bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande om att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om bl.a. insatser , frågor om mottagande och bosättning, etableringen av nyanlända samt samhällsinformation och samhällsorientering. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. I betänkandet finns 20 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. 67 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare Utbildning, arbete och företagande 1.Insatser , punkt 1 (M) 2.Insatser , punkt 1 (C) 3.Tidig kompetenskartläggning, punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (M) 5.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (SD) 6.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (V) 7.Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (KD) 8.Ansvaret för etableringen, punkt 4 (M) 9.Ansvaret för etableringen, punkt 4 (C) 10.Stärkta aktivitetskrav , punkt 5 (S, MP, V) 11.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (M) 12.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (C) 13.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (L) 14.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (KD) 15.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 7 (M) 16.Nyanlända kvinnors etablering, punkt 7 (L) 17.De frivilliga försvarsorganisationerna, punkt 8 (M, C, L, KD) 18.Samhällsinformation och samhällsorientering, punkt 9 (M) 19.Samhällsinformation och samhällsorientering, punkt 9 (SD) 20.Uppföljning av deltagande i samhällsorientering, punkt 10 (M, C, L, KD) 1.Insatser , punkt 1 (C) 2.Insatser , punkt 1 (KD) 3.Ansvaret för etableringen, punkt 4 (SD) 4.Stärkta aktivitetskrav , punkt 5 (SD) 5.Stärkta aktivitetskrav , punkt 5 (L) 6.Stärkta aktivitetskrav , punkt 5 (KD) 7.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (M, C, L, KD) 8.Utbildning, arbete och företagande, punkt 6 (SD) 9.Samhällsinformation och samhällsorientering, punkt 9 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkandena 3, 21 och 24. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 7 och 8, 2017/18:1814 av m.fl. (S), 2017/18:1816 av (S), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 21, 2017/18:2969 av (M), 2017/18:3243 av (M), 2017/18:3342 av (KD) yrkande 2, 2017/18:3461 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2017/18:3638 av (SD), 2017/18:3639 av och (båda SD), 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 20. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 17. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 10 (S, MP, V) Utbildning, arbete och företagande 2017/18:563 av (-), 2017/18:933 av m.fl. (S), 2017/18:1671 av (MP) yrkande 11, 2017/18:1970 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 1, 4, 5 och 10, 2017/18:3045 av (M) yrkande 1, 2017/18:3226 av (M), 2017/18:3322 av (M) yrkande 1, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 19–21, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Reservation 13 (L) Reservation 14 (KD) 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 11–13, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3322 av (M) yrkande 2, 2017/18:3487 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 15, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 11. Reservation 15 (M) Reservation 16 (L) 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 14. Reservation 17 (M, C, L, KD) 2017/18:2564 av (M), 2017/18:2964 av (M), 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 19. Reservation 18 (M) Reservation 19 (SD) Uppföljning av deltagande i samhällsorientering 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9. Reservation 20 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (MP), (M), (L), (V), i (S), (S), Serkan Köse (S), (SD), (S), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 67 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. En förteckning över förslagen finns i bilagan. Under budgetberedningen fick utskottet information med bäring på detta ärende av • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom enhetschef . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tidig kompetenskartläggning och språkstudier . Jämför reservation 1 (M), 2 (C) och 3 (M, C, L, KD) samt särskilt yttrande 1 (C) och 2 (KD). , , och anför i motion 2017/18:3177 av m.fl. att den långa handläggningstiden i asylärenden gör det helt nödvändigt med tidiga insatser. De anser att kompetenskartläggning bör göras från dag ett (yrkande 7). har motsvarande förslag i partimotion 2017/18:3591 av m.fl. yrkande 1. betonar i nämnda partimotion behovet av integrationsinsatser och förespråkar att undervisning i svenska språket ska ges från dag ett i (yrkande 2). Med samma motivering anser partiet att arbetet för att samhällsorienteringen ska genomföras ska prioriteras (yrkande 3). I motion 2017/18:3787 av m.fl. tar upp behovet av att underlätta för företag att erbjuda praktikplatser åt asylsökande så att fler kan få in en fot och prova på den svenska arbetsmarknaden som sysslolösheten minskar (yrkande 3). Vidare i samma motion föreslår att det ska utredas hur en grundutbildning för nyanlända kan genomföras (yrkande 21). Partiet föreslår också att asylsökande tillåts påbörja språkstudier under asylprocessen (yrkande 24). Utskottet kan inte annat än instämma i det som anges i motionerna om hur betydelsefullt det är att börja med insatser på ett så tidigt stadium som möjligt när människor kommer till . Genom att ta vara i asylprocessen, med insatser som bl.a. främjar kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden, kan etableringen i arbets- och samhällslivet underlättas och påskyndas. Samhällets insatser till de som kommer nya till måste hänga samman och bilda en effektiv kedja från asylmottagande via etableringsinsatser till arbete eller utbildning. När det gäller tidiga insatser för asylsökande bör det arbete som (A 2015:02) bedriver inledningsvis uppmärksammas. Utredningen har i uppdrag att se över systemet för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända och föreslå åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system (dir. 2015:107). Utredningen ska enligt det ursprungliga uppdraget bl.a. analysera hur insatser som stöder en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet, t.ex. organiserad sysselsättning, språkutbildning och arbetsförberedande insatser, kan komma in i asylmottagandet. Genom tilläggsdirektiv utvidgades uppdraget så att utredningen bl.a. även ska föreslå utformningen av ett system för tidiga insatser för asylsökande, där dagersättning kopplas till deltagande i insatser. Vidare ska utredningen se över möjligheten för asylsökande att delta i praktik och andra arbetsplatsförlagda aktiviteter som ökar kontakten med arbetsmarknaden (dir. 2017:48). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . Utskottet konstaterar att förslag om att underlätta för företag att erbjuda praktikplatser är föremål för överväganden. Utskottet bedömer att även förslag om att införa någon form av grundutbildning, med som utskottet förstår det krav på deltagande som villkor för att få dagersättning, omfattas av utredningens uppdrag. Även frågan om samhällsorientering som tar upp i sin motion kan förväntas bli grundligt belyst av . Utredningens arbete och den kommande beredningen av dess förslag bör inte föregripas. För en snabbare etablering är det viktigt att en persons utbildningsbakgrund och arbetslivserfarenhet kartläggs . Kartläggningen är väsentlig för att möjliggöra rätt insatser och för att undvika omvägar till utbildning och arbete. Utskottet välkomnar därför att regeringen verkar i just denna riktning. Utskottet noterar här det uppdrag som Arbetsförmedlingen fått om att erbjuda s.k. kompetenskartläggning för asylsökande och verka för att asylsökande kvinnor och män får sin kompetens kartlagd. Arbetsförmedlingen har också fått i uppdrag av regeringen att verka för att asylsökande får kunskap om vilket stöd myndigheten kan erbjuda i samband med detta. Att utveckla det digitala verktyget har varit en del i detta arbete. I nämnda verktyg, som lanserades av Arbetsförmedlingen 2017, kan asylsökande beskriva sin utbildning, arbetslivserfarenhet och andra kunskaper på sitt eget modersmål. Användaren kan sedan välja att dela sin profil med arbetsgivare och få den översatt till svenska. Tanken är att de som får uppehållstillstånd och har en kompetensprofil i verktyget har det med sig när de skrivs in på Arbetsförmedlingen. Utskottet följer med intresse det fortsatta arbetet med tidiga kompetenskartläggningar, och ser inte behov av att precisera att detta måste ske från dag ett så som föreslås av , , och . Utskottet anser vidare att kunskaper i svenska språket är av stor betydelse för att ta sig in i det svenska samhället och möjliggöra ett snabbare inträde på arbetsmarknaden, och att det är centralt att den enskilde kommer igång med språkstudier . Detta ligger också helt i linje med regeringens förda politik, och utskottet noterar den fortsatta satsningen på Svenska från dag ett i budgetpropositionen (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1). Satsningen har varit framgångsrik – fler än 120 000 unika deltagare har därigenom fått grundläggande språkträning och samhällsinformation via folkbildningen. Motionsönskemålen från och får därmed anses vara i huvudsak tillgodosedda. Att asylsökande och nyanlända i väntan på bosättning i en kommun ska få bättre tillgång till information om det svenska samhället är också en angelägen fråga i diskussionen om tidiga insatser för människor som kommer till . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anför att civilsamhället är en viktig aktör i fråga om att erbjuda insatser till asylsökande, men att insatser i ökad utsträckning också bör kunna ges via kommunerna. Regeringen förklarar i detta sammanhang sin avsikt att utöka kommunernas möjlighet att ta del av statsbidraget för tidiga insatser med motiveringen att fler därigenom förväntas kunna delta i samhällsinformation . Enligt regeringen ökar detta dessutom förutsättningarna att uppnå en god tillgång till tidiga insatser över hela landet, exempelvis genom bättre tillgång till lokaler för aktiviteter. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför en kraftig förstärkning av statsbidraget för tidiga insatser (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 13, bet. 2017/18:AU1). Utskottet kan konstatera att förordningsändringar för statsbidraget trädde i kraft (se förordning [2016:1364] om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl.,), och ser nu fram emot att följa utvecklingen på området. Utskottet kan sammantaget konstatera att det pågår ett aktivt arbete på bred front som i stort ligger i linje med de förslag som förs fram i motionerna. Enligt utskottets mening bör också få redovisa sina förslag och dessa beredas i vanlig ordning innan det kan bli aktuellt att överväga något initiativ från sida i de frågor som tas upp i motionerna. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mottagande och bosättning. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD), 6 (V) och 7 (KD). konstaterar i partimotion 2017/18:3591 av m.fl. att många kommuner runt om i landet fortfarande står inför en svår situation när det gäller att ordna bostäder till nyanlända. Partiet anser att det är rimligt med en inbromsning när det gäller utflyttning från boenden till de kommuner som har störst problem att ordna lämpliga bostäder för nyanlända (yrkande 15). Vidare föreslår att de kommuner som inte klarar att ta fram bostäder till nyanlända ska ges möjlighet att betala för en plats på boenden för (yrkande 16). I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. kritiserar den s.k. bosättningslagen och menar att lagstiftningen är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. anser därför att bör återgå till ett system där kommuner själva frivilligt tecknar avtal med om mottagande (yrkande 20). anför i motion 2017/18:1937 av m.fl. att det behövs en möjlighet att fördela ansvaret för det första mottagandet jämnare än vad dagens ordning tillåter, och regeringen bör därför återkomma med förslag om hur fler kommuner ska kunna fungera som ankomstkommuner vid särskilt ansträngda situationer (yrkande 9). Vidare i motionen konstaterar att övergången från till vuxen är ett stort steg, med stor betydelse för både livssituation och rättigheter för asylsökande ensamkommande. Partiet anser att det behövs en översyn av placeringen av ensamkommande barn för att göra den mer långsiktig. De vill se en mjukare övergång från till vuxen. Hur en sådan lösning skulle kunna se ut bör utredas närmare av regeringen, med fokus på ensamkommande i åldern (yrkande 21). anser i motion 2017/18:3650 av m.fl. att man bör utvärdera effekterna av den sänkning av maxbeloppet för hemutrustningslån som trädde i kraft (yrkande 13). Förslag om mottagande och bosättning finns också i ett antal enskilda motioner. m.fl. (S) anser i motion 2017/18:1814 att regeringen bör säkerställa att anvisningen utifrån den s.k. bosättningslagen görs med full avräkning gentemot det övriga mottagandet, dvs. med hänsyn till de personer som hittar boende med stöd av lagen om eget boende. (S) framhåller i motion 2017/18:1816 att det är av särskild vikt att antalet flyttar för nyanlända reduceras. Närhetsprincipen bör enligt motionären vara vägledande i mottagandearbetet, och alla kommuner bör aktivt bidra till mottagandet. I motion 2017/18:2969 tar (M) upp ett antal systemfel kopplade till ersättningsfrågor och anser att det bör göras en översyn av regler och lagstiftning för asylmottagande och nyanländas etablering samt att samarbetet mellan och kommunerna bör förbättras. I motion 2017/18:3243 anför (M) att det finns behov av att se över möjligheten att gemensamt mellan staten och kommunerna centralisera det organiserade flyktingmottagandet, med fokus på effektiva insatser för integration snarare än en fördelning av människor mellan kommungränser. (M) betonar i motion 2017/18:3461 att det för att stödja en effektiv integration är viktigt att alla kommuner tar emot nyanlända (yrkande 1). Motionären konstaterar att mer än två tredjedelar av kommuner inte klarat att uppfylla de krav som den s.k. bosättningslagen ställer. Hon ifrågasätter lämpligheten i bosättningslagen och anser att den skyndsamt bör ses över (yrkande 2). Slutligen anser motionären att kommuner bör kunna pausa sitt mottagande om det inte finns bostäder, utan att bryta mot lagar (yrkande 3). (SD) anser i motion 2017/18:3638 att de statliga ersättningarna till kommunerna för att ta emot nyanlända och asylsökande ungdomar bör avskaffas. I motion 2017/18:3639 anser och (båda SD) att de destruktiva omständigheter som gav regeringen anledning att föreslå den s.k. bosättningslagen inte längre råder. De föreslår att nämnda lag avskaffas senast nästa . I motion 2017/18:1671 anför (MP) att i den mån det är möjligt inom ramen för den s.k. bosättningslagen, bör tillämpa en närhetsprincip som innebär att nyanlända anvisas till samma kommun som de har bott i som asylsökande (yrkande 7). Motionären föreslår också att regeringen ser över hur man på frivillig väg kan underlätta för de kommuner som vill ta emot fler personer än de är tilldelade (yrkande 8). (KD) yrkar i motion 2017/18:3342 att stödet till unga vuxna som fyllt men inte ska ses över (yrkande 2). har tagit ett stort ansvar för människor på flykt. Migrationen innebär en potential och möjlighet att investera . Att ta emot många människor har dock inneburit och innebär fortfarande stora utmaningar för det svenska samhället. Utskottet kan konstatera att arbetet med mottagande och etablering inte har varit långsiktigt hållbart. En hel del välkomna strukturreformer har genomförts, bl.a. införandet av lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, den s.k. bosättningslagen, vilken trädde i kraft . Lagen innebär att alla kommuner måste ta ansvar och planera för att ta emot nyanlända. Utskottet vill med kraft understryka att mottagandet av nyanlända invandrare måste vara ett gemensamt ansvar för alla kommuner. En ordning där enbart vissa kommuner tar ett stort ansvar är varken rimlig eller hållbar och också något som ger ett totalt sett otillräckligt mottagande. Ett jämnare mottagande är också av betydelse för att motverka segregationen i samhället. Synpunkter på bosättningslagen och tillämpningen av denna förs fram i ett antal motioner. Det handlar dels om kritik mot lagstiftningen, dels om hur lagstiftningen kan modifieras och utvecklas. Inte särskilt förvånande är det att framför hårdförast kritik och helt vill avskaffa lagen till förmån för att låta kommunernas ansvar vara helt frivilligt. Utskottet delar naturligtvis inte denna uppfattning utan anser för sin del att bosättningslagen bidragit till ett bättre fungerande mottagande och att inriktningen bör vara att vidta åtgärder för att få lagen att fungera väl i tillämpningen. Lagen har inneburit att de kommuner som tidigare hade ett mindre mottagande, eller inte tog emot några nyanlända alls, nu tar ett större ansvar för det totala mottagandet. Skyldigheten för kommunerna att ta emot nyanlända innebär att alla kommuner måste planera för att ha en kapacitet för att ta emot nyanlända. Lagen ger därmed bättre förutsättningar för kommunerna att göra en sådan planering. Det arbete som bedriver är enligt utskottet ytterst centralt för många av de frågor som behandlas i detta betänkande. Som nämnts i tidigare avsnitt har i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. I utredningens uppdrag ligger bl.a. att analysera hur ansvarsfördelningen och samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , länsstyrelserna och kommunerna fungerar och vid behov föreslå ändringar. Utgångspunkter som enligt direktiven ska beaktas av utredningen är att behovet av mottagandekapacitet och antal som beviljas uppehållstillstånd kan förändras med kort varsel och att asyl- och kommunmottagandet måste vara hållbart och fungera vid förändringar av antalet personer som ansöker om och beviljas uppehållstillstånd. Vidare ska hänsyn tas till att fördelningen av mottagande blir jämnare mellan kommunerna. Systemet bör även bidra till att ge kommuner och landsting goda planeringsförutsättningar så att en långsiktighet i mottagandet kan främjas. Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag som ska presenteras . tar i sin partimotion upp att många kommuner står inför en svår situation när det gäller att ordna lämpliga bostäder till nyanlända. Utskottet kan inte annat än instämma i att reformbehoven är stora när det gäller bostadsförsörjningen. När det gäller specifikt de förslag som för fram anser utskottet inte att det är aktuellt att överväga något initiativ från sida innan har redovisat sitt arbete. Inte heller när det gäller yrkande med förslag på ett bättre fungerande mottagande vid särskilt ansträngda situationer finns det enligt utskottet skäl att föregripa utredningen. I fråga om situationen för gruppen ensamkommande unga, som bl.a. tar upp, kan utskottet konstatera att detta är en högaktuell fråga och att det i uppdrag ingår att föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagandet av ensamkommande barn. Utskottet noterar vidare att regeringen överlämnat en proposition till med förslag som syftar till en jämnare fördelning av ensamkommande barn mellan landets kommuner (prop. 2017/18:119). Förslagen innebär att möjligheterna för en anvisningskommun att placera ett ensamkommande barn i en annan kommun begränsas. När det kommer till yrkande om att följa upp effekterna av den sänkning som skett av maxbeloppet för hemutrustningslån instämmer utskottet principiellt i att reformer som görs på olika områden bör följas upp och utvärderas. Detta utgör grunden för att skapa regelverk som fungerar ändamålsenligt. Utskottet utgår från att regeringen aktivt följer utvecklingen på området och anser för sin del inte att det finns behov av att ta initiativ till en utvärdering. Sammanfattningsvis vill utskottet betona vikten av att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. ska överlämna sitt betänkande, och utskottet förväntar sig att detta kommer att innehålla ett gediget underlag för överväganden i flertalet av de frågor som tas upp i motionsyrkandena i detta avsnitt. Detta arbete bör inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om ett ändrat ansvar för etableringen av nyanlända invandrare. Jämför reservation 8 (M) och 9 (C) samt särskilt yttrande 3 (SD). betonar i partimotion 2017/18:3591 av m.fl. vikten av bättre användning av etableringstiden. Eftersom , som har ett helhetsansvar för etableringsinsatserna, har stora brister och de resultat som visas inte är tillfredsställande föreslår att de kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen (yrkande 10). anför i motion 2017/18:3787 av m.fl. att landets kommuner behöver en större långsiktighet i sitt arbete. vill därför att etableringsreformen dras tillbaka som kommunerna övertar uppdraget att ta emot asylsökande (yrkande 17). Syftet är att man ska kunna initiera etableringen lokalt. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det nödvändigt att återigen ge kommunerna ansvaret för de nyanländas etablering. har staten, genom Arbetsförmedlingen, det samordnande ansvaret för insatser för vuxna nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Genom antagandet av det nya regelverket för etableringsinsatser (prop. 2016/17:175, bet. 2016/17:AU15, rskr. 2016/17:340), vilket trädde i kraft , tog ställning till att det även i fortsättningen ska vara staten som har ansvaret för insatser för vuxna nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Utskottet uttalade i betänkandet att det ansåg att det är en lämplig ordning att Arbetsförmedlingen i det nya regelverket pekas ut som den myndighet som ansvarar för etableringsinsatserna. En ordning där Arbetsförmedlingen är ansvarig myndighet ger enligt utskottet en tydlig signal om att arbete är den främsta vägen in i det svenska samhället och att nyanlända ges samma ingångar till arbetslivet som övriga arbetssökande. kan utskottet konstatera att kommunerna har en viktig roll tillsammans med Arbetsförmedlingen när det gäller etableringen av nyanlända.