bet · H501FiU43 · 2018-05-31 00:00:00 — Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att det införs nya tillståndskrav för viss verksamhet som utförs av enskilda enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, socialtjänstlagen och skollagen. Genom de föreslagna lagändringarna ska tillstånd endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt fått den insikt i gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamhet och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Tillståndshavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. De föreslagna ändringarna ska säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till välfärdssektorn. Genom lagändringarna förenklas också upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster, benämnda välfärdstjänster, vars värde beräknas understiga tillämpligt EU-tröskelvärde på . Vidare föreslår utskottet att riktar två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör likvärdiga tillståndskrav och likvärdig ledningsprövning och små aktörers möjligheter att etablera sig inom välfärden. • Regeringen ska skyndsamt återkomma till med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer för att säkerställa att alla medborgare tillförsäkras välfärd av högsta kvalitet. • Regeringen ska återkomma till med förslag som säkerställer att tillståndskrav samt ägar- och ledningsprövning inte medför otillbörliga hinder att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers – såsom kooperativ – möjligheter. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. och utbildningsutskottet har lämnat var sitt yttrande. I betänkandet finns sex reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) Proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. 17 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden Ändrade regler för upphandling inom välfärden mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer 1.Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (M, L, KD) 2.Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (SD) 3.Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden, punkt 1 (C) 4.Generell tillståndsplikt, punkt 2 (S, MP, V) 5.Ändrade regler för upphandling inom välfärden, punkt 3 (L, KD) 6.Värna mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer, punkt 4 (S, MP, V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2017/18:SoU4y Bilaga 4 yttrande 2017/18:UbU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade med den ändringen i 27 § första stycket 6 att ordet "Omhändertagande" byts ut mot "omhändertagande", 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) med den ändringen i 7 kap. 1 § andra stycket att kommatecknet efter "6" utgår, 3. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 4. lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringarna i 26 kap. 13 § första stycket att ", ett medgivande" läggs till efter "godkännande" och ett kommatecken läggs till efter "lag", 5. lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling med de ändringarna att ett andra stycke läggs till i 2 kap. 1 § med lydelsen "Kontrakt enligt första stycket 1 regleras i 2 §. Kontrakt enligt första stycket 2 regleras i 3–12 §§. ", att det tredje stycket i 19 kap. 3 § utgår och att en rubrik införs närmast före 19 kap. 6 a § med lydelsen "Reserverad upphandling för vissa välfärdstjänster enligt bilaga 2 a". Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:158 punkterna 1–5 och avslår motionerna 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3–5 och 6 i denna del, 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 1 (M, L, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt ska återkomma till med kompletterande lagstiftning så att likvärdiga krav ställs på privata och offentliga aktörer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4086 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6 i denna del, 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) Ändrade regler för upphandling inom välfärden 2017/18:4121 av och (KD, L) yrkandena 1–4. Reservation 5 (L, KD) mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med förslag som säkerställer att tillståndskrav samt ägar- och ledningsprövning inte medför otillbörliga hinder att etablera sig och verka på välfärdsområdet, i synnerhet när det gäller små aktörers möjligheter - såsom kooperativ - och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S), (M), (C) och (MP). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:158 föreslår regeringen att antar lagförslag för att säkerställa att privata utförare har tillräckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. föreslås även anta lagförslag som syftar till att förenkla för såväl upphandlande myndigheter som leverantörer och förbättra möjligheterna att inom ramen för upphandlingsramverket ta till vara de särskilda mervärden som leverantörer inom den idéburna sektorn kan erbjuda och främja den idéburna sektorns deltagande i upphandlingar. Regeringens och motionernas förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag och synpunkter. En övervägande del av remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på regeringens förslag om ökade tillståndskrav inom och skolväsendet. Flertalet remissinstanser som yttrat sig över förslaget om upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster enligt är generellt positiva. Fyra motioner har väckts med anledning av propositionen. och utbildningsutskottet har lämnat var sitt yttrande till finansutskottet. Yttrandena återges i sin helhet i bilaga 3 och 4. Utskottet noterar att det i avsnitt 2.5 i propositionen saknas ett andra stycke till 2 kap. 1 § i lagen om offentlig upphandling, i lagens nuvarande lydelse. Regeringen beslutade att gr i uppdrag åt en särskild utredare att utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn (dir. 2012:131). Syftet med utredningen var att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv för utredaren (dir. 2014:3), (dir. 2014:141) och (dir. 2015:1). Utredningen antog namnet (Fi 2012:11). lämnade utredningen betänkandet Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7). Betänkandet har remissbehandlats, och remissvaren finns tillgängliga i (Fi2015/00781/K). Vissa förslag i betänkandet har lett till ändringar i socialtjänstlagen (se prop. 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156). Regeringen beslutade att ge i uppdrag åt en särskild utredare att utreda förutsättningarna för och föreslå hur den offentliga finansieringen av privat utförda välfärdstjänster bör regleras (dir. 2015:22). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv för utredaren (dir. 2015:100) och (dir. 2015:108), som bl.a. innebar att utredaren gavs i uppdrag att vidareutveckla vissa av förslag. Utredningen antog namnet (Fi 2015:01). överlämnade betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats, och remissvaren finns tillgängliga i (Fi2016/04014/K). Efter att det ovan nämnda betänkandet remissbehandlats sammanställdes inom promemorian Vissa förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av förslag. Promemorian har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga i (Fi2017/03767/OU). I propositionen föreslås lagändringar med anledning av förslagen i de nu nämnda betänkandena och promemorian. En del av förslagen genomför bestämmelserna om reserverade kontrakt för vissa tjänster i artikel 77 i och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet). har lämnat ett flertal tillkännagivanden om aktörer inom välfärden. I ett av dessa tillkännagivanden har bl.a. anfört att regeringen ska fortsätta att vidta åtgärder för att utveckla valfriheten på områden där den är starkt begränsad för den som söker omsorg, samt verka för att all verksamhet ska drivas med kloka beslut, tydliga kriterier för vad som ska gälla och kontinuerlig uppföljning (bet. 2015/16:FiU26 punkt 1, rskr. 2015/16:176). har därefter återkommit till regeringen i två nya tillkännagivanden, med hänvisning till det första tillkännagivandet, och bl.a. anfört att regeringen ska återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn (bet. 2016/17:FiU26 punkt 2, rskr. 2016/17:154 och bet. 2017/18:FiU26 punkt 2, rskr. 2017/18:169). Regeringen framhåller att den i sina årliga redogörelser för behandlingen av skrivelser till regeringen redogjort för vilka åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av dessa tillkännagivanden (skr. 2016/17:75 och skr. 2017/18:75). Därutöver lämnar regeringen i denna proposition förslag om utökad tillståndsplikt och ägar- och ledningsprövning inom välfärden, vilket bedöms innebära skärpta kriterier och uppföljning som i sin tur stärker förutsättningarna för att verksamheten ska drivas med hög kvalitet. Regeringen lämnar i denna proposition även förslag för att förenkla för såväl upphandlande myndigheter som leverantörer och för att främja den idéburna sektorns deltagande i upphandlingar. Förslagen syftar till att möjliggöra för en mångfald av leverantörer att delta i offentliga upphandlingar. Regeringen anser därmed att dessa tillkännagivanden är slutbehandlade. har i ett tidigare tillkännagivande anfört att regeringen ska låta utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster. har bl.a. anfört att en utredare ska ta fram förslag på hur en generell tillståndsplikt kan införas för att få bedriva verksamhet enligt skollagen (2010:800), socialtjänstlagen (2001:453), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Utredaren ska vidare ta fram förslag på hur ledningsprövning för offentlig verksamhet och ägar- och ledningsprövning för privata verksamheter kan införas (bet. 2014/15:FiU32, rskr. 2014/15:243 och rskr. 2014/15:244). Regeringen framhåller att den i sina årliga redogörelser för behandlingen av skrivelser till regeringen redogjort för vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av detta tillkännagivande (skr. 2015/16:75, skr. 2016/17:75 och skr. 2017/18:75). Därutöver lämnar regeringen i denna proposition förslag om utökad tillståndsplikt och ägar- och ledningsprövning inom välfärden. Regeringen avser att återkomma till om övriga delar av tillkännagivandet. Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. Jämför reservation 1 (M, L, KD), 2 (SD) och 3 (C). Ökade tillståndskrav inom och skolväsendet är endast en viss del av den verksamhet som bedrivs enligt socialtjänstlagen (SoL) tillståndspliktig. Det gäller även för verksamhet som bedrivs enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Av SoL framgår att tillstånd endast får beviljas om verksamheten uppfyller uppställda krav på god kvalitet och säkerhet. Av förarbetena framgår att dessa krav infördes för att säkerställa att den som utövar den dagliga ledningen har en lämplig utbildning, tidigare erfarenhet av liknande verksamhet och vitsordad personlig lämplighet. När det gäller LSS får tillstånd endast beviljas om sökanden med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. När det gäller juridiska personer ska lämplighetsprövningen även avse personer i ledande positioner. Införandet av lämplighetskravet motiverades med att det hade förkommit ett antal oseriösa företag som ansökt om tillstånd för att bedriva verksamhet med personlig assistans. Regeringen föreslår nu att tillståndsplikten utvidgas till att även omfatta hemtjänst inom SoL och verksamhet som avser ledsagarservice, biträde av kontaktperson eller avlösarservice i hemmet enligt LSS. Regeringens bedömning är att det finns anledning för staten att genom en tillståndsplikt säkerställa att utförare som vill bedriva verksamhet med hemtjänst har goda förutsättningar att göra det. Brukare av hemtjänst är enligt regeringen, på samma sätt som exempelvis brukare av personlig assistans eller personer i särskilt boende, en utsatt grupp som kan ha svårt att ta till vara sina rättigheter. Det allmänna bedöms därför ha ett särskilt ansvar för att garantera brukarna kvalitet i verksamheten. I likhet med vad som gäller för exempelvis särskilda boenden bör aktörernas förutsättningar prövas redan innan verksamheten påbörjas. Förslaget avser inte att förändra betydelsen av begreppet hemtjänst. I propositionen framhålls att grundläggande för SoL är att det är den enskildes behov som är utgångspunkten för vilken insats som ska beviljas. I likhet med konstaterar regeringen att vilka insatser som ska ses som hemtjänst beror på syftet med insatsen snarare än uppräkningen av vissa insatser. När det gäller förslaget om att utöka tillståndsplikten inom LSS anser regeringen att det finns samma behov av att kontrollera att bara seriösa aktörer är aktiva i verksamhet som avser ledsagarservice, biträde av kontaktperson eller avlösarservice i hemmet som för övriga delar av LSS-verksamheten. De nya arbetsuppgifter som föreslås tillföras Inspektionen för vård och omsorg () kan enligt regeringen innebära handläggningstider som kan komma att påverka verksamheterna . Regeringen framhåller att avsikten dock är att ska ha så goda förutsättningar som möjligt för att fullgöra sitt uppdrag. Regeringens bedömning är att en ägar- och ledningsprövning bör införas. Förslaget är att det införs nya krav för tillstånd att bedriva verksamhet enligt socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade och för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. Genom förslaget ska tillstånd endast beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har fått den insikt i de gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Prövningen ska avse den verkställande direktören och andra som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksamheten, styrelseledamöter och styrelsesuppleanter, bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag samt personer som genom ett direkt eller indirekt ägande har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Tillståndshavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Förslaget syftar bl.a. till att komplettera den nuvarande prövningen så att samma grundläggande kvalifikationskrav ska gälla för etablering av tillståndspliktig verksamhet inom välfärdssektorn. Enligt gällande regelverk skiljer sig kraven åt för att få tillstånd att bedriva verksamhet enligt LSS, skollagen och SoL; t.ex. får tillstånd att bedriva verksamhet enligt LSS endast beviljas om sökanden med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt visat sig lämplig. Något liknande krav på personlig och ekonomisk lämplighet finns inte för tillståndspliktig verksamhet enligt skollagen eller SoL. Det innebär t.ex. att Skolinspektionen, och kommunerna har begränsade möjligheter att avslå en ansökan om godkännande eller tillstånd eller ingripa i tillsynen på grund av exempelvis ekonomisk misskötsel eller brottslighet. Genom att det införs mer identiska krav på insikt, lämplighet och ekonomiska förutsättningar bedöms oseriösa aktörers möjligheter att bedriva skattefinansierad verksamhet kunna motverkas. Förslaget om krav på ekonomiska förutsättningar syftar till att minska risken för plötsliga nedläggningar. Regeringen gör vidare bedömningen att det kan finnas behov av mer detaljerade föreskrifter om ansökningsförfarandet, varför regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör få utfärda föreskrifter om villkor för tillstånd respektive godkännande. När det gäller motsvarande ägar- och ledningsprövning för kommuner och landsting anser regeringen att det finns sådana principiella skillnader mellan kommuner och enskild verksamhet att det inte finns skäl att införa något som motsvarar en ägar- och ledningsprövning för verksamhet. I propositionen framhålls att kommuner och privata aktörer har olika roller och ansvar. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar att tillhandhålla socialtjänst och utbildning åt medborgarna, och förutsätts ha kunskap och kompetens inom det som är kommunernas grundläggande uppdrag. När det gäller hälso- och sjukvården anser regeringen att det behöver utredas vidare om det finns skäl att införa en ägar- och ledningsprövning. Utredningen och reda i vården ska därför bl.a. utreda behov och förutsättningar för, samt för- och nackdelar med att införa viss tillståndsprövning eller alternativ till sådan prövning inom hälso- och sjukvårdsområdet (dir. 2017:128). Uppdraget ska delredovisas och i övrigt redovisas . För att säkerställa att kraven på insikt och lämplighet i övrigt upprätthålls föreslås att tillsyn ska utövas över att kraven på ägare och ledning samt de ekonomiska förutsättningarna är uppfyllda. Förändringar i den krets av personer som omfattas av ägar- och ledningsprövningen ska anmälas till tillsynsmyndigheten senast efter förändringen. Verksamhetens tillstånd föreslås också kunna återkallas utan föregående föreläggande om kraven inte är uppfyllda. Det bedöms som angeläget att tillsynsmyndigheterna kan ingripa innan bristande ekonomiska förutsättningar eller bristande lämplighet hunnit drabba brukare och elever. bör kunna förelägga aktören att åtgärda en brist. Ett föreläggande kan emellertid enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer endast utfärdas om det finns förutsättningar för att det kan följas. Ett tillstånd eller ett godkännande bör därför enligt regeringen kunna återkallas utan föregående föreläggande om aktören saknar rättslig eller faktiskt möjlighet att åtgärda de brister som gett anledning till frågan om återkallelse av tillståndet. Eftersom det kan vara många olika situationer som gör att ett föreläggande inte går att följa anser regeringen att det varken är lämpligt eller möjligt att uttömmande i lagtexten reglera i vilka situationer tillsynsmyndigheten får återkalla ett tillstånd utan föregående föreläggande. Regeringen föreslår att de tillsynsmyndigheter som ansvarar för att besluta om tillstånd att bedriva verksamhet enligt SoL och LSS samt godkännanden att bedriva verksamhet enligt skollagen ska få ta ut en avgift för att pröva en ansökan. Detsamma ska gälla en kommun som handlägger ärenden om godkännande av en enskild som huvudman enligt skollagen. Regeringen, en kommun eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få utfärda ytterligare föreskrifter om avgifter. I propositionen framhålls att avgiftsfinansiering av tillståndsprövningar finns inom en rad områden, bl.a. vid prövningar av ansökningar om alkoholtillstånd och på apoteksområdet. Utökade tillståndskrav för att bedriva verksamhet inom och skolväsendet bedöms som nödvändiga. Därför anser regeringen att kostnaden som uppkommer med anledning av dessa krav bör bäras av de enskilda aktörer som väljer att vara verksamma inom och skolväsendet och, i den mån en övervältring av kostnaden sker, av de kommuner som väljer att använda sig av enskilda utförare. Regeringen anser därför att prövningen bör avgiftsfinansieras. Även ansökningar som motiveras av ändringar i befintlig verksamhet bör enligt regeringens bedömning vara avgiftspliktiga. Det anses rimligt att exempelvis den som vill utvidga en befintlig verksamhet får stå för ansökningskostnaden på samma sätt som den som vill starta en helt ny verksamhet. Allmänt om lagen om offentlig upphandling Lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad , gäller vid upphandlingar som genomförs av upphandlande myndigheter. Flertalet av bestämmelserna i genomför bestämmelser i . I artikel 74–77 i LOU-direktivet finns bestämmelser om ett särskilt upphandlingssystem för upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster, som föreskriver hur kontrakt som avser sådana tjänster och som uppgår till eller överstiger ett särskilt tröskelvärde ska tilldelas. Enligt artikel 4 d uppgår tröskelvärdet för sådana tjänster till . De tjänster som omfattas räknas upp i en bilaga till direktivet och anges i s.k. CPV-koder. LOU-direktivet reglerar således endast upphandling som uppgår till minst det tillämpliga tröskelvärdet. Att en upphandling understiger tröskelvärdet och därmed inte omfattas av direktivets bestämmelser innebär dock inte med nödvändighet att den faller helt utanför . Om en upphandling har ett bestämt gränsöverskridande intresse omfattas den enligt praxis av EU:s primärrätt, vilket innebär att bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om bl.a. de fria rörligheterna och de grundläggande principerna som följer av fördraget ska tillämpas. För att en upphandling ska anses ha ett bestämt gränsöverskridande intresse ska handeln mellan medlemsstaterna påverkas eller åtminstone riskera att påverkas. Bestämmelserna i artikel 74–76 i LOU-direktivet har i huvudsak genomförts genom bestämmelser i 19 kap. och bilaga 2 i lagen. I samma kapitel regleras också sådana upphandlingar som helt eller delvis faller utanför direktivets tillämpningsområde. Det gäller dels upphandlingar vars värde understiger de tröskelvärden som gäller enligt LOU-direktivet, dels upphandlingar av sådana sociala tjänster och andra särskilda tjänster som anges i bilaga 2 till . Upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster, oavsett värde, omfattas därmed av samma regler i som sådana upphandlingar vars värde understiger tröskelvärdena. Artikel 77 i LOU-direktivet reglerar möjligheten för upphandlande myndigheter att reservera kontrakt för vissa tjänster till organisationer som uppfyller ett antal krav som finns uppställda i artikeln. Artikeln är frivillig för medlemsstaterna att genomföra. Artikel 94 i och rådets direktiv /25/EU av om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv /17/EG (LUF-direktivet) innehåller motsvarande bestämmelser. Varken artikel 77 eller artikel 94 har genomförts i svensk rätt. Upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster