bet · H501MJU18 · 2018-04-13 00:00:00 — I strategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. För att man ska nå framgång i genomförandet behöver strategin även genomsyra den regionala och lokala nivån. Regeringen anför att den har för avsikt att stärka det regionala engagemanget. Även medverkan av företag och organisationer i livsmedelskedjan är nödvändigt för det fortsatta genomförandet, och därför fortsätter regeringen att stärka den branschöverskridande dialogen och att understödja sektorns egna ansträngningar. gav regeringen i uppdrag åt en länsstyrelse () och erbjöd aktörer med regionalt utvecklingsansvar att i respektive län genomföra insatser för den nationella livsmedelsstrategins genomförande på regional nivå (dnr N2017/06143/RTS). Regeringen anför i beslutet att i flera län har regionala livsmedelsstrategier eller handlingsplaner tagits fram genom samarbete mellan privata och flera offentliga aktörer. Regeringen vill stärka sambandet mellan regionala insatser för livsmedelskedjan och den nationella livsmedelsstrategin så att hela livsmedelskedjan arbetar i samma riktning. Samverkan mellan aktörer är en förutsättning för att utmaningar ska kunna bemötas och potentialer tas till vara i hela kedjan. Som särskilt viktig ses samverkan mellan länsstyrelser och aktörer med regionalt utvecklingsansvar som båda har utpekade roller för sin regions tillväxt och sysselsättning. Vidare beslutade regeringen om fördelning av till insatser för att stärka regional och lokal livsmedelsproduktion inom ramen för livsmedelsstrategin. Pengarna kommer att på olika sätt gå till att stödja arbetet med regionala livsmedelsinsatser som i sin tur bidrar till genomförandet av den nationella livsmedelsstrategin vars övergripande mål är en ökad matproduktion i . Satsningen består både av förstärkning av länsstyrelsernas arbete med regionala livsmedelsinsatser, av möjligheter för olika aktörer att söka medel för samverkansprojekt och av ett erbjudande till aktörerna med regionalt utvecklingsansvar att bidra till en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Av de kommer 100 miljoner från landsbygdsprogrammet där de har varit öronmärkta för satsningar på livsmedelsstrategins genomförande. De ska bl.a. stärka samverkan mellan alla de olika aktörer som påverkar livsmedelskedjan och dess utveckling. Ytterligare erbjuds landets aktörer med regionalt utvecklingsansvar inom ramen för uppdraget och erbjudandet som nämns ovan. bjöd landsbygdsminister in aktörer som är involverade i arbetet med regionala livsmedelsstrategier eller motsvarande till halvdagskonferensen kraftsamlar för en stärkt livsmedelskedja. Konferensen fokuserade på vad som händer regionalt kring livsmedelsproduktion, regionala livsmedelsstrategier och kopplingen till den nationella livsmedelsstrategin. Konferensen var också en mötesplats där det skapades förutsättningar för samverkan och erfarenhetsutbyten mellan regioner och län. Regeringen beslutade även om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020 som ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin är vägledande och styrande för inriktningen och genomförandet av det regionala tillväxtarbetet samt för användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. I strategin beskrivs utförligt regeringens prioriteringar och de verktyg och processer som behövs i arbetet för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft . När det gäller mathantverk är detta relevant i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) både under området en konkurrenskraftig industri och under området besöksnäringen. Regeringen anser att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri är viktig för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Bredden på livsmedelsindustrin, med såväl stora företag med industrialiserad tillverkning som mindre företag med småskalig eller hantverksmässig tillverkning, är en styrka. De små företagen har stor betydelse för det lokala näringslivet och för besöksnäringen och utvecklar även nischade kvalitetsprodukter. Enligt regeringen finns det en potential i att möta efterfrågan på upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Det finns behov av ökad bransch- och marknadskompetens och andra företagsinriktade insatser för att utveckla nya produkter för såväl den inhemska som den utländska marknaden. I detta ingår exempelvis att tillvarata och utveckla möjligheterna till samspel mellan platsbundna resurser, natur- och kulturmiljöer och utveckling av måltider. Offentliga aktörer på alla nivåer kan underlätta genom stödjande strukturer för nätverk och samverkansplattformar samt genom att främja företagens kunskaps- och kompetensutveckling. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömningar i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin aviserar regeringen bl.a. insatser för att öka kunskap och kompetens om regional matkultur genom att upprätta ett nationellt nätverk med relevanta myndigheter och aktörer inom kunskapskedjan. Vidare har totalt öronmärkts i landsbygdsprogrammet för åtgärder som bidrar till att uppnå målen för livsmedelsstrategin. Det gäller t.ex. satsningar på småskalig livsmedelsförädling, utveckling av måltidsturism och regionala livsmedelsinsatser. Det framgår även av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att regeringen beslutat att bidra med –2020 till ett nationellt resurscentrum för mathantverk som ska utveckla och bevara kunskapen om traditionellt mathantverk. Verksamheten är placerad vid i och ska utvärderas . ska även, i samverkan med bl.a. och folkminnen, och , –2018 främja ett levande och dynamiskt kulturarv kopplat till mat- och livsmedelsframställning. Myndigheterna ska tillsammans synliggöra, tillvarata och utveckla bl.a. traditionell kunskap, mångfald av växtsorter och husdjursraser, kulturmiljöer och landskap. Uppdraget ska slutredovisas (regleringsbrev ). Livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev Regeringen har i ett antal centrala myndigheters regleringsbrev , bl.a. , , länsstyrelsernas, och , fört in ett uppdrag om livsmedelsstrategin. Med utgångspunkt i livsmedelsstrategin ska myndigheterna – beskriva hur myndigheten arbetar systematiskt för att integrera livsmedelsstrategins mål och syfte i sin verksamhet, hur berörda aktörer involveras och de kommunikationsinsatser som görs för att synliggöra arbetet – bedöma myndighetens möjligheter att, inom ram, bidra till livsmedelsstrategins mål utifrån sitt uppdrag och sin instruktion. Uppdraget ska rapporteras till . När det gäller ska de begränsa uppdraget till områdena förenkling för företag och besöksnäring. har som förvaltningsmyndighet inom jordbruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling enligt 1 § förordningen (2009:1464) med instruktion för till uppgift att bl.a. arbeta för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Myndigheten ska även skapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden (2 §). Enligt 2 § förordningen (2009:1426) med instruktion för ska bl.a. underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m. Utskottet anser i likhet med regeringen att arbetet med livsmedelsstrategin behöver bedrivas både på den regionala och på den lokala nivån för att uppnå målen om en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Utskottet noterar att regeringen gett en länsstyrelse i uppdrag och erbjudit aktörer med regionalt utvecklingsansvar att genomföra insatser på regional nivå i enlighet med strategin, vilket är positivt. Utskottet anser dock att det behövs en bättre förankring och ett bättre genomförande av livsmedelsstrategin på regional och lokal nivå. Utskottet är medvetet om att de regionala förutsättningarna för att genomföra den skiljer sig åt runt om i landet, men det är viktigt att alla berörda aktörer arbetar i samma riktning för att uppnå de gemensamma målsättningarna. Vidare skiljer det sig åt mellan länen hur arbetet för att genomföra livsmedelsstrategin är organiserat. I vissa län kan det t.ex. vara som har tagit fram en handlingsplan, i andra ett samverkansorgan eller ett landsting. Vidare har aktörer med regionalt utvecklingsansvar ansvar för vissa delar av strategin medan har ansvar för andra. Enligt utskottet skulle det vara värdefullt om erfarenheter av arbetet med regionala livsmedelsstrategier bättre tas till vara och sprids mellan regioner och län. Stöd och uppmuntran på nationell nivå för det regionala genomförandet är grundläggande. Utskottet anser därför att det behövs en bättre nationell samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin som kan ta till vara synergieffekter, sprida goda exempel och utgöra ett stöd för länen och regionerna. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3717 (C, M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3855 (C) yrkande 27. När det gäller mathantverk noterar utskottet att mathantverket finns med i livsmedelsstrategin som en del i att bredda svensk livsmedelsindustri med småskalig och hantverksmässig produktion samt för att locka besökare och skapa exportprodukter. Vidare har regeringen tillfört resurser till ett nationellt resurscentrum för mathantverk, och det finns även medel inom landsbygdsprogrammet med detta syfte. Motion 2017/18:3107 (M) kan med det anförda lämnas utan vidare åtgärd. Livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev Utskottet konstaterar att regeringen har beslutat om uppdrag om livsmedelsstrategin i ett antal myndigheters regleringsbrev . Myndigheterna ska bl.a. beskriva hur de arbetar för att integrera livsmedelsstrategins mål och syfte i sin verksamhet samt bedöma om de kan bidra till att uppnå målen inom ramen för sitt uppdrag och sin instruktion. Vidare noterar utskottet att det finns skrivningar i bl.a. och instruktioner i enlighet med livsmedelsstrategin om att arbeta för ett konkurrenskraftigt näringsliv och skapa goda förutsättningar för företagande. Utskottet föreslår att motion 2017/18:3855 (C) yrkande 29 lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionen inte har tillgodosetts med vad som redovisats. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ängs- och hagmarker och om olika insatser i jordbruket för den biologiska mångfalden. Jämför reservation 6 (M, C). Kommittémotion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 4 handlar om att regeringen ska verka för bevarandet av ängs- och hagmarker genom ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk. Ett hållbart brukande av skog och mark är avgörande för att bevara den biologiska mångfalden och en förutsättning för att man ska kunna nå flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Motionärerna ser stora behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar, vilket i grunden handlar om att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft. Även i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 77 i denna del påtalas behovet av förstärkta insatser i jordbruket för fler betande djur och ökad viltvård. Regeringen anför följande i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet): Betande djur är avgörande för hävden av naturbetesmarker med en stor del av värdefulla arter i den svenska och faunan. Ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att det ska finnas betesbaserad produktion. Det finns därför starka positiva samband mellan en ökad livsmedelsproduktion och miljömålen Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt djur och växtliv. Vidare betonar regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja bidrar till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet liksom till att möta lokala och globala utmaningar, däribland ett förändrat klimat. Regeringen påtalar att det i livsmedelsstrategin skapas stabila och långsiktiga förutsättningar för detta. I strategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ska tillföras –2020 för åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Av beloppet ska användas för åtgärder riktade till betesmarker och slåtterängar. biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 23 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). beslutade regeringen att tillföra det svenska landsbygdsprogrammet för att möjliggöra ytterligare satsningar på ängs- och betesmarker. Enligt regeringen är dessa unika naturtyper viktiga för den biologiska mångfalden i det svenska odlingslandskapet, och regeringen beslutade därför att höja miljöersättningen för betesmarkstyperna slåtterängar med särskilda värden, skogsbete, mosaikbete och bete av andra gräsfattiga marker. Till satsningen knöts också en förstärkt rådgivning som ska höja kunskaperna om olika skötselmetoder. Rådgivningen är särskilt viktig i områden där brist på betesdjur kan göra det svårt att upprätthålla det betestryck som behövs för att hindra att känsliga arter försvinner om marken växer igen. Förändringarna ingick i ett förslag till justering av det svenska landsbygdsprogrammet som skickades till kommissionen för godkännande. godkände kommissionen förslag. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) påtalar regeringen att den negativa trenden för odlingslandskapets arter och naturtyper inte bryts trots omfattande miljöersättningar, rådgivningsverksamhet och hög andel skyddade områden i värdefulla ängs- och betesmarker. Att jordbruk läggs ned och att det öppna landskapet växer igen innebär stora utmaningar för odlingslandskapets biologiska mångfald. arbetar därför, i samverkan med , och länsstyrelserna, med att ta fram en strategi för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald. Strategin ska bidra till bättre samordning av arbetet och skapa en gemensam långsiktig syn på vilka insatser som behövs, var de behövs och hur styrmedel bör utformas och fördelas för att ge bäst miljöeffekt och ha acceptans hos lantbrukarna. Enligt uppgift från väntas strategin för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald bli klar . driver även tillsammans med regionala hushållningssällskap projektet på slätten. Det är ett projekt för att nå miljömålet Ett rikt odlingslandskap, och målet är att öka intresset för åtgärder som ökar den biologiska mångfalden i slättbygder. En åtgärd som lyfts fram som en viktig del av ett mångsidigt användande av landskapet är jakt och viltvård. Enligt handlar viltvård ofta om att motverka de negativa effekterna av ett storskaligt brukande genom att skapa en variation i landskapet och binda samman livsmiljöer. Generellt kan man säga att slättbygdens vilt gynnas av ett varierat odlingslandskap, där viltet har tillgång till vår- och höstsådda grödor, träda och fleråriga eller skyddszoner. Ett annat verktyg för att nå miljömålet Ett rikt odlingslandskap, men även andra miljömål, är de miljöersättningar som betalas ut till lantbrukare och andra som gör samhället en tjänst när de vårdar och utvecklar odlingslandskapet och använder miljövänliga metoder. I stort sett alla miljöersättningar bidrar mer eller mindre till att nå just miljömålet om ett rikt odlingslandskap. arbetar även med rådgivning och information till lantbrukare om detta. Utskottet anser att det är bekymmersamt att den negativa trenden för odlingslandskapets arter och naturtyper inte bryts trots omfattande åtgärder. Det är därför positivt att i samverkan med andra myndigheter ska ta fram en strategi för bevarande av odlingslandskapets biologiska mångfald. arbete med att öka intresset för åtgärder som ökar den biologiska mångfalden på slättbygder är också viktigt i sammanhanget. Utskottet anser att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och kommer därför även i fortsättningen att följa frågan. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett konkurrenskraftigt jordbruk är nödvändigt för att det ska finnas en betesbaserad produktion. I livsmedelsstrategin fastställs mål om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där livsmedelsproduktionen ökar, och regeringen har beslutat om flera åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin för att uppnå detta. Vidare har regeringen tillfört ytterligare medel till landsbygdsprogrammet för satsningar på de svenska ängs- och betesmarkerna. I avvaktan på resultatet av det arbete som pågår på området föreslår utskottet att motionerna 2017/18:3354 (M) yrkande 4 och 2017/18:3686 (C) yrkande 77 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om växtbaserade livsmedel, en strategi för vegetariska och veganska livsmedel och om nya matråvaror. Jämför reservation 7 (V). Enligt motion 2017/18:835 av m.fl. (S) bör regeringen arbeta för att öka medvetenheten om växtbaserade livsmedel utifrån klimatpolitik och hälsa, och utifrån detta arbeta för lika villkor ur konkurrenssynpunkt på livsmedelsmarknaden inom EU. Motionärerna vill lyfta betydelsen av att konkurrensen inom livsmedelssektorn och jordbruksproduktionen sker på lika villkor så att växtbaserade produkter kan utvecklas och bli en betydande del i den viktiga målsättningen att öka inhemsk svensk livsmedelsproduktion totalt sett. (M) anför i motion 2017/18:2757 att regeringen bör ta fram en samlad strategi för hur kan bli världsledande på forskning, utveckling, produktion och export av vegetariska och veganska livsmedel. kan bli ett föregångsland vad gäller forskning och produktion av proteiner och växtbaserad mat. Regeringen bör därför, gärna i bred politisk samsyn, ta fram en samlad strategi på detta område. I motion 2017/18:132 av (L) föreslås att regeringen ska få i uppdrag att komma med förslag till hur ett ökat antal matråvaror som inte odlas eller framställs på annat sätt i skulle kunna göra det. Motionären anför att det i allt högre grad i äts mat från matkulturer som har sitt ursprung i andra länder. Här finns enligt motionären en möjlighet för svenska näringar att utöka sin verksamhet. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet behandlade frågor om förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för och anförde bl.a. följande: Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens bedömning att ett sätt att minska utsläppen av livsmedelsproduktionen är genom förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier och mindre kött. För detta krävs en förändring av konsumtionsmönster med minskad köttkonsumtion och ökad vegetabiliekonsumtion i industriländerna och bra information för konsumenten att tillgå så att man kan göra medvetna val. I detta sammanhang noterar utskottet att regeringen tagit fram en strategi för hållbar konsumtion och inom ramen för detta gett i uppdrag att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Även arbetar med information om hälsosam och hållbar livsmedelskonsumtion. Vidare konstaterar utskottet att förändrade kostvanor i denna riktning också skulle vara positivt för folkhälsan. Utskottet noterar att Miljömålsberedningen bedömer att utsläppen från livsmedelskonsumtionen behöver minska. Miljömålsberedningen anser att åtgärder behövs för att underlätta för konsumenter och den offentliga sektorn att konsumera livsmedel med lägre klimat- och miljöpåverkan, en syn som utskottet delar. Miljömålsberedningens betänkande är för tillfället under beredning inom . Sammanfattningsvis anser utskottet att även i fortsättningen ska vara ett föredöme i miljö- och klimatarbetet, och för att uppnå detta behövs ett fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen och konsumtionen ur ett miljö- och klimatperspektiv. () arbetar –2018 med ett projekt, med finansiering från , om effekter av en klimatskatt på livsmedel. Syftet med projektet är att öka kunskapen om hur styrmedel kan utformas och vilka effekter de får. Alla typer av livsmedel inkluderas i projektet och inte bara animaliska produkter. När det gäller lika villkor för livsmedelsproduktionen och jordbruksproduktionen på EU-nivå utifrån konkurrenssynpunkt presenterade kommissionen ett meddelande om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2017) 713). Det framgår både av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) och av faktapromemoria 2017/18:FPM36 att det är viktigt att säkerställa en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. När det gäller innovationer och forskning om olika livsmedel anför regeringen i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) att kunskaps- och innovationssystemet behöver stärkas så att det i större utsträckning kan bidra till ökad produktivitet, innovationer samt hållbar livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion. Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen gett i uppdrag åt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram för livsmedel. Regeringen anser att det krävs tvärvetenskapliga satsningar och utveckling av nya produkter och framtida innovativa livsmedel för att få en ökad produktivitet. När det gäller forskning och utveckling av vegetariska och veganska livsmedel pågår det olika projekt inom . jordbruk och livsmedel arbetar för att möta jordbruksbranschens och livsmedelsindustrins behov och utmaningar när det gäller t.ex. utveckling av nya processer och produkter, produktivitet samt hållbarhet. Bland annat leder de inom ramen för EU-programmet innovation partnership for agricultural productivity and sustainability projektet – Svenska proteingrödor som industriråvara. Målet är att möjliggöra för svenskt jordbruk att långsiktigt och storskaligt producera växtbaserad proteinråvara baserad på fababönor, som åker- och bondbönor, samt sötlupin till i första hand svensk och i andra hand internationell livsmedelsindustri. Regeringen anför i livsmedelsstrategin att den positiva utvecklingen för den svenska vegetabilieproduktionen bör fortsätta. Det ligger i linje med en ökad hållbar livsmedelskonsumtion. Regeringen bedömer att kan ha högre ambitioner för den redan framgångsrika produktionen av vegetabilier, t.ex. spannmål och raps. Det finns potential att öka produktionen ytterligare eftersom konkurrenskraften är hög. Vidare bedömer regeringen att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala växtsorter för hela landet innebär en mångfald av grödor och möjligheter till diversifiering på gårdsnivå. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömningar i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin och för att främja växtförädling, bl.a. att ta fram växtsorter som är lämpade för och bygga upp ett för växtförädling. beslutade regeringen att höja anslaget till Public Private Partnership kopplat till växtförädling för att säkerställa tillgång till växtsorter som kan odlas i i ett förändrat klimat. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr.