bet · H601AU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Vidare vill vi utöka stödet till verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) som delvis går ut på att utveckla den nationella stödtelefonen dit våldsutsatta kvinnor kan vända sig om de behöver råd och stöd. anser även att en del befintliga resurser från s.k. jämställdhetsbudgetering och integrering bör omfördelas till brottsoffer- och jourverksamhet. Våra prioriteringar på detta område innebär att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder bör tillföras ökade medel. motsatte sig redan från början en ny jämställdhetsmyndighet då behovet av en sådan bedömdes saknas. Trots detta startade officiellt sitt uppdrag . Vi anser att regeringen inte har kunnat visa på några tydliga fördelar med denna myndighet och inte heller tagit hänsyn till de risker och nackdelar en ny myndighet kan föra med sig. En avveckling bör därför påbörjas. tar i sitt budgetförslag hänsyn till att det tar tid att avveckla en myndighet och föreslår därför att myndighetens förvaltningsanslag halveras och därefter tas bort i sin helhet 2020. välkomnar att utskottet delar vår bedömning i denna fråga. anser även att anslaget 3:3 Bidrag till kvinnors organisering och tillhörande beställningsbemyndigande, som hanteras av , bör tas bort i sin helhet. Bidrag bör inte bygga på särbehandling och ett anslag som riktar sig enbart till kvinnors organisering riskerar att stjälpa jämställdhetsarbetet snarare än att hjälpa det. När det gäller åtgärder mot segregation välkomnar visserligen åtgärder som kan medverka till att bryta segregationen i samhället. Vi anser dock inte att sådana åtgärder ska utformas så att de riktar in sig mot specifika grupper baserat på dessa gruppers etnicitet. vill i stället se generella lösningar som är lika för alla medborgare. Det är rätt väg för att främja etablering på arbetsmarknaden. åtgärder för att komma åt segregationen finns således inom andra utgiftsområden. Med dessa utgångspunkter bör anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation och tillhörande beställningsbemyndigande tas bort i sin helhet. Vår utgångspunkt att åtgärder mot segregation inte ska vara riktade mot specifika grupper utan vara generella lösningar som är lika för alla medborgare innebär att vi inte kan se något mervärde i det arbete som bedrivs av Delegationen mot segregation. En nedläggning av myndigheten bör därför påbörjas och förvaltningsanslaget halveras . välkomnar att utskottet delar vår bedömning även i denna fråga. För att underlätta för barn som växer upp i utanförskapsområden vill att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk för barn mellan tre och . Förskolan ska då kunna fungera som ett fönster in i det svenska samhället. Förhoppningsvis kan detta leda till att barn som växer upp i utanförskap ändå kan få med sig språket och en känsla av att det svenska samhället inte är någonting främmande utan någonting man har förståelse för och en relation till sedan barndomen. avsätter medel för detta ändamål under ett nytt anslag (Obligatorisk förskola). Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 13. Det innebär att vi också avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Övriga förslag i budgetpropositionen tillstyrks. Våra förslag till anslag och beställningsbemyndiganden för utgiftsområde 13 finns sammanställda i bilaga 6 och 7. Anslag inom utgiftsområde 13 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 13. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senast beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan väcktes därför om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med finansutskottets beredning av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten. Vi anser att den borde ha passerat genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan och regeringen är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lagt fram också borde ha blivit beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. När det särskilt gäller utgiftsområde 13 ser vi stora problem med förslaget från och . har tiden för nyanländas etablering kraftigt förkortats. finns dock stora utmaningar på detta område. En kombination av snabba, effektiva etableringsinsatser och långsiktigt, uthålligt arbete för att minska segregation är nödvändiga för att åstadkomma ett mer jämlikt där alla som kan jobba jobbar och där alla har samma möjligheter och skyldigheter. Vi ser därför med stor oro på att och kraftigt vill minska insatserna mot segregation. Avvecklandet av stödet till socioekonomiskt utsatta områden, som utformats för att stärka kommunernas egna långsiktiga arbete, är oansvarigt. Nedläggningen av Delegationen mot segregation förstärker bilden av att förslagen från och är ämnade att sända signaler om att segregation inte är ett problem som bör förstås och motverkas. Det har funnits en hög grad av samstämmighet om de jämställdhetspolitiska målen. Ett problem har dock varit svårigheten att säkerställa att beslutade insatser leder till resultat och jämställdhetspolitiken har varit alltför splittrad. Det var de främsta argumenten den av alliansregeringen tillsatta jämställdhetsutredningen anförde när den föreslog inrättandet av en jämställdhetsmyndighet. Avsikten med har alltså aldrig varit att ersätta jämställdhetsarbetet i andra myndigheter eller organisationer, tvärtom är uppdraget till största delen att samla kunskap, stödja och driva på för att målen i jämställdhetspolitiken ska nås. Under det knappa år myndigheten har existerat har viktiga steg tagits. Det är olyckligt och ansvarslöst att på så lösa underlag som och gör besluta om nedläggning, särskilt utan att mer konkret visa på hur de uppgifter som ålagts myndigheten ska tas omhand eller hur viktig kompetens ska upprätthållas. Därtill kommer att den uppskattning av avvecklingskostnader som gjorts sannolikt är i underkant. Vi motsätter oss en avveckling av . Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Vi vill tydliggöra ställningstagande i samband med det första steget av budgetprocessen och beslut om bl.a. utgiftsramarna . Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till partiets eget budgetförslag som skulle ha inneburit viktiga steg mot ett tryggare samhälle och ett land som håller samman. Vårt förslag hade vidare inneburit en möjlighet till en mer seriös migrations- och integrationspolitik som nödvändiga prioriteringar av välfärden hade kommit till stånd. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade därmed det förslag som är bäst lämpat för att komma till rätta med de utmaningar som står inför. Efter att förslag fallit i voteringen om statsbudgeten återstod endast övergångsregeringens förslag och ett gemensamt förslag från och . bedömning var att det senare förslaget ligger närmare förslag på partiets prioriterade områden än vad övergångsregeringens förslag gör. valde därför att stödja och förslag. Ställningstagandet innebär inte att helt ställer sig bakom förslaget i sak. Vi kan dock konstatera att om hade lagt ned sina röster hade resultatet blivit att landet skulle behöva regeras med en budget som är mindre väl lämpad för att komma åt de stora samhällsutmaningarna. Anslag inom utgiftsområde 13 (C) (C) anför: Eftersom i det första steget av budgetprocessen har beslutat om en annan utgiftsram för utgiftsområde 13 än den som har föreslagit avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 13. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 13. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 13 läggs fram i kommittémotion 2018/19:2625. konstaterar i sin partimotion att fram tills dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering och denna regering har presenterat en övergångsbudget. Mot denna bakgrund har ingen annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Det betyder dock inte att regeringens förslag innehåller de reformer som behöver. Eftersom budgeten är en förlängning av tidigare regeringars beslut finns det ett stort reformbehov. anser att nycklarna till att klara ett antal stora samhällsutmaningar ryms inom utgiftsområdet, inte minst integrationen av nyanlända är viktig. Ett snabbt och väl fungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera hög sysselsättning och för att säkerställa god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. För att åstadkomma detta krävs det att nyanlända invandrare ges rätt och möjlighet att snabbt få sin kunskap inventerad, validerad och kompletterad. Lika viktigt enligt är det att nyanlända ges rätt att arbeta från dag ett. I partimotionen beskrivs den inriktning som anser bör ligga till grund för en kommande regerings politik för att klara bl.a. integrationen. För att klara detta krävs även ett nytt förhållningssätt i politiken. ska kunna förvänta sig mer av de nyanlända och de nyanlända ska kunna förvänta sig mer av . Det svenska samhället måste ge nyanlända en möjlighet att påbörja sina nya liv i och via jobb och språk stå på egna ben. Integrationspolitiken behöver ställa högre krav, bli mer intensiv och effektivare. Därför vill att det ska införas ett integrationsår för särskilt motiverade nyanlända. Året ska vara självfinansierat genom etableringslån och leda fram till ett kunskapscertifikat. De fyra viktigaste delarna skulle vara intensiv yrkessvenska, praktik inom bristyrken, samhällsorientering samt ett mentorskapsprogram. Jag kommer att återkomma till dessa förslag i ett senare sammanhang. Anslag inom utgiftsområde 13 (L) Gulan Avci (L) och (L) anför: Eftersom i det första steget av budgetprocessen har beslutat om en annan utgiftsram för utgiftsområde 13 än den som Liberalerna har föreslagit avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 13. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 13. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 13 läggs fram i kommittémotion 2018/19:2961. Även om invandring har gjort bättre, smartare och rikare har varken en liberal migrationspolitik eller en fungerande integration. En stängd arbetsmarknad och stelbenta system gör enligt Liberalerna integrationen lång och svår. Barn växer upp omgivna av vuxna som saknar jobb och inte talar svenska. Många flickor och pojkar lever i hederns järngrepp. Vad som behövs är en liberal integrationspolitik – med fokus på jobb, språk och utbildning – som ger var och en de verktyg som behövs för att växa, försörja sig själv och fullt ut delta i det svenska samhället. En liberal integrationspolitik handlar också om att befästa de demokratiska, jämställda och sekulära värderingar som präglar vårt land. När det gäller jobben behövs det reformer som gör det enklare och billigare att anställa. För att ge personer med lägre kvalifikationer en ingång till arbetsmarknaden föreslår Liberalerna s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen (se utg.omr. Inträdesjobb ger en ingång till arbetsmarknaden; det är inte en anställningsform . Liberalerna föreslår en rad satsningar och förändringar i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområde 13. Nedan sammanfattar vi dessa förslag. Kunskaper i det svenska språket är vägen in i det svenska samhället, till frihet och självbestämmande. Liberalerna har länge drivit frågan om språkets betydelse för integrationen och gör därför en bred satsning på svenska för invandrare (sfi). Liberalerna anser att sfi måste anpassas ännu bättre utifrån varje individs kunskaper och förutsättningar (se även utg.omr. Det behövs också ett ökat fokus på resultat och Liberalerna föreslår därför en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier. Liberalerna föreslår vidare att det ska bli enklare att läsa sfi med yrkesinriktning (sfx) i kombination med kompletterande utbildningar. Liberalerna gör också en satsning på svenska för föräldralediga. För en bättre etablering föreslår Liberalerna vidare en stärkt och förbättrad samhällsorientering. I detta ligger att antalet samhällsorienteringstimmar ska utökas från dagens och att den information som förmedlas ska baseras på svensk lagstiftning och betona principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle. För att betona språkets betydelse, liksom kunskaper om det svenska samhället och demokratiska värderingar, föreslår Liberalerna vidare att den som vill bli svensk medborgare ska göra ett språk- och samhällsprov. Denna reform innebär att ett nytt anslag, System för språk- och samhällstest medborgarskap, föreslås. Som ytterligare ett sätt att förbättra integration och förkorta vägen till jobb måste kraven på att delta i etableringsinsatser öka och Liberalerna föreslår därför att den som inte deltar i etableringsåtgärder ska få sänkt etableringsersättning. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna. Det handlar om att försvara flickors och kvinnors, likaväl som pojkars och mäns, frihet och om att motverka framväxten av parallellsamhällen. Liberalerna föreslår därför att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck stärks och permanentas genom en särskild satsning om . I detta ligger bl.a. att det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor får ökat stöd. Reformen innebär att ett nytt anslag, Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck, inrättas. När det gäller det jämställdhetspolitiska arbetet inklusive mäns våld mot kvinnor föreslår Liberalerna att resurser bl.a. till skyddade boenden ska öronmärkas. Liberalerna instämmer inte i utskottets förslag att lägga ned . Liberalerna var pådrivande för att bildades och vi vidhåller att den fyller en mycket viktig funktion som statlig expertmyndighet och behöver finnas kvar. I Liberalernas budgetalternativ ingick ingen neddragning av . Vi är djupt bekymrade över vad som kommer att hända med alla de uppdrag som samlats hos , och vi kan konstatera att och inte har presenterat någon som helst plan för hur uppdragen ska tas om hand när myndigheten har avvecklats. Vi tänker bl.a. på arbetet med nationell kunskapsutveckling och strategiska övergripande frågor kring hedersrelaterat våld och förtryck, arbetet med våld mot kvinnor och mot människohandel och prostitution. Budgetbeslutet tas i ett läge när ännu saknar regering, och Liberalerna anser att den regering som tillträder måste lägga fram nya förslag för att återta beslutet att lägga ned . Om myndigheten trots allt avvecklas, vilket vi motsätter oss, är det ytterst angeläget att de uppdrag som överförts till myndigheten återförs till de myndigheter och aktörer som hade ansvaret tidigare och att det säkerställs att ingen kompetens och erfarenhet går förlorad. Ett antal bostadsområden i präglas av socialt och ekonomiskt utanförskap. Många nyanlända familjer förpassas till storstädernas förorter, där barn växer upp i trångboddhet, utan att se vuxna gå till jobbet, där bidragsberoendet är stort, där skolresultaten är dåliga. Liberalerna vill motverka en situation där samhällets institutioner i utsatta områden utmanas av parallella strukturer med egen normbildning, ekonomi och rättskipning. Liberalerna avvisar regeringens satsningar på bidrag utan motprestation och inrättandet av myndigheten mot segregation på området vilket innebär att besparingar kan ske. I stället vill Liberalerna återinföra och permanenta ett prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i områdena. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 13: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:108 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat stöd till kvinnojourer och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inrättande av fler kvinnojourer med hedersrelaterat våld som särskilt kompetensområde och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökat stöd till NCK (Nationellt centrum för kvinnofrid) och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1832 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att avskaffa och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2372 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om beställningsbemyndiganden avseende anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. 3.Riksdagen avslår regeringens förslag om beställningsbemyndiganden avseende anslaget 3:3 Bidrag för kvinnors organisering. 2018/19:2625 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2915 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag om beställningsbemyndiganden avseende anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka etableringsersättningen och tillkännager detta för regeringen.