bet · H501TU16 · 2018-05-23 00:00:00 — Jag menar därför att ekonomiska styrmedel måste utvecklas även för sjöfart. Det är dessutom nödvändigt att överväga ett globalt förbud genom . Vattenvägarna kan ibland hamna i konflikt med att känslig miljö behöver skyddas. Det kan handla om att havsmiljön i sig ska värnas eller gälla frågor som stranderosion m.m. Jag anser därför att det bör vara möjligt att ändra rutter för att undvika eller minska sjöfart i särskilt känsliga områden. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljöfrågor, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 7 och 8 samt 2017/18:286 av (MP), 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:1585 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1720 av (M), 2017/18:1724 av m.fl. (M) yrkandena 1–4, 2017/18:2749 av (MP) yrkande 1, 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 16 i denna del. Jag vill peka på att är ett särskilt känsligt havsområde som innanhavet utgör en viktig transportled för bl.a. oljetransporter. Oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i och det är mycket angeläget att skapa tydliga incitament för att undvika oljeutsläpp. Därför anser jag att bötesbeloppen för utsläpp av olja i bör höjas. Vidare bör en bestämmelse införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA, så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett. Främmande organismer, som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav, innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Dessa främmande arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Jag anser att det därför bör införas ett krav på att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten, så att detta inte släpps ut i havet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 5 (V) (V) anför: Om mitt förslag till ställningstagande i frågan om främjande av inlandssjöfart och kustsjöfart (reservation 5) avvisas i den förberedande voteringen i kammaren avser jag att i huvudomröstningen stödja det alternativ som förordas av företrädarna för Socialdemokraterna och . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:166 Reviderade regler för fartyg i inlandssjöfart: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mönstringslagen (1983:929). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:487) om sjöfartsskydd. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:12 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslå statliga medel för nya slussar i vid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:42 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till styrmedel och prismodeller för ökad sjöfart inom och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:196 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa rimliga villkor för föreningsdriven passagerartrafik och båtcharterverksamhet i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:210 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra att Vänersjöfarten inte drabbas av avbrott på grund av att nya slussleden i inte färdigställs förrän nuvarande slussars tekniska livslängd är slut, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera finansieringen av Vänersjöfarten och nya slussleden i för transportsystem 2018–2029 och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:249 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk flytväst i fritidsbåt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:286 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbud mot tunga oljor i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:634 av (KD): Del 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rutinmässiga nykterhetskontroller bör införas genom tekniska lösningar för personal inom sjöfart och flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser sjöfart. 2017/18:735 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrenskraften för insjötransporter på i form av byggnation av för låga broar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrenskraften för insjöfarten vad gäller avgifter, skatter och pålagor och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för konkurrenskraften för sjöfarten i förhållande till andra transportslag och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att låta trafikavgifter spegla samhällsnytta och hållbara och klimatsmarta transportsystem och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:760 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att utveckla sjöfarten i och Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:777 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att bättre utnyttja Mälarhamnarna vid godstrafik i syfte att avlasta väg och järnväg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:800 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen undersöka möjligheten att utse hamnar där staten tar ett ökat ansvar för planering av infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1071 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att vidta konkreta åtgärder för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1081 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning i syfte att se över farledsavgifterna och se över möjligheten att lyfta ut delar av avgiften som i stället möjligen kan anslagsfinansieras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör låta utreda vilka styrmedel som behövs för att minska trösklarna för nya transportupplägg för inlands- och kustsjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi och handlingsplan för sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att det inom PSSA-klassade (particularly sensitive sea area) områden blir möjligt att införa bindande regler för att förhindra sjöfart utan kväverening att trafikera och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1585 av Per Klarberg m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lotsbefria inlandssjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konkurrensneutraliteten mellan transportslagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda farledslättnader för inlandssjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lättnader i eller borttagande av farledsavgifterna för kustsjöfart och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda lättnader i eller borttagande av farledsavgifterna för isbrytning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa farledsavgiften för de kryssningsfartyg som tömmer sitt svart- och gråvatten i hamn i stället för till sjöss, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1720 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att öka sjösäkerheten i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1724 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att lägga fram ett förslag i Internationella sjöfartsorganisationen om att göra gällande riktlinjer för användningen av lots i obligatoriska, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa motsvarande regler för användningen av lots i som och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka registrerings- och övervakningssystemet för sjöfart i i syfte att hålla reda på alla fartyg som inte uppfyller , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att expandera och utveckla separata rutter för inkommande trafik från och utgående trafik från för hela Öresundspassagen, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2160 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen ta hänsyn till möjligheterna för en utveckling av Vänersjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2440 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att långsiktigt säkerställa och utveckla Vänersjöfarten samt om åtgärder för slussar i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bötesbeloppen för oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla hamnar i och bör ha mottagningsanordningar för barlastvatten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2749 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om differentierade farledsavgifter som premierar investeringar och drift som bidrar till minskad klimatpåverkan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att oljetankrar och kryssningsfartyg bör få en högre farledsavgift där merintäkterna används för att ge rabatt till mindre rederier och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska tillämpa ett regelverk för kust- och insjöfart som utnyttjar dess potential till att minska oljeberoende och trängsel i storstadsregionernas vägnät och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta en obligatorisk lotsplikt med en säkerhetsmotiverad lotsanvändning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3349 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att ändra fartygsrutter för att undvika sjöfart i särskilt känsliga områden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfart och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3673 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att skyndsamt besluta om en ny slussled där hänsyn till skredrisken tas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft inom sjöfarten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD): 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en garanti att sjöfartsföretag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, en s.k. en dörr in, och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera och stärka inlandssjöfarten för godstransporter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M): 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bättre utnyttja våra vattenvägar för transport av gods för att avlasta vägar och järnvägar och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om förhandsbesked om sjöfartsstöd kan ges i syfte att öka antalet registrerade fartyg i och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att infrastrukturen till och från hamnarna fungerar väl och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbetet för att stärka inlandssjöfarten samt att motverka svenska särregler för inre vattenvägar och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna och tillkännager detta för regeringen. är det veterandagen, och vi hedrar alla militära och civila veteraner som har deltagit i svenska internationella insatser för fred och säkerhet. debatterar vi också trafikutskottets betänkande Sjöfartsfrågor, som omfattar regeringens proposition Reviderade regler för fartyg i inlandssjöfart samt ett femtiotal motioner från allmänna motionstiden. Det är även den sista gången för mandatperioden som utskottet i sin nuvarande sammansättning debatterar sjöfartsfrågorna. Därför passar det bra att göra en utvärdering av vad som har hänt inom området . Jag är glad att alla partier har en positiv inställning till sjöfarten och dess betydelse för utveckling. av utrikeshandel transporteras sjövägen. Sjöfarten är inte bara ett transportslag, utan den är en näring - som sysselsätter många. Det sägs att det på varje jobb på sjön går fyra jobb på land, inom den maritima utrustningsindustrin och inom serviceområdena med koppling till sjöfarten. Vi har varit eniga om ambitionen att en större del av våra transporter ska gå till sjöss. En av de saker som dock har skilt oss åt i utskottet är våra olika möjligheter att direkt påverka regeringen; vi som representerar oppositionen har av förklarliga skäl inte haft svängdörrar in i . Vi har därför använt oss av tillkännagivandeinstrumentet för att tvinga regeringen att gå utskottet till mötes, till exempel i frågan om verkningsfulla sanktioner mot dem som bryter mot svaveldirektivet. Tyvärr har regeringen varit mycket senfärdig, och sanktionssystemet är fortfarande under beredning. Frågan om riskerna för bristande efterlevnad samt konkurrens- och överflyttningseffekter kommer att återaktualiseras när det globala taket på träder i kraft , eller ännu tidigare om priset på fartygsbränsle höjs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Det finns också andra frågor som har varit alldeles för länge under beredning i . gav regeringen i uppdrag till Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd att utreda vad som krävs för att möjliggöra en enklare och mindre kostsam fartygsregistrering. Uppdraget, som redovisades , förordade en myndighetsgemensam webbaserad inflaggningsportal. har gått, och förslaget bereds fortfarande inom . Vi i Alliansen anser att förutom en förenklad inflaggningsprocedur borde alla myndighetskontakter bli enklare, bland annat genom införande av en så kallad one-stop-shop. Det är fortfarande ett stort problem för rederier att inte kunna få förhandsbesked om huruvida de är berättigade till sjöfartsstöd. Detta leder till osäkerhet, och i många fall avstår man från att registrera fartyg i . Vi har inte råd att mista fartyg vars ägare funderar på att flagga svenskt. Faktum är att sedan statistiken började samlas in har det aldrig funnits så få svenskregistrerade större lastfartyg och passagerarfartyg. Bara minskade handelsflottan . En annan sak som skiljer regeringspartierna och oppositionen åt är tillgången till information från . Vi vet inte när den nya nationella infrastrukturplanen ska komma; kanske kan någon av kollegorna från S eller MP bringa klarhet under debatten? Och när denna infrastrukturplan presenteras, kommer den då att innehålla välbehövliga satsningar som underlättar transporterna till och från hamnarna? För att vattenvägarna ska kunna utnyttjas effektivt måste tåg och lastbil kunna nå fram. Jag ska ge två exempel från . Det första gäller järnvägsfärjorna i . De hotas av nedläggning, dels på grund av minskade volymer, dels på grund av brister i infrastrukturen. Det andra exemplet gäller trafiksituationen vid infarten till hamn. Den är kaotisk, och ofta bildas mycket långa köer. Jag hoppas också att den nationella planen innehåller satsningar som säkerställer tillräckligt djup i hamnarna i och . hade trafikutskottet besök av , Svensk Sjöfart och , angående farledsavgifterna. Farledsavgifterna har länge varit ett bekymmer för sjöfarten, och detta är inte bara branschens uppfattning. Faktum är att , och Trafikanalys medger att avgiftsmodellen innebär försämrad konkurrenskraft för sjöfarten som trafikslag. Frågan måste lösas på regeringsnivå. har höga kostnader och dessutom en pensionsskuld, vilket innebär att måste öka sina intäkter. För att göra detta behöver man höja avgifterna för handelssjöfarten. Detta är alltså samma handelssjöfart som det finns en fullständig politisk enighet om att vi ska nyttja bättre. Det blir en ond cirkel. Höjningarna av farleds- och lotsavgifterna minskar sjöfartens attraktivitet som trafikslag och går tvärtemot regeringens intention om att gods ska flyttas från land till vatten. Vad tänker regeringen göra åt det? Goda exempel finns på nära håll. har halverat sina farledsavgifter, och flertalet av länder har inga farledsavgifter alls. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Lotsavgifterna är också ett problem, särskilt med tanke på den utvecklade navigationstekniken. Både farledsavgifterna och lotsavgifterna är ett hinder för pråmtrafiken, som gör tappra försök att etablera sig i . Pråmfartygen går inlåsta på sina inre vattenvägar, i slingor mellan hamnar, enklare kajlägen, industrier med mera. Trafiken är ett direkt alternativ till lastbilen. Varför ska då pråmtrafiken per automatik ingå i farledsavgiftssystem? Pråmfartygen är högteknologiska. De har mycket god manöverförmåga, och befälhavarna kan sina vatten. De är uppkopplade och kan få stöd från land om det behövs. Det kan bli ett ypperligt tillfälle för att starta projekt för landbaserad distanslotsning. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 2 och 3. Jag vill börja med att säga att vi står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservationerna 4 och 10. Jag måste säga att den tidigare talaren, Boriana, var mycket klar och tydlig i sitt anförande. Jag håller med om det mesta av det som Boriana sa. Vi måste ge sjöfarten möjligheter att frakta mycket mer gods än vad som görs . Sjöfarten har kapacitet att frakta mycket mer gods än vad man gör , och hamnarna har möjlighet att ta hand om detta. Med tanke på hur mycket kust som finns omkring borde sjöfarten vara det självklara alternativet för att frakta gods, inte minst med tanke på hur trångt det är på vägar och järnvägar. Historiskt har folk valt att bosätta sig vid vatten, just för att det har varit lätt att frakta. Väldigt många bor också vid kusten. Men den som bedriver sjöfart vet också att man tyngs av enorma kostnader. Vi kan till exempel titta på SECA-direktivet: Helt plötsligt tvingades man att sänka svavelhalterna till , vilket skapade enorma kostnader för sjöfarten. hade sjöfarten tur, eftersom oljepriserna sjönk precis vid införandet av SECA-direktivet. Man fick installera skrubbrar och hitta på nya bränslen, till exempel metanol och LNG. Detta har ju inte varit helt förödande för svensk sjöfart; man har ju också lyckats att exportera teknik. Glädjande är att IMO inför tuffare miljöregler över hela världen, inte bara för oss uppe i norr. Vi anser naturligtvis att hela EU bör omfattas av SECA-direktivet. Det finns naturligtvis andra utgifter som också tynger sjöfarten, bland annat farledsavgifter, hamnavgifter och lotsavgifter. Under 2014-2015 instiftade man något som kallas för inre vattenvägar, som hade varit ypperligt att bedriva pråmtrafik på från till och från till sluss. Den här trafiken hade kunnat utnyttjas mycket mer, men det har knappt hänt någonting över huvud taget på grund av alla avgifter. Här kan vi faktiskt hjälpa sjöfarten genom att ta bort farledsavgifterna, åtminstone ett litet tag för att få igång pråmtrafiken och se hur den fungerar. Pråmtrafiken kan ju användas till så himla mycket. Man skulle kunna nyttja pråmtrafiken till att frakta byggmaterial. Man skulle kunna använda den i städerna, speciellt i som omges av så mycket vatten, för att ta bort snömassor i stället för att frakta dessa genom hela städerna . Varför farledsbefriar man inte inre vattenvägar? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Det är inte bara kostnaderna som är ett hinder för sjöfarten. Infrastrukturen är också ett stort hinder. Slussarna i och har ett sistadatum . Om man inte byter ut de här slussarna finns det stor risk att sjöfarten inte kan bedriva verksamhet över huvud taget från upp till . Det är inte bara slussarna utan även jordskredssäkringen som är viktig på . Den är viktig inte bara för fartygen utan även för vattenförsörjningen hela vägen ned till . Det är jätteviktigt att arbetet kommer igång med att byta ut dessa slussar. Infrastrukturen är viktig även i andra hamnar och inte bara för inlandstrafiken. Man måste kunna ta sig till och från hamnar landvägen, både på väg och på järnväg, och kunna frakta vidare genom att de större hamnarna görs till hubbar så att de mindre hamnarna kan frakta sitt gods till de större hamnarna där det sedan skeppas ut till resten av världen. Detta gäller både godshamnar och passagerarhamnar. Jag tänker på hamn, som har enorma mängder av kryssningsfartyg och behöver få i väg passagerare på ett lätt och behändigt sätt, eller till exempel hamn, som jag har diskuterat med ganska , där man har två-plus-ett-vägar för att ta sig från hamnen. Det uppstår enorma köer och ställer till problem för hela . Kustsjöfarten behöver hjälp. Det hade varit mycket trevligt att se kustskyttlar åka längs och hämta upp gods i de olika hamnarna för att sluta i , eller och sedan frakta godset vidare till kontinenten eller kanske till , , . Problemet är att farledsavgifterna är så enormt höga att fartyg passerar hamnar därför att de inte har råd att gå in där och hämta upp godset. Detta måste vi göra något åt, fru talman. Det är inte okej. Boriana talade tidigare om och dess nya avgiftsmodell. Det är inte rimligt att vissa redare kan få kostnadshöjningar . Vi sverigedemokrater vill agera och se över möjligheten att göra lite annorlunda. Vi vill göra , som är ett affärsverk, anslagsfinansierat. Vi var tillsammans med försvarsutskottet på ett möte med marinen. Där ställde vi frågan ifall de var intresserade av att ta över en del av verksamheten. De var mycket intresserade av att ta över helikopterverksamheten och även . Jag ställde naturligtvis frågan till hur de ser på detta, men de vill ju naturligtvis behålla sin verksamhet. Men vi måste göra någonting, och är beredda att se över möjligheten att omstrukturera . och är de enda två länder som har farledsavgifter. sänkte farledsavgiften när SECA-direktivet infördes, men det gjorde inte . Jag ser tyvärr att min talartid börjar rinna ut, fru talman, så jag stannar här. Men det är viktigt att vi gör mer för sjöfarten. I detta anförande instämde Per Klarberg (SD). var det sjöfartens tur.