bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — Utskottets sammantagna bedömning är att nuvarande beräkningsmodeller av svenska klimatutsläpp redan möjliggör en adekvat uppföljning av miljö-målen. Utskottet bedömer också att regeringen redan aktivt integrerar beräkningar av konsumtionsbaserade utsläpp i sin nationella och inter-nationella klimatpolitik. Därmed anser utskottet att motionerna 2017/18:3352 (M) yrkande 2 samt 2017/18:1141 (V) yrkandena 8 och 9 kan lämnas utan vidare åtgärd. Även motion 2017/18:4148 (-) yrkandena 1–4 avstyrks. Så som motionen får förstås är den med hänvisning till redovisningen ovan i allt väsentligt redan tillgodosedd. Utvärdering och analys av svensk klimatpolitik m.m. I likhet med regeringen anser utskottet att klimatfrågan är komplex, vilket kräver en politisk hantering som ständigt utvärderas i ljuset av nya vetenskapliga rön. Det råder emellertid ingen tvekan om att klimatpolitiken ställs under noga avvägning och analys. Utskottet vill särskilt framhålla det inrättade som är ett oberoende och tvärvetenskapligt expertorgan. Rådet har bl.a. till uppgift att belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhällsperspektiv samt bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Utskottet föreslår att motionerna 2017/18:4154 (SD) yrkandena 2 och 11, 2017/18:3887 (SD) yrkande 5 och 2017/18:3524 (SD) avslås med hänvisning till det ovan anförda. I fråga om tilldelning av utsläppsrätter på individnivå vill utskottet framhålla att svensk klimatpolitik bygger på generella ekonomiska styrmedel, och som motionärerna själva framför är det osäkert huruvida ett ransonerings-system skulle ha effekt på klimatarbetet. Därtill råder det stor osäkerhet i fråga om hur ett sådant system skulle administreras. Utskottet ser därmed ingen anledning till att en utredning specifikt om koldioxidransonering borde prioriteras och avstyrker därför motion 2017/18:1141 (V) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet bifaller två motionsyrkanden om att dubbla styrmedel är problematiskt och bör undvikas. avslår motionsyrkanden om klimatintegrering, klimat-anpassning, kostnadseffektiva styrmedel, prissättning av utsläpp samt utformning av system för tekniska landvinningar. Jämför reservation 23 (L), 24 (L), 25 (S, MP, V), 26 (M, C, L, KD), 27 (M, C, L, KD) och 28 (C). I skrivelsen framför regeringen att den delar Miljömålsberedningens bedömning om att klimat- och miljöfrågorna behöver fortsätta integreras i arbetet i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. Regeringen menar att en förutsättning för detta är att det görs konsekvens-analyser av effekterna på klimatet inom de politikområden där så är relevant. Vidare anser regeringen att förordningen (2007:1244) om konsekvens-utredning vid regelgivning bör ses över. En utgångspunkt i översynen är bl.a. att säkerställa att det ställs krav på att konsekvenser för klimatet ska analyseras där så är relevant. Regeringen anser att även kommittéförordningen (1998:1474) bör ses över. När nya eller befintliga samhällsmål tas fram eller ses över bör hänsyn tas till miljö och klimat där så är relevant, t.ex. genom att analysera och utforma samhällsmålen i förhållande till klimatlagen (2017:720) och det klimatpolitiska ramverket i övrigt. Som skäl för denna bedömning framför regeringen bl.a. följande. De miljömål som beslutats av är sektorsövergripande. Regeringen konstaterar att aktörer inom alla samhällsområden och på alla nivåer behöver delta för att miljömålen ska kunna nås. En utgångspunkt är därför att miljö-konsekvenser ska analyseras och ingå i beslutsunderlag inom alla politik-områden där så är relevant. Denna utgångspunkt är väsentlig inte minst för möjligheten att nå klimatmålen. Det svenska samhället ställer om för att klara de globala och nationella klimatmålen. Samhällsomställningen kommer att påverka alla sektorer och beröra samtliga samhällsaktörer. För att säkerställa att regeringens arbete bidrar till att uppnå klimatmålen och för att undvika konflikt mellan skilda intressen behöver det klimatpolitiska arbetet vara sam-ordnat och integrerat med regeringens övriga arbete inom samtliga politik-områden. Regeringen anser att den arbetar aktivt med att integrera klimat och miljö i viktiga politikområden och utgiftsområden. Inte desto mindre anser regeringen att interna processer och styrningen av myndigheter ska fortsätta utvecklas för ett mer integrerat miljö- och klimatarbete i samhället. I Statens ägarpolicy har regeringen slagit fast att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Av Statens ägarpolicy framgår att det för staten som ägare är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för en minskad klimat- och miljöpåverkan genom en hållbar och giftfri resursanvändning för att generationsmålet, miljökvalitetsmålen och ska uppnås. Regeringen bedriver det klimatpolitiska arbetet på ett sätt som ger förutsättningar för klimatpolitiska och budgetpolitiska mål att samverka med varandra. Bildandet av med fokus på åtgärder är en del i regeringens arbete för miljöintegrering liksom initiativet Fossilfritt där näringslivet ingår. Regeringen framhåller vidare att den har utvecklat ett ramverk för välståndsmått som kompletterar BNP för att belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet och människors livskvalitet utifrån ekonomiska, sociala och ekologiska aspekter. Indikatorerna presenterades i en särskild bilaga vårproposition. Arbetet med att utveckla ramverket har bl.a. tagit avstamp i Utredningen om mått på livskvalitet (SOU 2015:56), det nationella miljömålssystemet, målen i FN:s globala mål för hållbar utveckling – Agenda 2030 och ett regeringsuppdrag till SCB om att ta fram förslag på indikatorer för att belysa ekonomins långsiktiga hållbarhet och människors livskvalitet. års ekonomiska vårproposition kommer regeringen att även inkludera en miljöbilaga som ger en fördjupad bild av hur regeringen arbetar med frågan. I fråga om klimatanpassning bedömer regeringen att eftersom konsekvenserna av klimatförändringarna märks och kommer att bli alltmer påtagliga som kommer, behöver också arbetet med att klimatanpassa samhället utvecklas. Regeringen har tagit steg för att stärka det nationella arbetet med klimatanpassning. beslutade regeringen att överlämna en proposition med förslag på en strategi för klimatanpassning till , proposition 2017/18:163 (propositionen behandlas i detta betänkande). Regeringen framför att dess mål för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. I skrivelsen anför regeringen att den skapar politik i enlighet med en s.k. klimatprincip enligt vilken det ska vara lätt att göra rätt, och att det ska vara billigare att vara miljövän och dyrare att släppa ut. På så sätt ska klimatprincipen ge långsiktig och tydlig vägledning till individer, företag, kommuner och landsting inför investeringsbeslut i omställningen till ett fossilfritt . Regeringen anför att flera av de styrmedel och åtgärder som beskrivs i strategin har positiv inverkan även på andra miljökvalitetsmål, exempelvis luft, God bebyggd miljö och Bara naturlig försurning. På samma sätt finns risk för målkonflikter mellan klimatmålen och andra miljökvalitetsmål. Enligt beslut ska miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Enligt regeringen behövs långsiktig styrning mot de klimatpolitiska målen för fortsatt omställning. Den samlade styrningen ska skapa förutsättningar för att nå etappmålen inklusive det långsiktiga klimatmålet till 2045 till en så låg kostnad som möjligt för samhället och utan att orsaka ökande utsläpp utanför gränser. Utöver nya och förstärkta styrmedel som ökar kostnaden för att förorena och underlättar klimatsmarta investeringar, har regeringen tagit initiativ för att öka engagemanget bland aktörer i hela samhället. Ett sådant initiativ är Fossilfritt . Genom Fossilfritt (dir. 2016:66) har regeringen stärkt dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och det civila samhället. En särskild samordnare har tillsatts, och är nära 300 aktörer anslutna till nätverket. Även inom ramen för andra initiativ främjar regeringen dialog och samverkan med berörda aktörer. Ett annat exempel på hur regeringen vill understödja omställning i hela samhället är de insatser som regeringen har genomfört för att få finans-marknaden att investera mer hållbart. är hållbarhet en del av målen för finansmarknadsområdet. Regeringen är övertygad om att såväl individuella sparare som professionella investerare bryr sig om hur kapitalet används det genererar avkastning. En viktig utgångspunkt för regeringens arbete är att förbättra möjligheten för individer och investerare att fatta medvetna val och bidra till en ansvarsfull utveckling, t.ex. genom miljömärkning av fonder. Pensionsgruppen, en blocköverskridande arbetsgrupp som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, har kommit överens om att premiepensionens kapital ska förvaltas på ett hållbart sätt. Ett förslag på att endast fonder med hållbarhetsarbete ska få tillträde till premiepensionens fondtorg remitterades . Regeringen redovisar att den även infört Bränslebytet, en reform bestående av ett reduktionspliktssystem i kombination med ändrade skatteregler som regeringen bedömer kommer att leda till minskade utsläpp från bensin och dieselbränslen genom ökad inblandning av biodrivmedel. Regeringen påminner om att påverkar möjligheterna att utforma effektiva styrmedel, exempelvis beskattning av fossila respektive förnybara drivmedel. Regeringen anför att därför bör fortsätta att verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta EU-rättsakter ska möjliggöra och inte hindra effektiva styrmedel, som t.ex. miljöskatter. Regeringen anser att det är viktigt att verka för en global prissättning av växthusgasutsläpp och för att fasa ut subventioner till fossila bränslen. Som skäl till regeringens bedömningar anför den bl.a. följande: har haft koldioxidskatt på fossila bränslen . Koldioxidskatten har varit ett av de huvudsakliga instrumenten för att åstadkomma kostnadseffektiva minskningar av växthusgasutsläppen som kommer att omfattas av ESR bl.a. när det gäller transporter, fjärrvärme och industrin utanför EU ETS. Regeringen redovisar att t.ex. har högst andel hållbara biodrivmedel i transportsektorn i EU, vilket enligt regeringen bl.a. följer av de skattemässiga förutsättningarna för hållbara biodrivmedel. Regeringen redovisar att den samlade utsläppsminskningen genom användning av biodrivmedel i beräknades uppgå till koldioxid enligt , en ökning med jämfört med . Därtill anser regeringen att de aktuella EU-regelverken bör ge medlems-staterna större handlingsutrymme när det gäller utformningen av kostnads-effektiva styrmedel för att minska utsläppen i den icke handlande sektorn (ESR). Regeringen framhåller att den driver ett långsiktigt påverkansarbete för att globalt främja prissättning av växthusgasutsläpp genom exempelvis aktiv medverkan i Carbon Pricing Leadership Coalition och i . Regeringen verkar för att globalt fasa ut subventioner till fossila bränslen. Prissättning av utsläpp av växthusger I skrivelsen framhåller regeringen att basen för omställningen till en cirkulär ekonomi är tydliga styrmedel inklusive prissättning av utsläpp. Regeringen bedömer att koldioxidskatten bidrar till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen och även i fortsättningen bör utgöra en grund för styrningen av de utsläpp som kommer att omfattas av ESR. Stimulanser och ekonomiska styrmedel bör användas för att ställa om det svenska samhället och för att miljöskatternas styrande effekt ska öka. Väl avvägda och väl utformade miljö-skatter gör att miljökvalitetsmålen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen påminner återigen om att den också infört Bränslebytet, och att bör fortsätta att verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta EU-rättsakter ska möjliggöra och inte hindra effektiva styrmedel, som t.ex. miljöskatter. Regeringen anser vidare att det är viktigt att verka för en global prissättning av växthusgasutsläpp och för att fasa ut subventioner till fossila bränslen. Vidare behöver EU ETS skärpas, bl.a. genom att minska det totala utsläppsutrymmet. Näringspolitik, forskning och innovation Minskade utsläpp av växthusgaser är enligt regeringen en förutsättning för framtida svensk konkurrenskraft. ambition att vara ett föregångsland i klimatomställningen bör därför vara vägledande för närings- och innovationspolitiken. Det finns enligt regeringen potential att i större utsträckning nyttja befintliga företagsstöd för att stödja näringslivets klimat-omställning, och regeringen har därför gett i uppdrag att redogöra för hur myndighetens stöd till forskning och utveckling samt innovation bidrar till minskad klimatpåverkan samt hur myndighetens framtida insatser kan fortsätta att bidra till minskad klimatpåverkan. Regeringen framhåller att samspelet mellan offentliga och privata aktörer är viktigt för att åstadkomma teknikskiften och en strukturomvandling som leder till att klimatmålen nås. Av denna anledning har regeringen tagit initiativ till flera satsningar för att öka samverkan mellan stat och näringsliv och till att stärka företagens konkurrenskraft och omställningsförmåga. Regeringen anför bl.a. följande skäl för sin bedömning i frågan: Huvud-inriktningen i svensk näringspolitik bör vara att skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt. En ekonomi i balans och goda förutsättningar för befintliga och nya företag är avgörande. Att lyckas kombinera minskade utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan med bibehållen konkurrenskraft och jobbskapande är centralt. kan genom ökad utvinning av råvaror, export av förnybar energi samt klimateffektiva produkter och tjänster bidra till att världen globalt minskar växthusgasutsläppen. För att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045 anser regeringen att alla relevanta politikområden behöver bidra till klimatomställningen, och näringspolitiken har här en central roll. Stat och kommun har en viktig roll i närings- och innovationspolitiken och särskilt vid omfattande teknikskiften. Regeringen redovisar att den presenterade Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. presenterades den första handlingsplanen, och presenterades en andra uppdaterad och utökad handlingsplan. Handlingsplanen ska bl.a. bidra till att stimulera utveckling, spridning och användning av den digitala teknik som har högst potential att leda industrins omvandling, ta till vara potentialen i nya digitala och andra tekniker för omställningen mot en fossilfri och cirkulär ekonomi samt utveckla nya eller förbättra existerande tekniker, varor och tjänster med avseende på kraftigt minskade utsläpp. Regeringen har även inrättat Industriklivet för att stödja utvecklingen av morgondagens klimatsmarta lösningar. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 2 framhåller Motionärerna att vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga, strukturella investeringar som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett klimatsmartare samhälle. Det kan handla om biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket eller cykel-infrastruktur för att underlätta cykelpendling. I samma motion yrkande 3 anförs att det finns behov av en lång rad insatser där klimat- och miljöanpassningar gör som mest nytta, bl.a. inom områden som transport, energi och industri samt jord- och skogsbruket. Ett antal motionsyrkanden handlar om utformningen av klimatpolitikens styrmedel. I motion 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 föreslås att klimatpolitiken baseras på styrmedel som på ett kostnadseffektivt sätt kan uppnå de utsläppsmål som beslutat om. Motionärerna betonar vikten av att utforma styrmedel som på ett effektivt sätt leder till minskade utsläpp utan att innebära onödigt slöseri med skattemedel. Genom att införa styrmedel som gynnar teknikutveckling kan tillväxt och minskade utsläpp gå hand i hand. Därmed kan visa internationellt ledarskap och visa vägen för andra länder att följa efter. Enligt yrkande 3 i samma motion framhåller motionärerna att dubbla styrmedel är problematiskt. Motionärerna påpekar att flera av de initiativ som regeringen beskriver i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för , t.ex. flygskatten och Industriklivet, är riktade mot sektorer som redan omfattas av EU ETS. Eftersom dessa verksamheter omfattas av EU ETS menar motionärerna att åtgärderna inte kommer att leda till utsläppsminskningar på kort sikt. Motionärerna konstaterar därmed att användandet av dubbla styrmedel kan vara problematiskt. Även i kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att dubbla styrmedel inom klimatpolitiken bör undvikas. Enligt motionärerna kännetecknas regeringens klimatpolitik i stor utsträckning av just dubbla styrmedel, t.ex. flygskatten och biodrivmedelssektorn. Flyg-sektorn omfattas redan av EU:s utsläppshandelssystem, och i biodrivmedels-sektorn får vi en situation där styrmedel för nedsatt skatt på låginblandade biodrivmedel kvarstår trots att reduktionsplikten införs. Prissättning av utsläpp av växthusger Enligt kommittémotion 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 7 bör klimatåtgärder grundas i principen om att förorenaren betalar. Genom att göra det dyrare att släppa ut växthusgaser eller på andra sätt förorena miljön skapas signaler till konsumenter när produkter och tjänster som belastar miljön blir dyrare. skapas incitament för företagen att utveckla mindre miljöbelastande varor och tjänster. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 24 framhålls vikten av effektiv prissättning på klimatutsläpp i , i EU och globalt. För att nå målen i krävs det enligt snabbare minskning av utsläppen än vad vi ser och mer kraftfulla åtgärder. Det är därför centralt att utsläpp av klimatgaser prissätts effektivt, och de positiva erfarenheterna från koldioxidskatter, utsläppshandel och minskade fossil-subventioner behöver spridas och utvecklas internationellt. Näringspolitik, forskning och innovation I fråga om att utforma system för att premiera tekniska landvinningar som minimerar klimatstörande utsläpp anförs i motion 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 6 att åtgärder för att underlätta och premiera satsning på ny miljövänlig teknik bör prioriteras. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 35) framhåller regeringen att alla samhällets aktörer måste bidra och vidta åtgärder för att nå klimatmålen. Med initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66) har regeringen stärkt dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och det civila samhället. beslutade regeringen om att tillsätta en särskild samordnare för initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66). har initiativet fortsatt att engagera, och är 258 aktörer anslutna till nätverket, vilket är en uppgång från 177 aktörer . Initiativet har lanserat olika utmaningar för företag, kommuner och organisationer. lanserade utmaningar är fossilfria transporter och solceller på taket med än så länge 37 respektive 36 anslutna aktörer. Initiativet arbetar även med workshoppar och samverkansgrupper för att stödja dess medlemmar i sitt arbete. Dialog och samverkan med berörda aktörer sker också inom ramen för andra regeringsinitiativ, såsom det nationella skogsprogrammet. Regeringen har inrättat som en plattform för fler åtgärder och ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. består av chefer för 17 myndigheter som är strategiskt viktiga för att de nationella miljömålen ska nås. presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att genom-föra för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. ska slutredovisa sitt arbete . I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning föreslår regeringen två ändringar i (2010:900), PBL, som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna för klimatets förändring. I propositionen presenterar regeringen även en nationell strategi för klimat-anpassning som syftar till att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen därav. Genom strategin möter regeringen också åligganden under samt i för klimatanpassning där en nationell strategi för klimatanpassning lyfts fram som ett centralt analytiskt instrument avsett att förklara och prioritera åtgärder och investeringar. Propositionen behandlas i detta betänkande. Av Miljömålsberedningens delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) framgår följande (s. 93 f.): Svensk klimatpolitik har utvecklats successivt och baseras på ett brett spektrum av styrmedel. Generella ekonomiska styrmedel som energi- och koldioxidskatter utgör centrala inslag i strategin. Dessa styrmedel har i många fall kompletterats med riktade insatser för att bland annat understödja teknikutveckling och marknads-introduktion samt för att undanröja barriäreffekter. Detta har skett genom exempelvis demonstrationsprojekt, teknikupphandling, investeringsbidrag och skattenedsättningar. Även administrativa styrmedel i form av regelgivning på avfalls-området och inom fysisk planering har varit viktiga verktyg i det svenska klimatarbetet. har de EU-gemensamma styrmedlen, främst systemet för handel med utsläppsrätter, men även EU-direktiv om t.ex. utsläppskrav på nya bilar, fått en alltmer betydelsefull roll. beslut om utformningen av samhällsplaneringen i har i hög grad satt ramarna inom vilken dagens styrmedel kan verka i. Särskilt utbyggnaden av fjärrvärmenät, kollektivtrafiksystem och koldioxidfri elproduktion har haft betydelse. [...] En tydlig utveckling inom det internationella klimatarbetet är att insatser riktas mer mot bredare ansatser på lands- eller sektornivå i syfte att åstadkomma omställning och möjliggöra storskaliga utsläpps-minskningar. Det kan röra sig om styrmedel som gör att ett pris sätts på utsläpp, till exempel genom skatter, utsläppshandel och sektorsbaserade insatser. Det kan också handla om styrmedel som på annat sätt skapar driv-krafter att minska utsläppen, till exempel teknikstandarder eller utfasning av subventionering av fossila bränslen. Gemensamt är att man vill rikta stödet mot åtgärder som bidrar till systemomställning och som ger förutsättningar för andra länder att ta efter och göra liknande insatser. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor s. 436) föreslår regeringen höjningar av koldioxidskatten i värmesektorn i syfte att minska utsläppen av koldioxid från svenska anläggningar och bidra till en globalt hållbar utveckling samt för att lägga grunden till en omställning till nettonoll-utsläpp till 2045. Flera remissinstanser framför synpunkterna att de föreslagna åtgärderna inte påverkar de totala utsläppen inom EU ETS, att det är principiellt fel med dubbla styrmedel, dvs. att värmeföretagen möts av både ett pris på utsläpps-rätter och en koldioxidskatt samt att en omställning till fossilfria bränslen redan pågår inom branschen. Regeringen gör emellertid bedömningen att det i ljuset av de nationella klimatmål som beslutat om är angeläget att arbeta för att sänka utsläppen från svenska anläggningar och parallellt bedriva arbete för en skärpning av EU ETS. Förslagen bedöms som ändamålsenliga i detta avseende. Med dessa mål för ögonen anser regeringen att skälen för förslagen inte kan anses vara oklara, något som har framfört. Det bindande målet om att minska växthusgasutsläppen från hela ekonomin med jämfört med fastställdes av .