bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Motionären vill därför att regeringen ges i uppdrag att tillsätta en tvärvetenskaplig utredning som samlar erfarenheter och kunskaper om varför tidigare betydande branscher i har tynat bort. Dessa erfarenheter och kunskaper ska enligt motionären därefter transformeras in i nuvarande och framtida betydelsefulla svenska branscher för att dessa inte ska gå samma öde till mötes. I motion 2017/18:134 av (L) anför motionären att den svenska klockindustrin är på frammarsch. Motionären vill därför att regeringen ska tillsätta en utredning som i samverkan med den växande svenska klockindustrins företrädare ser över på vilket sätt branschen behöver stärkas för att den ska kunna växa. I motion 2017/18:155 av (L) anförs att det finns goda möjligheter att kunna skapa nya jobb både i och utomlands genom att satsa på vattenfrågan. Motionären föreslår därför att regeringen ska verka för bättre förutsättningar för miljövänliga företag att hjälpa kommuner, regioner och landsting att lösa frågan om rent dricksvatten. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) anför motionärerna att staten i större utsträckning ska ta ansvar för att sprida kunskap om det innovativa , framför allt genom att regeringen uppdrar åt statliga aktörer och själva verkar för att internationella forskar- och innovationsmöten m.m. ska genomföras ute i där forskning och innovation pågår (yrkande 19). Motionärerna framhåller vidare vikten av att Visit uppdrag utökas till att i högre grad bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och evenemang till (yrkande 20). Vidare anförs att har en stark tradition och kompetens inom alla segment av livsvetenskapsindustrin men att tillflödet av riskkapital i de tidiga skedena har minskat under , vilket hämmat utvecklingen av nya livsvetenskapsföretag. Motionärerna föreslår därför att det ska utredas om en megafond för livsvetenskap kan skapas. Megafonden ska kapitaliseras genom både ägarandelar och obligationer (yrkande 34). Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring med syfte att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela (dir. 2016:83). Enligt direktivet ska utredaren bl.a. analysera om det finns skäl att föreslå tillägg till eller ett nytt turistpolitiskt mål, kartlägga besöksnäringens behov, utmaningar och hinder för en hållbar utveckling samt föreslå hur samverkan och samordning mellan besöksnäringen och offentliga aktörer kan utvecklas. Den särskilda utredaren rådsdirektör överlämnade sitt betänkande Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) . I utredningen konstateras att det finns ett behov av en samlad strategi för, och ett samlat genomförande av, offentliga och privata insatser. Bedömningen är att den befintliga samverkan inte är optimal, vilket gäller såväl för offentliga aktörer nationellt, regionalt och lokalt som för besöksnäringens olika branscher. Utredaren föreslår därför att regeringen utvecklar, antar och genomför en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring, en plattform för hur politiken ska utformas och genomföras och att utvecklingen av strategin sker i samverkan med besöksnäringen, statliga myndigheter, regioner, kommuner och civilsamhället. För att ta fram den nationella strategin och därefter koordinera genomförandet av strategin föreslås vidare att regeringen inrättar ett Nationellt besöksnäringsforum. Vidare föreslår utredningen att regeringen ska föreslå att fattar beslut om ett nytt övergripande mål för hållbar turism och växande besöksnäring: att öka besöksnäringens och turismens bidrag till hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i hela landet. I utredningen presenteras även åtgärdsförslag på strategiska insatsområden som digitalisering av besöksnäringen, kompetensförsörjning, utveckling, innovation och forskning, tillgänglighet (transporter och digital tillgänglighet), naturturism, kulturturism, måltidsturism, evenemang och stora möten samt företagens villkor. Det föreslås också att delstrategier och delmål formuleras och antas för de tematiska områdena. Betänkandet har skickats ut på remiss t.o.m. . ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring och ska medverka till att turismen ökar genom marknadsföring av som turistland utomlands. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av medan besöksnäringen finansierar riktade aktiviteter och produktmarknadsföring. I budgetpropositionen framhåller regeringen att man vill fortsätta att stödja den positiva utvecklingen i besöksnäringen och därför föreslogs ytterligare resurser till Visit om 2018 för att stärka marknadsföringen av som turistland utomlands. Regeringen har vidare i Visit riktlinjebrev (N2017/07682/FF, N2017/07556/KLS) bl.a. gett bolaget i uppdrag att satsa på marknadsföring av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden, genomföra satsningar på nya tillväxtmarknader som och samt medverka till genomförandet av regeringens exportstrategi i tillämpliga delar. arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. leder t.ex. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning av turism- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken och tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . Enligt statistik har turismens exportvärde ökat , vilket är mer än dubbelt så mycket som ökningen av totala export av varor och tjänster. Statistiken visar också att det framför allt är de utomeuropeiska besökarna som stått för tillväxten . har gästnätterna från ökat och gästnätterna från har ökat . Rapporten destinationsutveckling om regeringsuppdraget att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer samt stärka kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag lämnades av (N2012/508/ENT). I rapporten framhölls vikten av tydliga roller och ansvarsfördelning mellan olika aktörer och gränsöverskridande samarbeten mellan offentliga och privata aktörer. Regeringen gav 2015 i uppdrag att komplettera de tidigare insatserna för fler exportmogna destinationer med destinationsutvecklande insatser i tidigare skeden (N2015/08958/FF). Uppdraget ska slutredovisas . Besöksnäringen presenterade 2010 en gemensam strategi, Strategi 2020, för hur turismen med fokus på hållbarhetsfrågorna ska utvecklas . Strategin togs fram av föreningen i samarbete med bl.a. och Visit . Visionen är bl.a. att omsättningen från turismen i ska fördubblas till , att värdet av utländska besökares konsumtion ska öka till och att resmålet ska vara ett naturligt förstahandsval för utvalda målgrupper. För att uppnå visionen presenterades sex huvudstrategier för det fortsatta arbetet: utveckla destinationer i världsklass (destinationsutveckling), attrahera kapital som accelererar utvecklingen av näringen (finansiering), samverkan mellan privat och offentlig sektor, marknadsföring för att attrahera utvalda målgrupper, strategi för entreprenörskap, företagande och kompetens samt strategi för en hållbar besöksnäring. Besöksnäringen och tog 2013 fram en gemensam strategi för fler internationella idrottsevenemang. Regeringen anger i sin exportstrategi (skr. 2015/16:46) som togs fram 2015 att regeringen tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer ska verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . Det finns flera hållbarhets- och kvalitetssystem som berör besöksnäringen i , t.ex. Naturens Bästa, Krav, Bra Miljöval, ISO-standarder, , EMAS, Blå Flagg och Visitas klassificeringssystem. , som certifierade och utvecklade svenska turismverksamheter, lade ned sin certifieringsverksamhet. erbjuder Swedish Welcome en utvecklingsmetod för turismaktörer och fortsätter att enbart satsa på rådgivning via auktoriserade rådgivare. På nordisk nivå finns kvalitetsmärkningssystemet Svanen och på europeisk nivå EU Ecolabel eller den s.k. Blomman som bl.a. omfattar besöksnäringen. European Charter of är en certifiering för naturområden för att främja miljöskydd och en hållbar turism av den europeiska sammanslutningen som är en organisation med 450 medlemmar som samarbetar för att skydda mest värdefulla naturområden. är den första svenska destination som certifierats som hållbar turistdestination av Europarc. Såväl på EU-nivå som på nordisk nivå pågår diskussioner om kvalitetsmärkning och hållbar turism. Vid Nordiska ministerrådets möte beslutades, mot bakgrund av ett förslag från om att utveckla en hållbar certifiering av turistmål i , att det ska genomföras en analys av befintliga märkningar. Svar på skriftliga frågor om besöksnäringen Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om vad statsrådet avser att lägga fram för konkreta initiativ för att stärka besöksnäringen och minska regelbördan för denna i (fr. 2016/17:1420). Statsrådet framhöll i sitt svar att regeringen har slutit en överenskommelse med SKL som syftar till att erbjuda företagare i regeltunga branscher nationella digitala lösningar för att bl.a. kunna ansöka om kommunala tillstånd. och arbetar tillsammans med ett antal kommuner på digitala lösningar för enklare myndighetskontakter som initialt riktas mot restaurangföretagare för att därefter utökas till andra regeltunga branscher och processer. Statsrådet anförde vidare att regeringens förenklingsarbete utgår från det mindre företagets förutsättningar och behov med målet att det ska bli enklare att lämna uppgifter, handläggningstiderna ska kortas, regler ska främja företagens tillväxt och att kostnaderna till följd av regler ska minska. Vidare har regeringen infört ett s.k. växa-stöd med sänkta arbetsgivaravgifter för att flera enmansföretagare ska ta steget att anställa. Närings- och innovationsminister besvarade också en skriftlig fråga från (SD) om den avser att verka för att vidareutveckla och ytterligare lyfta upp det nordiska turistsamarbetet i (fr. 2016/17:1561). Statsrådet framhöll att regeringen tillsammans med övriga nordiska länder beslutat om att skapa en gemensam marknadsföringsstrategi för . Strategin lanserades 2015 och utifrån denna genomförs löpande internationella marknadsföringsinsatser som stärker som varumärke och region och som genererar positiva mervärden för den nordiska och svenska besöksnäringen. Vidare enades de nordiska näringsministrarna om att ytterligare fördjupa samarbetet inom turism och beslutade att ta fram en gemensam plan för det nordiska turismsamarbetet. Kulturella och kreativa näringar I regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) anförs att export- och internationaliseringsrådgivningen ska anpassas för att möta behov av mer specialiserad karaktär hos innovativa och tidigt internationaliserade företag t.ex. inom de kulturella och kreativa näringarna. Vidare anger regeringen att det genomförs en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt för att främja kulturdriven export. Satsningen inkluderar bl.a. ett digitalt skyltfönster, Showcase , för de svenska kulturella och kreativa näringarna vilket lanserades . Som ett led i exportstrategin gav regeringen också i uppdrag att tillsammans med Myndigheten för kulturanalys, Tillväxtanalys, och () utveckla mätmetoder och modeller för att få fram statistik som möjliggör en ekonomisk analys av utvecklingen för de kulturella och kreativa näringarna i (UD2016/12789/FH). Uppdraget resulterade i Kreametern, ett statistikverktyg för att redovisa offentlig statistik för kulturella och kreativa näringar, lanserat . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) att satsningar på kulturella och kreativa näringar har fått ett positivt genomslag, såväl regionalt som för enskilda branscher. Myndigheten agerar som nationellt och bidrar till att de olika näringarna samordnas och stöder varandra. Exempel på specifika insatser är bidrag till att ta fram riktad statistik och strategier för olika branscher, bl.a. till mode- och musikbranschen där den framtagna branschstatistiken fick stort genomslag. Myndigheten har också bidragit till skapandet av paraplyorganisationen sektor som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och media, som tillsammans med tog fram en strategistudie med samma namn som organisationen. har också varit huvudarrangör för , en internationell affärsidétävling för nystartade företag inom de kulturella och kreativa näringarna. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. drev –2015 ett särskilt program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna. Programmets syfte var att stötta och skapa samverkan mellan bl.a. regioner och län, branschorganisationer och affärsrådgivare för att underlätta deras insatser för att hjälpa de många företagen inom näringen. Inom ramen för programmet har stärkt kunskapen hos exempelvis om näringens behov och möjligheter, för att näringen ska få bättre stöd inom befintliga stödsystem. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar, som finns tillgängliga på webbplatsen . Utskottet beslöt att följa upp beslut om att bevilja för att genomföra regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar 2010–2012 som ett led i utskottets arbete med uppföljning och utvärdering. I rapporten (2016/17:RFR10) framhåller utskottet bl.a. vikten av att staten inför liknande framtida satsningar är klar över vilken roll den ska spela när handlingsplaner eller olika näringspolitiska stöd övervägs. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6 Skattefrågor) att datacenterbranschen är en bransch i stark tillväxt både i och internationellt. Regeringen anger att i och med samhällets ökade digitalisering förväntas en kraftigt ökad efterfrågan på tjänster och ett ökat behov av digital infrastruktur. Datacenter spås därför bli en växande industri globalt och i . Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade dock att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på förbrukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Syftet med sänkningen är att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. I budgetpropositionen föreslår regeringen att energiskattenedsättningen för elförbrukning i datorhallar utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Förslaget väntas gynna den förväntade expansionen av branschen. Regeringen har gett Business i uppdrag att främja investeringar i datacenter. Business bedriver tillsammans med ett antal regionala aktörer projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för en dialog med internationella företag om etablering av datacenter i . Regeringen gav i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomi och e-handel utvecklas i (N2016/03446/KSR). och tillväxt på digitala marknader (2017:2) visar vad gäller delningsekonomin att dess utveckling kan förbättra konkurrensen och leda till ökad konsumentnytta men också ställer nya krav på konkurrensmyndigheterna. gör bl.a. bedömningen att de särskilda marknadsomständigheter som delningsekonomiska tjänster för med sig ligger inom regelverkets räckvidd. Regelverket är i huvudsak väl anpassat till att hantera potentiella konkurrensproblem. Det finns dock en risk att exempelvis företagskoncentrationer mellan plattformsföretag med låg omsättning men med en stark marknadsmakt inte fångas upp av nuvarande tröskelvärden för anmälningsplikt trots att förvärvet kan påtagligt hämma konkurrensen på marknaden. De delningsekonomiska affärsmodellerna ger också upphov till ett flertal utmaningar för tillsynsmyndigheterna. Det blir en central utmaning att på ett effektivt sätt bedriva tillsynsverksamhet när affärsmodellerna komplicerar marknadsanalyserna. Vidare behöver utredningsmetoder anpassas för att möta den ökade förändringstakt som digitaliseringen i allmänhet, och inträdet av delningsekonomiska plattformar i synnerhet, för med sig. I rapporten konstateras slutligen att den svenska delningsekonomin är i uppstartsfasen och har en mycket låg omsättning. Regeringen beslutade även att tillsätta en utredning om en kartläggning av den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). I utredningens uppdrag ingick bl.a. att göra en beskrivande kartläggning av olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar, samäger eller samnyttjar sådana tillgångar eller erbjuder tjänster, att analysera olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner, och att resonera kring om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns eventuella behov av författningsändringar. Utredningen slutredovisade sitt betänkande Delningsekonomi på användarnas villkor (SOU 2017:26) . Det konstateras i utredningen att delningsekonomin ännu befinner sig i ett tidigt skede i . I första hand förordas i utredningen en fortsatt och fördjupad datainsamling och analys. En statlig myndighet bör därför få i uppdrag att följa hur användarnas erfarenheter av delningsekonomin utvecklas. I utredningen identifieras bl.a. osäkerheter hos stora delar av befolkningen om gällande rättsregler, partsförhållanden, tillgång till tvistlösning och plattformarnas ställning som hinder mot delningsekonomins tillväxt i . Utredningen drar därför också slutsatsen att det krävs trygghetsskapande åtgärder och funktioner för att delningsekonomin ska kunna etableras och växa och föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Till följd av utredningen fick i regleringsbrevet för (Fi2017/01645/KO, Fi2017/04510/KO) ett uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster. Myndigheten ska lämna allmän information om vilka regler som kan vara tillämpliga vid transaktioner inom delningsekonomin och vid andra avtal mellan privatpersoner om köp av varor eller tjänster samt följa hur transaktioner mellan privatpersoner som rör köp av varor och tillhandahållande av tjänster utvecklas. Myndigheten ska rapportera resultatet . Regeringen inrättade 2015 ett nationellt innovationsråd som sammanträder för att identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Livsvetenskap är ett av tre områden som har identifierat som centrala för att lösa samhällets utmaningar. Regeringen inrättade även ett samverkansprogram inriktat mot livsvetenskap. Syftet med samverkansprogrammet är att främja nya innovativa läkemedel, nya vårdmetoder och ny medicinsk och digital teknik. Samverkansprogrammet ska binda samman de insatser som görs för att stimulera innovationssamverkan mellan näringsliv, offentlig sektor, universitet, högskolor och institut i hela landet. Bland annat genomför regeringen tillsammans med näringslivet och andra aktörer en särskild satsning på innovativ produktion av biologiska läkemedel för att göra mer attraktivt för nya livsvetenskapsinvesteringar. Regeringen inrättade en samordningsfunktion för livsvetenskap på vars uppgift är att samordna politiken, tydliggöra prioriteringarna och ytterligare höja tempot i arbetet. Samordningsfunktionen ska också ta fram en nationell strategi för livsvetenskap. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska fungera som nationell samordnare för området livsvetenskap (dir. 2015:105). Enligt kommittédirektivet ska utredaren med utgångspunkt i konkurrensfördelar och utvecklingspotential bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position inom livsvetenskap. Samordnaren ska utgöra en länk mellan de aktörer som finns i sektorn och regeringens arbete med frågor inom området. Samordnaren ska samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap. Samordnaren ska vara behjälplig i utvecklingen av samverkansprogram för livsvetenskap samt fortsätta en dialog med Nationella innovationsrådet. Uppdraget delredovisades och slutredovisades . Förslagen som bifogats slutrapporten bereds inom . Tillväxtanalys presenterade rapporten a Swedish megafund for life science innovation (PM 2017:11) som undersöker huruvida innovation och tillväxt skulle gynnas av en megafond som har till syfte att fylla finansieringsgapet i svensk livsvetenskap. Rapporten visar bl.a. att en svensk megafond för livsvetenskapsinnovation skulle ha potential att överbrygga finansieringsgapet i de tidiga faserna. I rapporten dras slutsatsen att vidare studier behövs för att analysera fondens investeringsfokus, storlek, varaktighet och styrning samt vilka modeller som bör användas för att göra risk- och lönsamhetsprognoser. Sammantaget konstateras att etableringen av en svensk megafond för livsvetenskapsinnovation kan vara en läglig och genomförbar möjlighet för att främja innovation, attrahera globala talanger och bidra till livsvetenskapssektorns konkurrenskraft och tillväxt. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) att omställningen till en biobaserad och cirkulär ekonomi är en prioriterad fråga för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som näringslivsutveckling och nya jobb gynnas. Inom samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi som inrättades 2016 har det pågått ett arbete med att identifiera och prioritera behov för att viktiga steg ska tas mot omställningen av ekonomin, . De övergripande områden som har identifierats gäller ökat träbyggande, cirkularitet och resurseffektivitet, innovativa bioråvaror, biodrivmedel, nya material samt uppskalning och kommersialisering. Den tredje rapporten från samverkansprogrammet lämnades . I samband med arbetet med Agendan för biobaserad näringslivsutveckling som aviserades i budgetpropositionen har regeringen identifierat behovet av ytterligare åtgärder. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ökas med i syfte att tillsätta en delegation för cirkulär ekonomi som inrättas under för att stimulera omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi (utg.omr. 20, avsnitt 3.7 och 3.10). Frågan om biobaserad näringslivsutveckling blir en av flera uppgifter för delegationen. Vidare arbetar regeringen med att ta fram ett nationellt skogsprogram där visionen är att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. presenterades en skogsstrategi för som är den första regionala skogsstrategin i landet som tagits fram kopplat till de regionala dialoger som genomförts inom ramen för det nationella skogsprogrammet. Regeringen har också inom ramen för det nationella skogsprogrammet tillsatt ett programråd med representanter för ett tjugotal olika organisationer och myndigheter med intresse i skogen.