bet · H501UbU23 · 2018-05-18 00:00:00 — avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 15 kap. 19 a § och 18 kap. 19 a § samt rubriken före 15 kap. 19 a § respektive 18 kap. 19 a § och antar övriga delar av lagförslaget utom i de delar som omfattas av utskottets förslag under förslagspunkt 1. 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:183 i denna del och motion 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 3. Flera remissinstanser har synpunkter på förslaget om mentorer. Statskontoret avstyrker förslaget och menar att en reglering av mentorsfunktionen är ett exempel på en statlig reglering av skolans arbetssätt som inte nödvändigtvis underlättar arbetet för att stödja alla elever samt att regleringen minskar möjligheterna till lokal och individuell anpassning. En annan remissinstans anser att förslaget minskar rektorns möjlighet att fördela resurser, utveckla arbetssätt och organisera skolan på det sätt som motsvarar elevernas behov. Alliansen anser att det är viktigt att alla elever i gymnasieskolan får det stöd som de behöver för att planera och genomföra sina studier. Som Skolinspektionen påpekar är mentorskapet en väl etablerad funktion i gymnasieskolan. Det är därmed viktigt att även i fortsättningen värna rektorns möjlighet att organisera mentorskapet utan onödig detaljstyrning via lag. Vi anser därmed att ska avslå regeringens förslag om mentorer. Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 29 kap. 9 § och antar övriga delar av lagförslaget utom i de delar som omfattas av utskottets förslag under förslagspunkt 1. 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 3 och avslår proposition 2017/18:183 i denna del och motion 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. När det gäller det kommunala aktivitetsansvaret i 29 kap. 9 § skollagen föreslår regeringen i propositionen att kommunen ska hålla sig informerad om hur myndiga ungdomar som inte fyllt är sysselsatta och föra ett register över dessa ungdomar. Kommunen ska vidare motivera ungdomarna att påbörja alternativt slutföra en utbildning. yrkar avslag på detta förslag då det tar kommunens ansvar för långt. Många ungdomar behöver ett avbrott i studierna eller vill arbeta en period innan de med ny motivation tar sig an studierna. Att på detta sätt kontrollera dessa ungdomar är att gå för långt. Dessutom får kommuner det svårare att fullgöra sina kärnuppgifter ju fler uppgifter och ansvarsområden de påförs. Vi anser därmed att ska avslå regeringens förslag om det kommunala aktivitetsansvaret. Åtgärder för att motverka frånvaro, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Regeringen föreslår i propositionen att rektorn vid en elevs upprepade eller längre frånvaro i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan ska se till att frånvaron skyndsamt utreds, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro. Alliansen välkomnar förslaget men anser att det krävs fler åtgärder för att säkerställa att rätt åtgärder sätts in när en elev är frånvarande från skolan. I likhet med utredningen ! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94) anser vi att regeringen bör återkomma med förslag som säkerställer att alla skolor har en plan för hur frånvaro åtgärdas. Det borde vara en självklarhet att alla skolor har en tydlig åtgärdstrappa för att säkerställa att åtgärder sätts in när eleven är frånvarande, oavsett vilken typ av frånvaro det är. Återkommande frånvaro är ofta en varningssignal om att någonting är på väg att gå snett. Det kan handla om allt från kränkningar och trakasserier till psykisk ohälsa, utanförskap och brister i skolans anpassning och stöd. Då måste skolan ha en plan för vad som behövs för att eleven ska kunna komma tillbaka. Regeringen bör också återkomma med förslag på skärpta regler så att skolan uppmärksammar, registrerar och analyserar både giltig och ogiltig frånvaro vid varje lektion. Skolan kan jämställas med en arbetsplats. Det finns ofta tydliga regler för hur en arbetsgivare ska hantera t.ex. sjukdomar och trakasserier. Regelverket i skolvärlden behöver förtydligas så att det finns tydliga krav på att skolorna följer upp elevers frånvaro redan från dag ett. Ogiltig frånvaro måste få en omedelbar reaktion och leda till åtgärder. Regeringen bör också säkerställa att det samlas in nationell statistik om frånvaro. För arbetslivet finns det statistik på nationell nivå, exempelvis sjuktalen som mäter sjukdagar bland yrkesarbetande. Motsvarande nationell statistik saknas för skolan, vilket gör det svårare att se tendenser och hitta goda exempel. Dessutom visar en undersökning som genomförts av TNS på uppdrag av den ideella föreningen och vänner att av kommunerna samlar in eller får löpande statistik från grundskolorna om elevfrånvaro (se rapporten stolar, 2016). Det saknas helt enkelt jämförbara siffror. Vi menar att exempelvis skulle kunna ansvara för en sådan statistik. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 2. Regeringen föreslår i propositionen att en elev som påbörjat ett introduktionsprogram ska ha rätt att fullfölja utbildningsplanen och den individuella studieplanen. Regeringen anser att det inte bör införas en reglering av hur länge den rätten ska gälla. vill att denna rätt tidsbegränsas. I övrigt anser vi att anpassningar måste få göras av den individuella studieplanen när eleven byter huvudman, även om eleven motsätter sig detta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolskjuts för gymnasieelever, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4049 av m.fl. (V) yrkande 1. Gymnasieskolan är den enda skolformen i där de som är att betrakta som barn inte har rätt till skolskjuts om de bor långt från sin skola. Både , vars förslag ligger till grund för propositionen, och regeringen har valt att inte föreslå att gymnasieskolan ska vara obligatorisk utan väljer i stället att satsa på insatser som uppmuntrar till gymnasiestudier. delar denna syn. Det finns dock en rättighet som elever i de obligatoriska skolformerna har som även gymnasieelever bör ha, och det är rätten till skolskjuts. För att gymnasieskolan ska vara en rättighet i hela landet och inte en klassfråga ska alla ha samma möjlighet att ta sig till skolan. bör därför ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att i skollagen ge gymnasieelever rätt till skolskjuts. Uppdraget som , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4049 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Jag anser likt Skolinspektionen och att mentorskapet är en etablerad funktion i gymnasieskolan. Skolinspektionens erfarenhet visar att mentorn har en nyckelroll på skolorna och att det finns en risk att mentorn får ta ett stort ansvar för elevernas möjligheter att få särskilt stöd. upplever många mentorsrollen som svår och otydlig. Jag anser därför likt Skolinspektionen att det är viktigt att det förtydligas hur mentorernas ansvar och uppgifter förhåller sig till rektorns och lärarnas ansvar. Jag anser också att det är oklart vad mentorsrollen ska innehålla och vilken kompetens som krävs. Det bör enligt min uppfattning dessutom betonas att mentorn ska ha en tydlig koppling till elevers studiesituation, och så är förslaget till ny lagstiftning inte utformat. Regeringen anser att en inte nödvändigtvis behöver vara lärare, men att det bl.a. krävs kunskap om gymnasieskolans respektive gymnasiesärskolans struktur, och anger vidare i propositionen att lärare som undervisar i en kurs eller ett ämne ska följa upp hur eleven utvecklas i förhållande till kunskapskraven. Det ligger därmed i sakens natur att det är den undervisande läraren i en kurs eller ett ämne som har särskilt goda förutsättningar att upptäcka elevens svårigheter att nå kunskapskraven i den kursen eller i det ämnet. anser regeringen att det inte bör anges i skollagen vilka relevanta kunskaper och erfarenheter som krävs för uppdraget och även i övrigt för att anses vara lämplig som . reformer som varit förhastade och inte tillräckligt tydliga i sin utformning har visat sig leda till en stor belastning för skolväsendet. Därför är det viktigt att regeringen förtydligar lagförslaget. Regeringen bör även följa kostnadsutvecklingen för införandet av mentorer kontinuerligt för att säkerställa att kostnaderna för kommunerna inte ökar. Regeringen bör vidare initiera en uppföljning av vad mentorskapet innebär för lärarnas och den övriga skolpersonalens arbetsmiljö. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:4029 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår förslaget om att införa 16 kap. 32 a § så att sökande som saknar godkänt i något av de ämnen som krävs för behörighet ändå ska godkännas. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om en individuell utbildningsplan vid byte av kommun och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår förslaget om ändringar i 29 kap. 9 § gällande kommunens ansvar och registerföring av ungdomar mellan . 2017/18:4049 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ge regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att i skollagen ge gymnasieelever rätt till skolskjuts och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på vad det innebär att vara , vad uppdraget innebär samt vilka relevanta kunskaper och erfarenheter som behövs och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa kostnadsutvecklingen för införandet av mentorer kontinuerligt för att säkerställa att kostnaderna för kommunerna inte ökar, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att göra en uppföljning om vad mentorskapet innebär för lärarnas och den övriga skolpersonalens arbetsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:183 i den del som gäller att alla elever på gymnasiet ska ha en . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökade åtgärder för att motverka frånvaro och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen avslår proposition 2017/18:183 i den del som gäller undantag för elever från introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program.