bet · H601KrU3 · 2018-10-31 00:00:00 — avslår ett motionsyrkande om att utvärdera bestämmelserna om att reservera upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav, med hänvisning till att utskottet förutsätter att en sådan utvärdering görs. Jämför reservation 4 (KD). Regeringen har lagt fram förslag om att i svensk rätt föra in LOU-direktivets bestämmelser om möjligheten att reservera upphandlingen av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Innebörden i LOU-direktivets bestämmelse är att en upphandlande myndighet ska ha möjlighet att reservera deltagandet för organisationer som uppfyller vissa krav. En sådan organisation ska ha till syfte att fullgöra ett offentligt uppdrag som är kopplat till tjänsterna i fråga, och eventuella vinster ska återinvesteras för att uppnå organisationens syfte. Vidare ska organisationens lednings- och ägarstruktur grundas på personalens ägande och deltagande eller kräva aktivt deltagande av personal, användare eller berörda parter. m.fl. (KD) anser i motion 2017/18:4191 att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln. Motionärerna anser att intentionerna är goda men att det kan finnas problem med den EU-stipulerade treårsgränsen i kontraktet eftersom den riskerar att minska kontinuiteten och försämra verksamhetens långsiktighet (yrkande 6). behandlade förslaget om reserverat deltagande i upphandlingar för organisationer som uppfyller vissa krav i sitt betänkande 2017/18:FiU43 med anledning av regeringens proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. biföll regeringens förslag (rskr. 2017/18:356). I skrivelsen, som hänvisar till propositionen ovan, anges: Artikel 77 i LOU-direktivet medger att upphandlande myndigheter reserverar, dvs. förbehåller, deltagandet i en upphandling till en organisation som uppfyller vissa krav. Därutöver föreskriver bestämmelserna en maximal löptid för kontraktet och en begränsning av möjligheten att på nytt tilldela samma organisation ett nytt kontrakt. Regeringen anser att de möjligheter som finns att underlätta för idéburna organisationer vid upphandling bör tas tillvara. Även om bestämmelserna är försedda med villkor som begränsar tillämpningsområdet, anser regeringen att direktivens möjlighet att reservera upphandlingar för vissa tjänster bör tas till vara. Utskottet anser att det är viktigt att alla möjligheter att underlätta för det civila samhällets organisationer att etablera sig som utförare av offentligt finansierade tjänster bör tas till vara och välkomnar därför i likhet med finansutskottet möjligheten att i vissa fall reservera deltagande i upphandlingar. Utskottet förutsätter att regeringen utvärderar det beslutade förslaget och avstyrker därmed motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 6. Ökad kunskap om arbetsintegrerande sociala företag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag med hänsyn till att behovet av en formell definition möts i och med uppdraget till . Regeringen har gjort en treårig satsning om totalt 2016–2018 för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag. fick 2016 i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar fler arbetsintegrerande sociala företag att starta och växa. Satsningen innebär också åtgärder för att öka kunskapen i den offentliga sektorn om arbetsintegrerande sociala företag. Som en del i uppdraget har regeringen förtydligat att och Arbetsförmedlingen ska undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för arbetsintegrerande sociala företag. m.fl. (KD) anser i motion 2017/18:4191 yrkande 2 att regeringen bör utreda om det bör införas en författningsreglerad definition av arbetsintegrerande sociala företag. I skrivelsen anges att i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle lyfts behovet av en formell definition av arbetsintegrerande sociala företag fram och föreslås att det ska utredas om det bör införas en sådan författningsreglerad definition (SOU 2016:13 s. 290). Regeringen bedömer i skrivelsen att behovet möts i och med uppdraget till och Arbetsförmedlingen. har uppgett att de i sitt uppdrag att utarbeta och genomföra ett nationellt program för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag 2016–2018, lämnat stöd till Skoopi, de arbetsintegrerande sociala företagens organisation, att arbeta fram en modell för certifiering av arbetsintegrerande sociala företag. Arbetet genomförs med Sis, , och blir enligt en ”Svensk standard” enligt den modell som Sis arbetar med i andra standardiserings-processer. I ”Svensk standard” för arbetsintegrerande sociala företag konkretiseras och tydliggörs enligt den definition som har använts bl.a. i regeringens uppdragstext. Modellen för certifieringen beräknas vara klar . Nämnas kan att enligt Sofisam, som drivs genom ett samarbete mellan , och , har ett arbetsintegrerande socialt företag som mål att genom arbete och delaktighet integrera människor i samhälle och arbetsliv. Det övergripande ändamålet är att integrera människor som har stora svårigheter att få och/eller behålla ett arbete i arbetsliv och samhälle. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen, utan anser att behovet av en formell definition av arbetsintegrerande sociala företag möts i och med uppdraget till och den modell för certifiering av arbetsintegrerande sociala företag som arbetas fram. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 2. Vägledning för kommuner när det gäller bedömningen av om verksamheter inom det civila samhället utgör livsmedelsföretag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av gråzonen mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet. Jämför reservation 6 (KD). Det finns behov av vägledning för kommunerna vid bedömningen av vilka verksamheter inom det civila samhället som i rättslig bemärkelse utgör livsmedelsföretag. Anpassad information bör även ges till det civila samhällets organisationer. Regeringen anser att arbetet med information och vägledning för kommuner och det civila samhällets organisationer på ett tillfredsställande sätt ryms inom befintliga uppdrag. Regeringen bedömer därför att det inte är aktuellt med något särskilt uppdrag till . m.fl. (KD) framhåller i motion 2017/18:4191 vikten av att värna civilsamhällets ställning i förhållande till näringsliv och det offentliga. Motionärerna påpekar att föreningslivet likställs med företagande, om en förening bedriver någon form av ekonomisk verksamhet. Som exempel lyfter motionärerna fram att jämställer ideella föreningar med livsmedelsföretag om den ideella föreningen på något sätt hanterar livsmedel i sin verksamhet. Detta kan enligt motionärerna drabba en fotbollsklubb som säljer korv med bröd i matchpausen. Motionärerna anser att en utredare bör se över gråzonen mellan civilsamhället, det offentliga och näringslivet, för att därefter presentera förslag som på ett tydligt sätt värnar civilsamhällets ställning (yrkande 12). I betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) anges bl.a.: Många organisationer inom det civila samhället bedriver någon form av serveringsverksamhet. Det kan ske vid enstaka tillfällen, såsom basarer, matcher, firande av olika högtider och liknande, eller mer regelbundet i form av caféverksamhet eller på annat sätt. Syftet kan vara t.ex. att tjäna pengar till verksamheten, att erbjuda service till medlemmar och andra som deltar i verksamheten eller som en del i samvaron för medlemmarna. Ofta bedrivs verksamheten med hjälp av ideella krafter, som förbereder det som ska säljas antingen i det egna hemmet eller i organisationens lokaler. Problem med livsmedelsregelverket för civilsamhällets organisationer Flera organisationer, bl.a. , har till utredningen uttryckt en oro för att definitionen av livsmedelsföretag riskerar att innebära att många av civilsamhällets organisationer klassas som livsmedelsföretag, eftersom de bedriver serveringsverksamhet i olika omfattning. Det skulle innebära att organisationerna måste sätta sig in i och anpassa sig till det regelverk som gäller livsmedelshantering. Organisationerna menar att det riskerar att bli både kostsamt och svårt, inte minst om verksamheten drivs med hjälp av ideella krafter, och att det också riskerar att innebära att föreningar avstår från sådan verksamhet och därmed förlorar en viktig intäktskälla. Organisationerna vänder sig också mot att definieras som företag och menar att det är en definition som inte stämmer med deras ideella ändamål. Enligt bedömning är det sannolikt relativt få av det civila samhällets organisationer som kan sägas vara livsmedelsföretag. Merparten av föreningar som bedriver någon form av försäljning av livsmedel gör det i så liten omfattning att de inte behöver registrera sig hos kommunen. Området är också, enligt , sannolikt oftast lågt prioriterat av kommunernas kontrollverksamhet eftersom det rör sig om verksamhetsområden med låga risker. Föreningar och andra som bedriver professionell serveringsverksamhet, t.ex. ett café som är öppet och bemannas av anställda, är i lagens mening däremot alltid ett livsmedelsföretag i denna del av sin verksamhet. Utredningen har inte tagit del av några invändningar från det civila samhällets organisationer mot detta, utan civilsamhällets oro handlar om den ideellt drivna, småskaliga verksamheten. konstaterar också att nivån på de avgifter som ska betalas beror på den kontrolltid en viss verksamhet behöver. Enklare verksamheter kräver lite kontrolltid och genererar därmed lägre avgifter. Reglerna är anpassade till vilken verksamhet som bedrivs och enklare verksamhet ställer låga krav. Eftersom ideella verksamheter typiskt sett bedriver enklare verksamhet så är kraven oftast enkla att leva upp till. Utredningens överväganden och förslag Den vägledning ger till kommunerna när det gäller bedömning av om en verksamhet är att betrakta som ett livsmedelsföretag eller inte är inte särskilt inriktad på sådan enklare serveringsverksamhet och liknande som förekommer inom det civila samhället. Utredningen föreslår därför att får i uppdrag att ge ytterligare vägledning till kommunerna när det gäller att göra bedömningen av vilken verksamhet inom det civila samhället som utgör livsmedelsföretag, så att likartade bedömningar görs över hela landet. bör samverka med det civila samhällets organisationer för att säkerställa att den vägledning som ges till kommunerna är relevant. bör också ge tydlig information till civilsamhällets organisationer om vad som gäller, i syfte att undvika onödig oro för om verksamhet omfattas av regelverket eller inte. För att möjliggöra för regeringen att ta del av det civila samhällets röster om olika generella villkor och förutsättningar som påverkar det civila samhället finns bl.a. ett formaliserat dialogformat med det civila samhället kallat Partsgemensamt forum (PGF). Avsikten är att samtalen ska bidra till att förbättra villkoren för civilsamhällets organisationer. tar dialogerna upp fyra ämnen, varav ett rör konkurrens- och konsumenträtt m.m. Som framgår ovan har SCB på uppdrag av regeringen genomfört en förstudie om statistiken om det civila samhället för att möjliggöra att alla ska ha samma referensram som definierar det civila samhället, och att alla ska kunna ta del av den rampopulation som används för SCB:s uppdrag kring statistiken över det civila samhället. Vidare kan nämnas, som framgår under rubriken nedan, att regeringen tillsatte en särskild utredare som ska ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter. Syftet med en definition av idéburna aktörer är att främja ett ökat idéburet deltagande i välfärden genom att underlätta vid bl.a. bidragsgivning, lagstiftning, köp av verksamhet och samverkan (dir. 2018:46). Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att i vissa sammanhang kan en mer gemensam och definierad definition av det civila samhället bidra till att undvika att det civila samhället hamnar i en gråzon. Exempel på positiva bidrag för att få gemensamma referensramar som definierar det civila samhället är SCB:s arbete med att göra den rampopulation som används för SCB:s uppdrag kring statistiken om det civila samhället offentlig för externa intressenter. Ett annat bidrag är den utredning som regeringen tillsatt som ska ta fram ett förslag på en tydlig definition av idéburna aktörer som kan användas för att identifiera och avgränsa dessa från aktörer i välfärdsverksamheter och andra närliggande offentligt finansierade eller subventionerade verksamheter (dir. 2018:46). När det gäller det exempel som motionärerna lyfter om svårigheterna för ideella föreningar, som idrottsföreningar, när de jämställs med livsmedelsföretag, noterar utskottet att det enligt bedömning sannolikt är relativt få av det civila samhällets organisationer som kan sägas vara livsmedelsföretag. Merparten av föreningar som bedriver någon form av försäljning av livsmedel gör det enligt i så ringa omfattning att de inte behöver registrera sig hos kommunen. Området är också, enligt , sannolikt oftast lågt prioriterat av kommunernas kontrollverksamhet eftersom det rör sig om verksamhetsområden med låga risker. Föreningar och andra som bedriver professionell serveringsverksamhet, t.ex. ett kafé som är öppet och bemannas av anställda, är enligt i lagens mening däremot alltid ett livsmedelsföretag i denna del av sin verksamhet. konstaterar att utredningen inte har tagit del av några invändningar mot detta från det civila samhällets organisationer, utan civilsamhällets oro handlar om den ideellt drivna, småskaliga verksamheten. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att det finns behov av vägledning för kommunerna och för det civila samhället i dessa frågor, och att denna information och vägledning ryms inom befintliga uppdrag. Utskottet anser inte att motionsyrkandet bör leda till någon åtgärd från sida. Motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 12 avstyrks. Analys av konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör analyser av konsekvenserna för det civila samhället vid utformning av politik och regelgivning. Jämför reservation 7 (KD). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle föreslog i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) följande: Utredningen föreslår att det ska införas ett krav i kommittéförordningen (1998:1474) på att om förslagen i en utredning har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer ska också konsekvenserna för det civila samhället redovisas. Utredningen föreslår också att det i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska införas ett krav på förvaltningsmyndigheter att i samband med regelgivning kartlägga vilka ekonomiska och andra konsekvenser ett genomförande av de nya eller ändrade reglerna får för organisationer inom det civila samhället. Det civila samhällets aktörer verkar inom i stort sett alla samhällsområden, och det är viktigt att konsekvenserna för det civila samhället vägs in vid politikens utformning. Regeringen kan skaffa nödvändig kunskap på flera sätt samt föra dialog om konsekvenser för det civila samhällets organisationer i frågor som rör dem, bl.a. genom remissförfarandet och olika former av samråd, t.ex. sakråd. Regeringen anser att det vore alltför resurskrävande att ställa de krav utredningen föreslår för att utreda konsekvenserna det för civila samhället. Regeringen avser att även i fortsättningen väga in konsekvenser för det civila samhället vid utformning av politik, regelgivning och andra åtgärder med stöd av dessa befintliga metoder och anser till skillnad från utredningen att det är mer effektivt än genom förordningsändringar. Regeringen anser därför inte att det finns något behov av att införa krav på att kartlägga och redovisa konsekvenser för det civila samhället i kommittéförordningen eller förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. m.fl. (KD) påtalar i motion 2017/18:4191 yrkande 1 vikten av att säkerställa att tillräcklig hänsyn tas till civilsamhällets särart i utredningar och regelgivning. Enligt motionärerna bör Utredningen för ett stärkt civilsamhälles förslag genomföras, och regeringen bör återkomma med förslag på hur det ska åstadkommas. Utskottet vill först understryka vikten av att konsekvenserna för det civila samhället vägs in vid politikens utformning. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att kunskapen om konsekvenserna kan fås på flera sätt, bl.a. genom samråd och remissförfarande. I likhet med regeringen anser utskottet att det vore alltför resurskrävande att ställa krav i kommittéförordningen på att konsekvenserna för det civila samhället ska redovisas om förslagen i en utredning har betydelse för villkoren för det civila samhällets organisationer. Detsamma gäller enligt utskottet förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:4191 (KD) yrkande 1. Skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna Sakråd – en ny arbetsmetod för ökad kvalitet i regeringens beslutsunderlag och stärkt dialog med det civila samhället Regeringen har infört sakråd som arbetsmetod i för att förbättra regeringens beslutsunderlag och för att stärka departementens samordning i dialogen med det civila samhället. Sakråd är en arbetsmetod i som syftar till att stärka samrådsformer, främst med det civila samhällets organisationer, men också med andra aktörer. Sakråd kan användas vid behov av fördjupat beslutsunderlag i sakfrågor och är ett komplement till samråd med det civila samhället för att öka kvaliteten i regeringens underlag. Nationell överenskommelse om dialog och samverkan om gemensamma utmaningar Regeringen har tillsammans med organisationer i det civila samhället slutit en överenskommelse om dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer på nationell nivå. Genom detta etableras en stödstruktur som ska stärka det offentligas dialog med det civila samhället och som möjliggör initiativ till och genomförande av dialog och samråd inom olika politikområden. har, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17), beslutat om för verksamheten. Medlen fördelas av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i enlighet med riktlinjer i regleringsbrevet . Struktur för nationell dialog med civilsamhället i frågor om etablering och integration stärker regeringen dialogen med det civila samhällets organisationer i frågor om etablering och integration genom en ny struktur för samråd. Gemensamma åtaganden med svenska civilsamhällesorganisationer stärker dialog och samverkan i utvecklingssamarbetet Regeringen har beslutat om gemensamma åtaganden med svenska civilsamhällesorganisationer för stärkt dialog och samverkan inom svenskt utvecklingssamarbete. Regeringen anser att en dialog med det civila samhället är viktig för att stärka det svenska utvecklingsarbetets kvalitet och dess bidrag till en hållbar global utveckling. Stöd till forskning om det civila samhället Regeringen har gett stöd till forskning om det civila samhället och avser att fortsätta följa och stödja sådan forskning. Departementspromemoria om långsiktighet i bidragsgivning Regeringen strävar efter en mer ändamålsenlig tillämpning av befintliga regler och rutiner för statlig bidragsgivning till det civila samhällets organisationer. Avsikten är att stödet ska bli mer långsiktigt, förutsebart och enhetligt. Departementspromemorian Långsiktigt stöd till det civila samhället (Ds 2018:13) bereds inom . Översyn av demokrativillkoren i statlig bidragsgivning Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Utredningen ska föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor som beaktar föreningsfriheten. Uppdraget ska redovisas . Översyn av regelverket för statligt stöd till trossamfund Regeringen tillsatte en utredning för att se över regelverket för statligt stöd till trossamfund, som bl.a. skulle föreslå ett förtydligat demokratikriterium. Utredningen lämnade sitt betänkande Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen . Remisstiden gick ut , och betänkandet bereds inom . Översyn av regelverket för Allmänna arvsfonden Regeringen har tillsatt en utredning för att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet, bl.a. kriterierna för stöd. Utredningen lämnade sitt betänkande En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70) . Betänkandet bereds inom . Stärkta resurser till det civila samhället för insatser riktade till asylsökande och nyanlända Regeringen har –2018 (prop. 2016/17:1 och 2017/18:1 utg.omr. 17) förstärkt stödet till organisationer i det civila samhället för verksamhet riktad till asylsökande och nyanlända. Förstärkt stöd till allmänna samlingslokaler Regeringen har i budgetpropositionerna föreslagit förstärkt bidrag till allmänna samlingslokaler med . har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Förstärkning av det civila samhällets verksamhet i områden med socioekonomiska utmaningar Regeringen har gjort en satsning på lokala resurscenter för ökad demokratisk medvetenhet i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen har också initierat ett långsiktigt reformprogram för att minska och motverka segregation. I detta arbete är det civila samhället en prioriterad del. Vidare har regeringen inrättat en ny myndighet, Delegationen mot segregation, som bl.a. har i uppgift att främja civilsamhällesaktörers långsiktiga arbete för att minska och motverka segregation. Myndigheten inledde sin verksamhet . Utöver det har regeringen initierat satsningen Äga rum, en satsning 2016–2018 på konst och kultur och delaktighet i vissa bostadsområden med socioekonomiska utmaningar eller lågt valdeltagande där civilsamhället och andra aktörer samverkar. Regeringen har även gett MUCF i uppdrag att ge stöd till civilsamhälles-organisationer för att främja deltagandet i de allmänna valen. Bidrag för det civila samhällets arbete mot hot och hat och för säkerhetshöjande åtgärder Regeringen har beslutat en förordning om statsbidrag till det civila samhällets organisationer för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet (förordningen [2018:32] om statsbidrag för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet). MUCF ska fördela för ändamålet 2018. Regeringen avser även att besluta en ny stödförordning för säkerhetshöjande åtgärder för organisationer i det civila samhället. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) föreslagit att ska avsättas till denna satsning 2018. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Korttidsupplåtelse av mark behöver underlättas Regeringen avser att genomföra en översyn av allmännyttiga ideella organisationers ekonomiska förutsättningar vid korttidsupplåtelser av markområden från statliga myndigheter. Syftet med översynen ska vara att förbättra villkoren för det civila samhällets organisationer. Vidare avser regeringen att följa arbete med att förtydliga sin information till det civila samhällets organisationer. är en av största markägare och förvaltar delar av statens fasta egendom, t.ex. fastigheter som är avsedda för försvarsändamål. Frilufts- och idrottsorganisationer använder ofta mark för sina olika arrangemang genom korttidsupplåtelser.