar (C) att många olyckor i stadsmiljö sker mellan cyklister och tunga fordon. De tunga fordonens förare har ofta svårt att se cyklister, dels för att de sitter högt upp, dels för att det finns en död vinkel. Motionären menar att tekniken för att radera ut den döda vinkeln finns och efterfrågar därför att det ska ställas krav på minimerande av döda vinkeln på tunga fordon (yrkande 2). m.fl. (L) betonar i kommittémotion 2017/18:3462 att nollvisionen innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av traﬁkolyckor inom vägtransportsystemet. Motionärerna menar att det finns enkla åtgärder som kan leda till färre olyckor. Oskyddade trafikanter såsom cyklister drabbas. Reglerna i trafikförordningen om väjningsplikten bör ses över, och uppkomsten av döda vinklar måste förebyggas. Regelverken och utformningen av vägmarkeringar behöver en översyn eftersom ökad tydlighet i reglerna underlättar tillvaron för alla trafikanter och de oskyddade trafikanterna värnas bättre. Nollvisionen bör även omfatta kollektivtrafiken, och trafiksäkerheten bör även gälla vägar som klassas som länsvägar. Möjligheten att ta sig till en busshållplats under säkra förhållanden är viktig, inte minst för skolbarn. Motionärerna efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen (yrkande 24 i denna del). I motion 2017/18:3474 konstaterar och (båda C) att det finns farliga beteenden som bör beivras. En sådan sak är när bilar ligger alltför nära bilen framför. Polisen eller någon annan myndighet bör få i uppgift att utveckla en metod för att lättare kunna bötfälla den som gör sig skyldig till den typen av trafikförseelse. Motionärerna efterfrågar ett tydliggörande i lagen när det gäller framförande av fordon på ett sätt som innebär fara för andra (yrkande 7). Vidare pekar motionärerna på den tekniska utvecklingen inom bl.a. trafikpolisiär och trafiksäkerhetshöjande teknik. Polisen eller någon annan myndighet bör få ett brett uppdrag att se hur olika tekniklösningar kan tillämpas för att höja säkerheten på svenska vägar, t.ex. automatisk fordonsvägning. Motionärerna efterfrågar därför en utredning av en tekniksatsning för ökad trafiksäkerhet (yrkande 10). I motion 2017/18:3526 uppmärksammar (SD) värdet av motorsport och motorhobby. Motionären menar att ett aktivt motorutövande bidrar till att man blir en bättre förare i trafiken. Om fler människor får möjlighet att lära sig hantera ett motorfordon från grunden skulle trafiksäkerheten öka. Motionären efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafiksäkerhet kopplat till motorutövande (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis framhålla att har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Till det övergripande målet finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill betona att denna målsättning är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet. Utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag, som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att och Transportstyrelsen 2016 genomförde en översyn av nuvarande etappmål och indikatorer för trafiksäkerhet. Översynen omfattade även en analys av ett nytt etappmål till 2030. Analysen pekade på att etappmålet bör vara att antalet omkomna i trafikolyckor ska minska med , antalet omkomna i självmord bör minska med och antalet allvarligt skadade i dels trafikolyckor, dels fallolyckor bör minska med . Åtgärder som syftar till att minska antalet dödsfall bland oskyddade trafikanter bör prioriteras. Utskottet konstaterar vidare att Trafikanalys tog fram en rapport om ny målstyrning för trafiksäkerheten. I rapporten ser Trafikanalys i huvudsak två svårigheter med och Transportstyrelsens förslag : dels vet man inte vad målnivån 2030 skulle bli i antal omkomna, dels är målnivån betydligt mer visionär än realistisk. Den samlade bedömningen från Trafikanalys var att förslaget om en halvering inte är realistisk sett till vilka åtgärder och resurser som skulle krävas. Trafikanalys bedömde att ett etappmål bör vara ett realistiskt och nåbart komplement till den långsiktigt syftande nollvisionen. Att etappmål som ställts upp gång på gång inte uppnås minskar trovärdigheten och därmed deras styrande och motiverande verkan. Trafikanalys förordade därför sitt tidigare förslag om en halvering av antalet omkomna . För allvarligt skadade på väg föreslog Trafikanalys en minskning 2015–2030. I Trafikanalys måluppföljning bedömdes att målet bara är några procent bort och möjligt att nå till 2020. Utskottet påminner vidare om att det nu har gått beslutade om nollvisionen. Beslutet innebar en ny inriktning av trafiksäkerhetsarbetet där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Det innebär bl.a. att vägar, gator och fordon ska anpassas och utformas efter människans förutsättningar. Ansvaret för trafiksäkerheten delas mellan dem som utformar och dem som använder transportsystemet. Utformarna har det yttersta ansvaret för säkerheten. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att mycket har hänt sedan 1997 års beslut om nollvisionen. Cirkulationsplatser, mitträcken, alkolås och trafiksäkerhetskameror är några av de innovationer som har höjt säkerheten på vägarna. Utskottet konstaterar att insatserna har gett resultat men att den positiva utvecklingen nu inte går lika snabbt som . Detta innebär att det behövs ett än mer målinriktat arbete för att fortsätta minska antalet omkomna och allvarligt skadade i trafiken.