bet · H501KrU6 · 2018-04-09 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga Utskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att vidareutveckla Skapande skola. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som rör bl.a. information och kunskap om barns rättigheter, förebyggande åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, sommarskola och andra aktiviteter för barn , ungdomars deltagande i demokratiska processer, samarbete mellan museer och skolor, främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskap samt den kommunala . Fyra motionsyrkanden bereds i förenklad form. I betänkandet finns nio reservationer (S, M, SD, MP, V, L). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Information om barns rättigheter Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Alla barns rätt till kultur Skola och andra aktiviteter Ungdomars deltagande i demokratiska processer Barn och unga på nätet Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet Samarbete mellan museer och skolor Främja elevers inlärnning av matematik och naturvetenskapliga ämnen 1.Information om barns rättigheter, punkt 1 (L) 2.Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (M) 3.Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (SD) 4.Skola och andra aktiviteter , punkt 4 (V) 5.Skapande skola, punkt 8 (S, MP) 6.Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet, punkt 9 (V) 7.Samarbete mellan museer och skolor, punkt 10 (M) 8.Samarbete mellan museer och skolor, punkt 10 (V) 9.Kommunala kulturskolor, punkt 12 (M, SD) Skapande skola, punkt 8 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Information om barns rättigheter 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 1 (L) Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 8, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Alla barns rätt till kultur 2017/18:674 av och (båda S) yrkande 1. Skola och andra aktiviteter 2017/18:1857 av och i (båda C) och 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 27. Reservation 4 (V) Ungdomars deltagande i demokratiska processer 2017/18:1151 av (M) yrkandena 1 och 2. 2017/18:2876 av (M). Barn och unga på nätet 2017/18:1334 av (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om att vidareutveckla Skapande skola och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 5 (S, MP) Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 6 (V) Samarbete mellan museer och skolor 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3223 av (M). Reservation 7 (M) Reservation 8 (V) Främja elevers inlärnning av matematik och naturvetenskapliga ämnen 2017/18:1645 av (S) och 2017/18:2506 av (M). 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 9 (M, SD) 2017/18:855 av Lawen Redar (S) och 2017/18:3526 av (SD) yrkandena 1, 3 och 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och Amne (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 och 2017/18 om bl.a. information och kunskap om barns rättigheter, förebyggande åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, sommarskola och andra aktiviteter för barn , ungdomars deltagande i demokratiska processer, Skapande skola, samarbete mellan museer och skolor, främjande av elevers inlärning av matematik och naturvetenskap samt om den kommunala . Fyra motionsyrkanden bereds i förenklad form. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor informerade utskottet om sin verksamhet. Utskottet har vidare besökt och prestationsutveckling vid samt Stiftelsen , ett upplevelsebaserat aktivitetscenter utanför . beslutade om mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. För att de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Barns och ungas rätt till kultur är alltså en prioriterad fråga i den nationella kulturpolitiken. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ 1990:20) ger en universell definition av vilka rättigheter som bör gälla för barn . Flera av artiklarna i handlar om barns rätt till kultur. Bland annat erkänns barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det betyder att varje barn har rätt att ta del av det kulturutbud som finns för vuxna men också att de har rätt till ett kulturutbud skapat särskilt för barn och unga. Information om barns rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av att stärka barn- och ungdomsorganisationerna så att de kan vara en aktiv del i folkbildningen om inkorporerar i lagstiftningen samt om vikten av målgruppsanpassad och tillgänglig information för barn och unga om deras rättigheter. Jämför reservation 1 (L). I motion 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 3 anförs behovet av att stärka barn- och ungdomsorganisationerna så att de kan vara en aktiv del i den folkbildning som kommer att behövas om inkorporerar i lagstiftningen. m.fl. (L) understryker i motion 2016/17:3193 yrkande 2 vikten av att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information för barn och unga om barns rättigheter. Barn vet sällan vad deras rättigheter innebär eller hur de ska få information om dem. Information till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp eller stöd ska därför enligt motionärerna finnas tillgänglig där barn och unga befinner sig, t.ex. i skolan, på idrottsplatsen eller på ungdomsgården. Samma yrkande återfinns i motion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 1. FN:s konvention om barnets rättigheter (, SÖ1990:20) antogs i . Den ratificerades av och trädde i kraft i förhållande till (prop. 1989/90:107, bet.1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350). för barnets rättigheter (barnrättskommittén) övervakar att konventionen följs. Regeringen lämnade propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (prop. 2017/18:186) till . I propositionen föreslås en lag om inkorporering av . Genom inkorporering ges ställning som svensk lag, vilket innebär ett förtydligande av att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till . För att ska få genomslag krävs enligt regeringen vid sidan av en inkorporering en fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt. Därutöver krävs en kombination av olika åtgärder såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. I propositionen anför regeringen därför att det bör tas fram en vägledning som kan utgöra ett stöd för hur man metodmässigt kan gå till väga vid tolkning och tillämpning av . Regeringen redovisar också de åtgärder som pågår för att öka kunskapen om bland barn och unga, i kommuner, landsting och statliga myndigheter genom ett kunskapslyft. Vidare redogör regeringen för behovet av ett fortsatt och systematiskt transformeringsarbete för att även i fortsättningen ska ge avtryck i lagstiftningen och synliggöras i förarbeten till lagstiftning där konventionen kan vara relevant. I propositionen gör regeringen bedömningen det är nödvändigt att alla barn känner till sina rättigheter för att rättigheterna ska kunna tillgodoses. Barn behöver därför få ökad kunskap om vad rättigheterna innebär i praktiken. Regeringen redovisar även åtgärder för att bättre samordna dialogen med det civila samhällets organisationer i frågor som rör barnets rättigheter. Vidare kan nämnas att regeringen beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med FN:s konvention om barnets rättigheter (dir. 2018:20). Kartläggningen syftar till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av bestämmelser inom olika rättsområden. Uppdraget ska redovisas . Information för barn och unga Enligt har staterna en skyldighet att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens bestämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna som barn. Att alla barn skulle känna till sina rättigheter var en av målsättningarna i propositionen Strategin för att stärka barnets rättigheter (prop. 2009/10:232). Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att –2018 vidta åtgärder för att höja barns och ungas kunskap om sina rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden. De kunskapshöjande insatserna ska omfatta förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, fritidshemmet, gymnasieskolan samt gymnasie-särskolan. ska för detta ändamål skapa en portal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . Här kan vidare nämnas att driver webbplatsen (koll på soc) som utarbetats tillsammans med och som vänder sig till barn och unga. ingår också i det pågående för barnets rättigheter som regeringen initierat –2019. ska utifrån identifierade utvecklingsområden fortsätta med ett systematiskt förändringsarbete för att utveckla den praktiska tillämpningen av i verksamheten. I uppdraget ingår att redovisa de nya utvecklingsbehov som har identifierats, åtgärder som vidtagits för att möta dessa behov och de resultat som uppnåtts. Uppdraget ska redovisas till () . Barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för att öka kunskapen om Regeringen beslutade att inrätta en barnrättsdelegation som forum för dialog mellan regeringen och civilsamhällesorganisationer i som arbetar med barnets rättigheter nationellt och internationellt. Bedömningen är att dialogen med civilsamhället inom ramen för en barnrättsdelegation kan höja kvaliteten i regeringens underlag genom att fördjupa och bredda regeringens kunskap och perspektiv i olika frågor som rör barnets rättigheter. En sådan dialog kan också underlätta och effektivisera kunskapsinhämtning och annan kommunikation i sak mellan regeringen och det civila samhällets organisationer samt bättre samordna departementens kontakter med det civila samhällets organisationer. Genom att inrätta en barnrättsdelegation bedömer regeringen att man lever upp till barnrättskommitténs upprepade rekommendationer om ett strukturerat samarbete med bl.a. det civila samhället i genomförandet av åtagandena enligt . Att barn och unga ska ha rätt till information om sina rättigheter och kunskap om framstår enligt utskottet närmast som självklart. Olika myndigheter liksom skolan, folkbildningen och civilsamhället är viktiga aktörer i detta arbete. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs för att stärka barns rätt till kunskap om sina rättigheter. Det gäller bl.a. och arbete. Vad gäller barn- och ungdomsorganisationernas betydelse för att öka kunskapen om konstaterar utskottet att den av regeringen beslutade barnrättsdelegationen bl.a. innebär en dialog med civilsamhället. Utskottet konstaterar vidare att de frågor som tas upp i motionsyrkandena om information om barnens rättigheter beaktats i propositionen om att ska bli svensk lag. Utskottet avstyrker därmed motionerna, 2016/17:3193 (L) yrkande 2, 2017/18:1848 (L) yrkande 1och 2017/18:2146 (S) yrkande 3. Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Jämför reservation 2 (M) och 3 (SD). m.fl. (M) understryker i motion 2017/18:3129 yrkande 4 behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja. Samma yrkande återfinns i motion 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 19. I motion 2017/18:983 av och (båda SD) framförs i yrkande 8 behovet av att regelbundet undersöka och vid behov genomföra skärpningar av lagen för att förhindra tvångsäktenskap. I motionen framförs att det mot bakgrund av få fällande domar verkar som om det finns en kunskapsbrist och eventuellt en brist på rutiner för att hantera dessa ärenden. För att undvika att unga utsätts för tvångsäktenskap är det viktigt att lagen fungerar som det var tänkt. Motionärerna vill därför tillsätta en utredning med syfte att se vad som kan göras för att skärpa lagstiftningen och förhindra tvångsäktenskap i . Samma yrkande återfinns i motion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 46. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, (SÖ 1990:20), ska konventionsstaterna vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder för att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. för barnets rättigheter (barnrättskommittén) har identifierat tidiga äktenskap som en sådan skadlig sedvänja, eftersom äktenskap och graviditet kan innebära hälsorisker för flickor och dessutom hindra att flickor får utbildning. Regler om äktenskapets ingående finns i . Erkännande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag regleras i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Huvudregeln är att ett utländskt äktenskap erkänns i , om det är giltigt i den stat där det ingicks (1 kap. 7 §). I syfte att minska utrymmet för barnäktenskap samt förhindra tvångsäktenskap gjordes 2004 ändringar såväl i som i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. I inskränktes möjligheterna för personer att ingå äktenskap. För att förhindra ett kringgående av tvingande svenska äktenskapsregler av personer med anknytning till infördes också en bestämmelse som innebär att ett äktenskap som ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då antingen var svensk medborgare eller hade sin hemvist i . Bestämmelsen innebär också att ett enligt utländsk rätt giltigt äktenskap inte erkänns i om det är sannolikt att det har ingåtts under tvång. gjordes ett antal lagändringar som syftade till att ytterligare stärka det civilrättsliga skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. tillträdde konvention om våld mot kvinnor (prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Ändringarna innebar bl.a. att barn inte längre ska kunna få dispens att gifta sig. Möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsades ytterligare, liksom möjligheten att erkänna äktenskap som ingåtts utan att båda parterna varit närvarande (s.k. fullmaktsäktenskap). Även förberedande gärningar kriminaliserades. Det infördes också straffrättsliga bestämmelser i form av två nya brott, äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Efter lagändringarna 2014 är det inte tillåtet för barn att gifta sig i , och utrymmet att erkänna utländska äktenskap som ingåtts av barn med anknytning till har i stort sett försvunnit. När det däremot gäller utländska äktenskap där parterna inte har anknytning till ska dessa som utgångspunkt erkännas enligt lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Äktenskap kan i dessa fall nekas erkännande enbart om det är fråga om ett tvångsäktenskap eller om det skulle anses uppenbart oförenligt med grunderna för vår rättsordning att erkänna äktenskapet, s.k. ordre public. Regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren har också i uppdrag att följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och, mot bakgrund av vad som i övrigt framkommer i utredningen, bedöma om det bör vidtas ytterligare åtgärder från myndigheternas eller regeringens sida för att öka förutsättningarna för lagföring för brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Utredaren ska vidare undersöka hur samverkan mellan olika berörda myndigheter fungerar, om ansvarsfördelningen mellan myndigheterna är tydlig och ändamålsenligt utformad samt om det finns luckor mellan myndigheternas fastställda ansvarsområden. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen. Av dessa följer att utredaren även har i uppdrag att bl.a. analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands, liksom åtgärder för att framtvinga eller underlätta ett återförande till av den utsatta personen (dir. 2017:78). överlämnade utredningen delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap, SOU 2017:96. Förslaget innebär att ett utländskt barnäktenskap i princip inte ska erkännas om någon av parterna var när någon av dem kom till . Lagen ska enligt förslaget träda i kraft . Betänkandet har remitterats. En proposition är aviserad till . Slutbetänkandet ska enligt direktivet lämnas . beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag aldrig ska erkännas i , om någon av parterna var när någon av dem kom till (bet. 2017/18:CU8, rskr. 2017/18:192). Ett tillkännagivande av samma innebörd beslutades (bet. 2016/17:CU10, rskr. 2016/17:189). Regeringen presenterade en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor i skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Strategin är tioårig och börjar gälla . Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. När det gäller åtgärder för att öka kunskapen om och förbättra metoderna i arbetet med ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barn- och tvångsäktenskap kan bl.a. följande nämnas. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF, har i samråd med den nationella webbaserade ungdomsmottagningen, Umo, tagit fram en digital plattform på flera olika språk med kunskap om hälsa, jämställdhet och sex för unga nyanlända. Plattformen lanserades på initiativ av regeringen och har bl.a. ett fokus på hedersrelaterat våld och förtryck. i har haft ett flertal nationella regeringsuppdrag med syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Exempelvis har etablerat ett nationellt kompetensteam som bl.a. driver en nationell stödtelefon. har genomfört en översyn av sin verksamhet mot hedersrelaterade brott och tagit fram en handlingsplan för fortsatta åtgärder (Översyn av polisens verksamhet mot hedersrelaterad brottslighet, beslutad , dnr A.050.566/2016). fick ett regeringsuppdrag om handläggning av ärenden om barn som kommer till och som uppges vara gifta. Rapporten som kommer till och uppges vara gifta är en fördjupad analys av handläggning och ett stöd för . I rapporten identifierade områden som centrala för att stödja och stärka arbetet med barn som kommer till och uppges vara gifta, bl.a. behovet av kunskap dels om de risker som är förknippade med barnäktenskap, dels om rådande regelverk vid handläggning av ärenden. Vidare underströks att den risksituation som ett barnäktenskap utgör innebär att behöver göra noggranna och omsorgsfulla skyddsbedömningar, utredningar och uppföljningar grundade på hur det enskilda barnet påverkas av att leva i äktenskap. målgruppsanpassar nu rapporten till en vägledning för och tar fram ett riktat informationsmaterial tillsammans med till barn och deras anhöriga. har gett stöd i handläggningen när barn uppges vara gifta i form av ett kapitel i handboken och unga – om socialnämndens ansvar och uppgifter. Myndigheten har dessutom, på , ytterligare förtydligat vad som gäller för barnäktenskap i svensk lagstiftning samt vad som är uppdrag och ansvar i frågan. På länkas även till information och stöd som kan få från andra myndigheter i sitt arbete med att handlägga barn som uppges vara gifta. Vidare kan nämnas att verksamheter och hjältar och hjältinnor arrangerat en 18 månader lång utbildning som har som mål att ge unga tjejer och killar kunskap och verktyg för att kunna bidra till att minska hedersrelaterat våld och förtryck genom att informera, diskutera och utbilda andra unga. Utskottet vill inledningsvis understryka att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och bekämpandet av tvångs- och barnäktenskap är synnerligen angeläget och att detta arbete kräver kraftfulla åtgärder från samhället. Ingen ska behöva utsättas för att bli gift mot sin vilja. Utskottet konstaterar att det trots de lagändringar som genomfördes finns skäl att anta att förekomsten av barnäktenskap och tvångsäktenskap har ökat i , och regeringen tillsatte därför en utredning för att utvärdera lagstiftningen. Utredningen lämnade, som framgått ovan, delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap (SOU 2017:96). Utskottet har tidigare (senast i bet. 2016/17:KrU8) understrukit betydelsen av myndighetssamverkan för att kunna arbeta förebyggande och hjälpa barn och unga som riskerar att bli gifta mot sin vilja. Utskottet konstaterar att det pågår viktiga insatser av ett flertal myndigheter som syftar till att sprida information och på annat sätt arbeta för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Mot bakgrund av de insatser som görs på området är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Mot bakgrund av det arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna 2017/18:982 (SD) yrkande 46, 2017/18:983 (SD) yrkande 8, 2017/18:3129 (M) yrkande 4 samt 2017/18:3217 (M) yrkande 19. Utskottet kommer dock att noga följa frågan. Alla barns rätt till kultur Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka alla barns tillgänglighet till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet. I motion 2017/18:674 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att öka alla barns tillgänglighet till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det enligt motionärerna säkerställas att hinder på grund av funktionsnedsättning eller ekonomiska eller sociala faktorer undanröjs. FN:s konvention om barnets rättigheter () slår fast alla barns rätt till kultur. För att de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Regeringen beslutade propositionen En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna (prop. 2017/18:164).