bet · H501KrU9 · 2018-05-22 00:00:00 — Bidrag bör utgå från aktuell kunskap på området Bidraget till den kommunala fördelas som framgår ovan av . Detta ansvar bör enligt regeringen även fortsättningsvis finnas kvar vid myndigheten som ett uppdrag inom ramen för ett nationellt kulturskolecentrum. Det nationella kulturskolecentrumet kommer över åren att ha möjlighet att bygga upp kunskap och statistik på området som kan ligga till grund för bedömningar av hur bidraget kan användas så ändamålsenligt som möjligt. Utifrån det nationella målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala och inom ramen för den nya förordning som regeringen avser att besluta om kan fördelningen av bidraget vara inriktad på olika insatser som kan variera . Stöd till både bredd och fördjupning Regeringen anser att statens insatser bör bidra till att den kommunala kan erbjuda barn och unga, oavsett bakgrund och färdigheter, en verksamhet och utbildning av hög kvalitet där barns och ungas behov står i centrum. Det finns dock enligt regeringen ingen motsättning i att erbjuder såväl bred undervisning som undervisning anpassad för att särskilt intresserade barn och unga ska kunna fördjupa sig och utvecklas inom sitt ämnesområde eller instrument. Det statliga utvecklingsbidraget bör därför kunna användas för bidrag även till sådan verksamhet. m.fl. (SD) anser i motion 2017/18:4080 att en utredning bör tillsättas för att se över vilka statliga stöd som långsiktigt behövs till den kommunala musik- och och hur den bidragsfördelningen ska se ut och administreras. Motionärerna anser att det statliga stödet inte i första hand bör gå till att sänka avgifter. Stödet bör enligt motionärerna öronmärkas och riktas mot att komma till rätta med eftersatta områden genom punktinsatser. Dessutom bör det möjligen etableras ett basutbud i de kommuner som helt saknar kultur- och musikskola (yrkande 3). Utskottet anser i likhet med regeringen att ett statligt bidrag för utveckling av den kommunala bör inrättas och att fler kriterier än bör vägas in vid fördelningen av det statliga bidraget. Regeringen anger att bidragen t.ex. skulle kunna användas till särskilda insatser för barn och unga med funktionsnedsättning, med socioekonomiskt svag bakgrund och satsningar på glesbygd – några områden som torde innefattas i motionärernas önskan om bidrag till eftersatta områden. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att en utredning bör tillsättas för att se över vilka statliga stöd som långsiktigt behövs. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:4080 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. nationellt Kulturskole-centrums uppdrag och placering. Jämför reservation 5 (M, C, KD) och 6 (SD). m.fl. (M, C, KD) anser i motion 2017/18:4120 att bör överväga alternativ placering av ett kulturskolecentrum. Motionärerna står bakom idén om ett nationellt kulturskolecentrum med uppdrag att sprida forskning och stötta kommunerna i deras utbildnings- och utvecklingsbehov. Motionärerna anser dock att inte med säkerhet är den optimala placeringen. , som är en politiskt obunden samverkansorganisation på nivå, skulle enligt motionärerna kunna övervägas som alternativ placering eftersom kulturskolecentrum ska hjälpa och stödja kommunerna i deras arbete för att erbjuda undervisning med utgångspunkt i lokal förankring, något som delvis gör enligt motionärerna (yrkande 3). m.fl. (SD) anser i motion 2017/18:4080 yrkande 2 att det nationella kulturskolecentrum som fått regeringens uppdrag att inrätta endast bör fördela de statliga bidragen till musik- och . Samordning av och stöd till musik- och kulturskolor i utveckling, statistik och forskning bör i stället enligt motionärerna branschorganisationen ansvara för. har, som framgår ovan, i samband med budgetpropositionen beslutat att tillföra för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum i (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att förbereda inrättandet av ett särskilt centrum för kulturskolefrågor. I uppdraget ingick att föreslå former för hur centrumet ska organiseras och följas upp. Centrumet skulle ingå som en del av myndigheten och bl.a. ha i uppdrag att stödja den kommunala . Enligt uppdraget ingick det också att fördela statliga bidrag, ansvara för statistik, följa och sprida forskning samt identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov. Även samverkan och inhämtande av kunskap och erfarenheter från ingick i uppdraget. Uppdraget och förslag till budget redovisades i en rapport[3] till . I rapporten anges bl.a. följande: har ett omfattande uppdrag att stödja konstens och kulturens utveckling genom bidragsgivning och andra främjande åtgärder. Myndigheten har därför goda kunskaper om utvecklingen inom olika konstområden och om tillgången till kultur i olika delar av landet och för olika målgrupper. Möjligheten till interna samarbeten och gemensamt lärande på myndigheten skapar goda förutsättningar för det nya kulturskolecentret. är en viktig samverkanspart. Den ideella föreningen med kommuner som medlemmar har verkat och har stor kunskap om de olika kulturskolornas verksamhet och behov. har kontinuerlig kontakt med och ett samarbete har inletts. Därtill har en styrelse bestående i första hand av kulturskolerektorer från olika delar av landet. Styrelsen kommer att vara en diskussionspart vad det gäller utformning av exempelvis stödmaterial och statistik. samverkan med kommer att formaliseras . På anges följande: (tidigare ) är en ideell, partipolitiskt och fackligt obunden förening där kommuner samverkar för en tillgänglig och högkvalitativ kulturskoleverksamhet. Alla barn och unga har likvärdiga möjligheter att utvecklas genom kulturutövande i verksamhet av hög kvalitet och tillgänglighet Prioriterade områden till 2018 • Barns rätt till kulturutövande • Kompetensförsörjning (grundutbildning av pedagoger/lärare och chefer samt kompetensutveckling) • Nationell samordning av statistik, kunskap och kvalitetsutveckling • Forskningsbaserad verksamhetsutveckling. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett nationellt kulturskolecentrum bör inrättas i . Rapporten som nämns ovan och som lämnat in, där bl.a. lyfts fram som en viktig samverkanspart till , stärker enligt utskottet denna uppfattning. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2017/18:4120 (M, C, KD) yrkande 3 och 2017/18:4080 (SD) yrkande 2. Samarbete med övriga aktörer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om ett fördjupat samarbete mellan de kommunala kulturskolorna och övriga aktörer, med hänvisning till att det är upp till de kommunala kulturskolorna att avgöra hur samarbetet ska se ut. Jämför reservation 7 (M, C, KD). m.fl. (M, C, KD) anser i motion 2017/18:4120 att frågan om ett fördjupat samarbete mellan de kommunala kulturskolorna och övriga aktörer bör utredas. Motionärerna ser positivt på att regeringen lyfter fram samverkan mellan och andra aktörer, men anser att regeringen bör vara tydligare med vad den avser. Motionärerna anser att kommunala kulturskolor, utöver kommunalt samarbete, också bör samverka med olika projekt inom ramen för exempelvis Skapande skola och El Sistema, samt med civilsamhällets alla aktörer, bl.a. trossamfund och folkbildningen samt med privata företag (yrkande 4). Regeringen anger i propositionen att samverkan med olika relevanta aktörer givetvis är centralt för ett nationellt kulturskolecentrum. När det gäller den kommunala finns det olika former av samverkan mellan den kommunala och andra kulturinstitutioner, det fria kulturlivet, studieförbund och föreningslivet. Hur denna samverkan bör se ut är enligt utskottet upp till den kommunala att avgöra. Utskottet anser därför inte att en utredning, som motionärerna föreslår, bör tillsättas. Motion 2017/18:4120 (M, C, KD) yrkande 4 avstyrks. Ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om visst fokus på vilka som bör delta i verksamhet, med hänvisning till att statliga medel till bör ge så många barn och ungdomar som möjligt tillgång till kulturutövning. Jämför reservation 8 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2017/18:4080 att de barn och ungdomar som på sin fritid vill utveckla sina färdigheter ytterligare inom olika kulturella uttryckssätt bör göra det inom den kommunala musik- och . Fokus på musik- och bör enligt motionärerna vara undervisning och utveckling, framför en strävan att försöka involvera så många barn och ungdomar som möjligt för att öka sammanhållningen i samhället. Det sistnämna är enligt motionärerna snarare en uppgift för den obligatoriska skolan (yrkande 4). Regeringen gör bedömningen att verksamhet bör utgå från det demokratiska uppdraget om alla barns och ungas rätt till kultur, och understryker vikten av undervisning av hög kvalitet med möjlighet till såväl bredd som fördjupning. Utskottet delar denna syn och anser att de statliga medlen till bör bidra till att ge så många barn och ungdomar som möjligt tillgång till kulturutövning. Motion 2017/18:4080 (SD) yrkande 4 avstyrks därmed. Nationellt mål, punkt 1 (M, SD, C, KD) av (M), (SD), (M), Per Lodenius (C), (M), (SD), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:164. Vi anser att ska avslå regeringens förslag om nationella mål för statliga insatser till stöd för den kommunala . Vi utvecklar våra ståndpunkter i särskilda yttranden. Statens insatser för att nå det nationella målet för den kommunala , punkt 2 (M, C, KD) av (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Den kommunala är en frivillig uppgift. Skolornas verksamheter ser olika ut över landet beroende på hur kommunerna ser ut när det gäller storlek, skattesats, geografiskt läge och lokala förutsättningar. decentralisering anser vi är dess styrka. Staten bör stödja denna mångfald men understryka att detta är en verksamhet som kommunerna har det yttersta ansvaret för. Vi anser att olikheterna i grunden är en rikedom och inte ett problem. Vi anser att dagens modell, där kommunala kulturskolor är kommunernas frivilliga ansvar, ograverat ska finnas kvar. En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4081 av m.fl. (V). välkomnar regeringens förslag till strategi för de statliga insatserna för en kulturskola för framtiden och står bakom de förslag som lämnas i propositionen, men saknar frågan om statens ansvar för utbildningen av kulturskolechefer. Det är mycket viktigt såväl att de pedagoger som arbetar i verksamheten är utbildade och har kompetens inom sina verksamhetsområden som att de som leder hela verksamheten har eller ges möjlighet att tillägna sig erforderlig kompetens. För mindre kommuner kan exempelvis kostnaden för en utbildning motsvarande rektorsutbildning vara betungande och bidra till att frågan inte prioriteras högt. Jag anser därför att regeringen bör utreda vilken roll staten ska ha för att stärka förutsättningarna för utbildning av ledare inom samt hur ett sådant ansvar konkret kan utformas. Bidrag och utveckling, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över vilka statliga bidrag som långsiktigt behövs för den kommunala musik- och och hur den bidragsfördelningen skulle kunna se ut och administreras. Det finns, anser vi, goda skäl för statliga stöd till den kommunala musik- och där de behövs som mest och gör störst nytta. Vi anser att regeringens generella bidrag om är lovvärt i sig och kan få positiva effekter. Ska det ges förutsättningar att få det måste det dock enligt oss preciseras och riktas rätt. Det bör t.ex. i första hand inte gå till att sänka avgifter. Avgifterna är inte ett generellt problem för tillgängligheten. Ett statligt bidrag bör, anser vi, öronmärkas och riktas mot att komma till rätta med eftersatta områden genom punktinsatser. Dessutom bör det möjligen etableras ett basutbud i de kommuner som helt saknar musik- och kulturskola. Vissa musik- och kulturskolor saknar helt ändamålsenliga lokaler, och andra har mycket bristfälliga lokaler. Ytterligare andra har svårigheter med instrumentinköp och instrumentförråd, utveckling och arbetsmiljö. Det ter sig således för oss viktigare att rikta insatser mot behov enligt ovan än att bibehålla ett generellt stöd som av många betraktats som diffust. Nationellt kulturskolecentrum och , punkt 5 (M, C, KD) av (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3 och 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser att staten ska erbjuda stöd och forskning till kommunerna kring hur man breddar och fördjupar kulturskolornas verksamhet. Vi ställer oss också bakom idén om ett nationellt kulturskolecentrum med uppdrag att sprida forskning och stötta kommunerna i deras utbildnings- och utvecklingsbehov. Det nationella kulturskolecentrumet har föreslagits förläggas under . Vi ser dock inte att detta med säkerhet är den optimala placeringen. , som är en politiskt obunden samverkansorganisation på nivå, anser vi gör delvis det som föreslås. Eftersom kulturskolecentrumet ska hjälpa och stödja kommunerna i deras arbete med att erbjuda undervisning med utgångspunkt i lokal förankring, anser vi att bör övervägas som alternativ placering. Nationellt kulturskolecentrum och , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3. Vi konstaterar att har fått regeringens uppdrag att inrätta ett nationellt kulturskolecentrum med syfte att samordna och stödja musik- och kulturskolor i utveckling, statistik och forskning, men också att fördela de statliga bidragen. Stöd för samverkan och informationsutbyte har, anser vi, goda intentioner och värden, men uppdragen är tveklöst av sådan karaktär att de borde kunna åläggas branschen snarare än en statlig myndighet, i synnerhet eftersom musik- och kulturskolorna inte är en statlig angelägenhet. föreslår därför att branschorganisationen , som dessutom har en struktur för samverkan och nätverk, ges detta uppdrag med undantag för bidragsfördelningen. Samarbete med övriga aktörer, punkt 6 (M, C, KD) av (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 4. Vi ser positivt på att regeringen lyfter fram samverkan mellan och andra aktörer. I propositionen beskrivs detta primärt som samverkan mellan olika kommuners kommunala kulturskolor. I en mening nämns ”andra aktörer” som tänkbara för samarbete. Vi anser att det är oklart vad regeringen avser och anser att regeringen borde ha varit mycket tydligare i denna del. Ett samarbete får inte begränsas till endast samarbete mellan kommuner. De kommunala kulturskolorna bör självklart samverka med varandra, men också med olika projekt inom ramen för exempelvis Skapande skola och El Sistema. Det civila samhällets alla aktörer, där inte minst kyrkorna och samfundens stora musikutbud ingår, nämns inte i propositionen, inte heller folkbildningen och privata företag. Alla dessa tillsammans lägger en gemensam grund för arbetet för att nå alla barn och ungdomar med kultur. Ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 4. Regeringen poängterar kulturens och kulturutövandets positiva effekter på sammanhållning. I och med att kommunala musik- och arbetar inom just detta område slår regeringen fast att kommunala musik- och verksamhet är viktig i ett alltmer fragmenterat samhälle och att det är viktigt att fler barn tar del av verksamheten. är inte övertygade om att detta är ett effektivt sätt att förbättra samhällets sammanhållning i stort, eftersom inte alla deltar i musik- och verksamhet till skillnad från det obligatoriska skolväsendet. Vidare ser vårt samhälle som en helhet, dvs. vi ser hela som samhället. Då blir det svårt att öka samhällets sammanhållning genom institutioner som är en angelägenhet. Det är problematiskt, anser vi, att regeringen förefaller ha som målsättning att den kommunala musik- och ska anpassas så att den attraherar större grupper. Vi tror att denna utgångspunkt skulle kunna urholka musik- och kulturskolorna som utbildningsinstitutioner. Det är av yttersta vikt att verksamheten fortsatt fokuserar på att på genomgående hög nivå försöka bilda barn och unga att yttra sig genom olika kulturformer, och fortsatt har en förståelse för och förmedlar att bemästrande av kulturella uttrycksformer kräver hängivelse och hårt arbete. Därför tror vi att det kan vara mer fruktsamt att fokusera generella sammanhållningsinsatser, med ett fokus på gemenskap genom kulturyttringar snarare än bemästrande, till den obligatoriska skolan. Dessa insatser i den obligatoriska skolan skulle kunna öka, kanske inom ramen för . Barn och ungdomar som på sin fritid vill utveckla sina färdigheter ytterligare inom olika kulturella uttryckssätt bör göra det genom att söka sig till den kommunala musik- och . Fokus för musik- och bör således vara undervisning och utveckling, framför en strävan att försöka involvera så många ungdomar och barn som möjligt för att öka sammanhållningen i samhället. Nationellt mål, punkt 1 (M, C, KD) (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (KD) och (M) anför: Vi har i en reservation föreslagit att ska avslå regeringens förslag om nationella mål för statliga insatser till stöd för den kommunala . Skälen för detta utvecklar vi i detta särskilda yttrande. Regeringen föreslår i propositionen inte något förstatligande av de kommunala kulturskolorna men väl ett statligt mål. Detta anser vi i grunden är motsägelsefullt och riskerar att långsiktigt öka den statliga styrningen av kulturskolornas verksamhet. Vi anser att ett statligt mål alltid per definition är styrande, och att regeringens förslag till mål flyttar makt över kulturskolornas verksamhet från kommunerna till . Ett stort antal remissinstanser har uttryckt oro för ökad detaljstyrning av verksamheten. Vi delar denna oro, och det är därför vi yrkar avslag på det föreslagna övergripande målet. Nationellt mål, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har i en reservation föreslagit att ska avslå regeringens förslag om nationella mål för statliga insatser till stöd för den kommunala . Skälen för detta utvecklar vi i detta särskilda yttrande. anser att det kan finnas ett visst värde i någon form av nationella riktlinjer och mål för att uppnå en högre likvärdighet och kvalitet också där verksamhet saknas eller har utvecklingspotential. kan vi konstatera att regeringens förslag till nationellt mål för musik- och tar sitt avstamp i de nationella kulturpolitiska målen. Då motionerat om nya nationella kulturpolitiska mål, där vi avslår de gamla, kan vi inte ställa oss bakom regeringens förslag till nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala musik- och . Det är i målformuleringarna också tydligt att regeringen vill styra mot mer av gruppundervisning. Vi noterar också att flera remissinstanser lämnar förslag till alternativa målformuleringar. Vidare anser vi att t.ex. perspektiv om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning inte är tillräckliga. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:164 En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna: godkänner vad regeringen föreslår om nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala (avsnitt 4). 2017/18:4080 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår regeringens förslag till nationella mål för statliga insatser. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationellt center och samordning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda statens framtida stöd till den kommunala musik- och och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den kommunala musik- och respektive skolans ansvar för och ansvarsförhållande till kulturell bildning och förkovran och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4081 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur ett statligt ansvar för utbildningen av ledare för kan utformas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD): 1.Riksdagen avslår förslaget till övergripande mål för de kommunala kulturskolorna. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kulturskolorna ska fortsätta att vara en frivillig verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en alternativ placering av ett kulturskolecentrum och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett fördjupat samarbete mellan de kommunala kulturskolorna och övriga aktörer och tillkännager detta för regeringen. [1] Kulturskolecentrum, KUR 2018/3416 GD 2018:83. [2] De kulturpolitiska målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig frihet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. [3] Kulturskolecentrum, KUR 2018/3416 GD 2018:83.