bet · H501AU16 · 2018-06-15 00:00:00 — om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2017/18:109 till handlingarna och avslår den motion som väckts med anledning av skrivelsen. har granskat vilken betydelse individsammansättningen bland de arbetssökande har för matchningen på den svenska arbetsmarknaden (RiR 2017:26). Granskningens syfte har varit att undersöka om Arbetsförmedlingen har ett tillräckligt och väl genomlyst faktaunderlag för att utveckla sin matchningsverksamhet på ett effektivt sätt. Den aktuella rapporten innehåller iakttagelser och rekommendationer som avser Arbetsförmedlingen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att granskning är ett viktigt bidrag till diskussionen om matchningseffektivitetens utveckling. Utskottet kan konstatera att Arbetsförmedlingen har tagit emot granskningsrapporten och att myndigheten har lämnat ett antal kommentarer till de slutsatser som drar i rapporten (Arbetsförmedlingen Working Paper 2018:1). Vidare noterar utskottet att myndigheten i Arbetsmarknadsrapporten , som publicerats, understryker hur viktigt det är med kunskap om hur matchningseffektiviteten utvecklas och att rapporten innehåller ett särskilt avsnitt om myndighetens analysarbete på området. Ett arbete med att omhänderta rekommendationer har därigenom påbörjats inom myndigheten. Att i detta läge begära att regeringen ska ställa krav på Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys anser utskottet vara förhastat och avstyrker därför det motionsförslag som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2017/18:109 om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden (SD) om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden 2017/18:4042 av (SD) och lägger skrivelse 2017/18:109 till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), i (S), (SD) och (KD). I enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. överlämnade granskningsrapporten på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse (RiR 2017:26) till . överlämnade i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen granskningsrapporten till regeringen. Företrädare för informerade om den aktuella rapporten vid utskottets sammanträde . överlämnade regeringen skrivelse 2017/18:109 om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och sina åtgärder med anledning av iakttagelserna. Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2017/18:109 och en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. Förslaget i motionen finns i bilagan. om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen ska ställa krav på Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys av orsaken till den försämrade jobbchansen för förhållandevis väletablerade grupper och lägger regeringens skrivelse om till handlingarna. Jämför reservationen (SD) och det särskilda yttrandet (M, C, L, KD). har granskat vilken betydelse individsammansättningen bland de arbetssökande har för matchningen på den svenska arbetsmarknaden. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse (RiR 2017:26). konstaterar att till Arbetsförmedlingens viktigaste uppdrag hör att förbättra matchningen av arbetssökande till lediga jobb, men att flera studier visar att matchningen på den svenska arbetsmarknaden försämrats . konstaterar vidare att försämringen har uppmärksammats av regeringen och att en förbättrad matchning är det mål som omnämns allra först i regleringsbrevet för Arbetsförmedlingen . bedömer att det saknas kunskap om vad det är som har lett till att matchningen har försämrats avsevärt och att mer information kan nås genom mer djuplodande analyser än de befintliga. Arbetsförmedlingens förklaring till matchningsförsämringen är att de arbetssökandes individsammansättning har ändrats, vilket också har uppmärksammats i tidigare studier. Det finns dock indikationer på att frågan inte har undersökts tillräckligt djupt i tidigare analyser, däribland från Arbetsförmedlingen. har valt att studera frågan om sammansättningens betydelse då det bedöms som sannolikt att det i tidigare analyser har dragits felaktiga slutsatser. Eftersom Arbetsförmedlingens arbete med matchningen är beroende av så bra analyser som möjligt finns det enligt en uppenbar risk att matchningsarbetet inte bedrivs på ett effektivt sätt. granskning syftar till att undersöka om Arbetsförmedlingen har ett tillräckligt och väl genomlyst faktaunderlag för att utveckla sin matchningsverksamhet på ett effektivt sätt. Fokus i granskningen ligger på att studera om Arbetsförmedlingen i sin årsredovisning och arbetsmarknadsrapport har dragit välgrundade slutsatser om de viktigaste orsakerna till den observerade matchningsförsämringen. studerar matchningsförsämringen med hjälp av en s.k. Oaxaca-Blinderdekomponering (OB) av arbetslösas jobbchans . OB är en standardmetod för att studera sammansättningens betydelse för olika utfall men har tidigare inte tillämpats på matchningsförsämringen. I granskningen används registerdata över jobbchansen för alla arbetslösa som var inskrivna på Arbetsförmedlingen 2015. Med jobbchansen på individnivå avses sannolikheten att en arbetslös som är inskriven hos Arbetsförmedlingen en viss månad får ett arbete månaden efter. Förutom data från Arbetsförmedlingen används även detaljerade individdata från . Fokus i OB-nedbrytningen av jobbchansen ligger på eftersom det är matchningsförsämringen framför allt efter finanskrisen som har fått uppmärksamhet i tidigare studier. Huvudresultatet i granskning är att individsammansättningens roll är betydande men långt ifrån avgörande och förklarar ungefär en tredjedel av den försämrade jobbchansen efter finanskrisen. Enligt analys har jobbchansen, mätt som övergången till ett osubventionerat arbete för arbetslösa som är inskrivna på Arbetsförmedlingen, minskat på månadsbasis . Av denna minskning förklarar förändringar i sökandesammansättningen . Enligt går jobbchansförsämringen således till stora delar inte att förklara med ändrad individsammansättning eller med förändringar i antalet vakanser i förhållande till antalet arbetslösa, utan i stället handlar försämringen i stor utsträckning om en oförklarad generell jobbchansförsämring för en förhållandevis väletablerad grupp på arbetsmarknaden. har funnit brister såväl i Arbetsförmedlingens (Af:s) tidigare analyser som i andra befintliga studier och rekommenderar därför följande i sin granskningsrapport: Arbetsförmedlingen bör överväga att genomföra djupare analyser av jobbchansförsämringen jämfört med de analyser som görs i Af:s årsredovisning och arbetsmarknadsrapporter. Metoden som används i den här granskningen visar på vikten av att använda mikrodata på det sätt som forskningslitteraturen om dekomponering föreskriver. analyser på makronivå kan i många fall ge missvisande resultat. Granskningen visar att ungefär tre fjärdedelar av matchningsförsämringen inte kan förklaras av förändringar i sökandesammansättningen. Det är i stället förhållandevis väletablerade grupper på arbetsmarknaden som har fått försämrad jobbchans. rekommenderar Arbetsförmedlingen att försöka ta reda på vad denna försämring beror på så att myndighetens resurser fördelas rätt. En möjlig väg att gå är att genomföra en nedbrytning av jobbchansförsämringen med variabler som har direkt koppling till Af:s arbete med att matcha arbetslösa till lediga jobb, exempelvis antalet möten på individnivå med handläggare. Ytterligare en angelägen fråga handlar om vilka typer av jobb som är lediga jämfört med tidigare och hur dessa relaterar till de arbetslösas kompetens. I granskningen används dels en kombination av de arbetslösas sökta yrke och bostadslän och dels lediga jobb fördelade på yrke och län. Det är angeläget att utreda alla möjligheter, när det gäller såväl data som metod, för att komma vidare i denna fråga. I skrivelse 2017/18:109 instämmer regeringen i rekommendationer att Arbetsförmedlingen bör överväga att genomföra analyser av jobbchansförsämringen och vad den kan bero på samt även försöka ta reda på varför förhållandevis väletablerade grupper på arbetsmarknaden har fått en försämrad jobbchans . granskning är enligt regeringen ett viktigt bidrag till diskussionen om matchningseffektivitetens utveckling. Arbetsförmedlingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Det är viktigt att kunna mäta utfallet av matchningen samt att på ett kvalitativt sätt kunna följa hur den utvecklas . I det här arbetet är det viktigt att både beakta hur läget på arbetsmarknaden förändras ovh vilka kompetenser de arbetssökande besitter i förhållande till de krav arbetsgivarna ställer vid rekrytering. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen följer rekommendationer och överväger att genomföra djupare analyser av jobbchansförsämringen samt undersöka vad den oförklarade delen av den försämrade jobbchansen beror på. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2017/18:4042 yrkar (SD) att regeringen ska anmoda Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys av orsaken till den försämrade jobbchansen för förhållandevis väletablerade grupper. Enligt motionären intar regeringen en alldeles för slapphänt hållning när den förutsätter att Arbetsförmedlingen följer rekommendationer. Arbetsförmedlingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Som regeringen framhåller är det viktigt att kunna mäta utfallet av matchningen samt att på ett kvalitativt sätt kunna följa hur den utvecklas . granskning är ett viktigt bidrag till diskussionen om matchningseffektivitetens utveckling. Utskottet förutsätter liksom regeringen att Arbetsförmedlingen följer rekommendationer och överväger att genomföra djupare analyser av jobbchansförsämringen samt att undersöka vad den oförklarade delen av den försämrade jobbchansen beror på. Utskottet noterar den rapport som Arbetsförmedlingen har publicerat (Working Paper 2018:1) i vilken myndigheten lämnar ett antal kommentarer till de slutsatser som dragit i sin granskning. Vidare noterar utskottet att myndigheten i Arbetsmarknadsrapporten , som publicerats, understryker hur viktigt det är med kunskap om hur matchningseffektiviteten utvecklas och att rapporten innehåller ett särskilt avsnitt om myndighetens analysarbete på området. Utskottet kan därmed konstatera att ett arbete med att omhänderta rekommendationer har satts igång inom Arbetsförmedlingen. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Att redan nu begära att regeringen ska ställa krav på Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys bedömer utskottet vara förhastat. Följdmotionen avstyrks därmed. Avslutningsvis föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4042 av (SD) och lägger skrivelse 2017/18:109 till handlingarna. Vi anser till skillnad från utskottet att det redan nu bör ställas tydliga krav på Arbetsförmedlingen att företa en ny analys i enlighet med rekommendationer. Det är en alldeles för slapphänt hållning att förutsätta att myndigheten följer de rekommendationer som lämnar. En myndighet som kostar ska inte tillåtas att presentera felaktiga eller otillräckliga analyser. En av Arbetsförmedlingens vanligaste förklaringsmodeller har visat sig innehålla allvarliga brister. Flera delar av verksamheten kan arbeta felaktigt om den grundläggande analysen är fel. I enlighet med det anförda anser vi att regeringen bör ställa krav på Arbetsförmedlingen att använda sig av mikrodata och genomföra den typen av analys som rekommenderar. om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Som framgår av granskning har matchningen på arbetsmarknaden försämrats sedan finanskrisen, och det är centralt att förstå vilka faktorer som har bidragit till den jobbchansförsämring som skett . Ett tungt ansvar vilar på Arbetsförmedlingen när det kommer till att förbättra matchningen och integrationen, men tyvärr fungerar det inte. Myndigheten har haft på sig att försöka vända utvecklingen utan att lyckas. Vi anser att det behövs en genomgripande förändring av den statliga matchningsfunktionen. Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form behöver läggas ned till förmån för en ny struktur där andra matchningsaktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Detta redovisar vi bl.a. i den alliansgemensamma motionen 2017/18:3177 som har beretts i andra sammanhang. Under allmänna motionstiden har också våra respektive partier var för sig väckt förslag om Arbetsförmedlingen i linje med det som vi beskriver i den nämnda alliansgemensamma motionen. Även dessa förslag har beretts i andra sammanhang. När det gäller just regeringens skrivelse med anledning av har vi dock inga större invändningar och därför har vi valt att inte väcka något förslag i detta ärende. Eftersom utskottets ställningstagande i huvudsak är begränsat till regeringens skrivelse har vi inte heller reserverat oss mot detta. Avslutningsvis vill vi hänvisa till det initiativ i utskottet som vi gemensamt väckte under förra om att regeringen borde ge om att ta fram förslag om hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer på arbetsmarknaden samt om hur det statliga åtagandet i övrigt bör organiseras. Förslaget vann majoritet i utskottet, och beslutade om ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med allianspartiernas förslag (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Regeringen beslutade därefter om tilläggsdirektiv till utredningen i enlighet med uppmaning. ska slutredovisa sitt uppdrag . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:109 om sökandesammansättningens betydelse vid matchningen på arbetsmarknaden. 2017/18:4042 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska anmoda Arbetsförmedlingen att genomföra en ny analys av orsaken till den försämrade jobbchansen för förhållandevis väletablerade grupper och tillkännager detta för regeringen. Jag är ledsen, men jag måste nog göra besviken igen. gäller det ytterligare en riksrevisionsgranskning av Arbetsförmedlingen. De brukar inte vara positiva, och inte heller denna är det. Jag vill börja med att yrka bifall till vår reservation. Enligt analys har jobbchansen, det vill säga övergången till osubventionerade arbeten, minskat . gjorde ju en affär av att det var en gammal rapport. Ja, den har ju legat och dammat någonstans, även sedan vi lämnade in vår motion - oförklarligt, men så är det. Det visar på är att det var försämrade jobbchanser . Arbetsförmedlingens svar brukar då vara att det nu är en annan sökandesammansättning. Men det kan bara förklara en tredjedel av detta. Två tredjedelar har andra orsaker. Jag tänker inte dra ut på mitt anförande. Det är många som vill hem . Många har beställt resor med både tåg och flyg, så jag tänker bara göra en kort sammanfattning av mitt anförande. När man har gjort Arbetsförmedlingen till en integrationsmyndighet, vilket är vad man har gjort, har man glömt de andra. Jag får ganska ofta signaler från dem som inte tillhör de prioriterade grupperna om att de inte får någon hjälp av Arbetsförmedlingen. Det syns också på förändringarna i jobbchanserna, förutom den förändrade sökandesammansättningen, att det är just gruppen män i åldrarna som har fått en försämrad jobbchans. Då pratar vi alltså om dem som är födda i . Man får också kritik av för att man återigen inte sköter uppdraget vad gäller statistik, uppföljning och mål, precis som när det gäller allt annat. I stort sett all kritik mot Arbetsförmedlingen mynnar ut i samma sak: dålig uppföljning, dålig utvärdering och dålig målstyrning. Och målstyrningen får man från regeringen. Jag frågade generaldirektör när han var i arbetsmarknadsutskottet en gång: Varför mäter ni inte hur många som kommer ut i reguljärt arbete? Nej, regeringen efterfrågar inte det, svarade han. Vad efterfrågar regeringen? Regeringen efterfrågar hur många som kommer ut i åtgärder, var det raka svaret. Det här duger inte. Vi måste utvärdera effekten av Arbetsförmedlingens verksamhet. I övrigt vill jag tacka kammarpresidiet och all personal för den här mandatperioden. Tack för mig! Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på reservationen. Regeringen instämmer i rekommendationer, och Arbetsförmedlingen har inlett ett arbete med att förbättra analyserna. Sedan ska jag säga till dig, , som en god vän till mig, en moderat, sa till mig när jag satt i skolstyrelsen. Han sa: Ja, du , jag hoppas att det går bra för dig men dåligt för ditt parti. Jag säger: Hoppas att det går bra för dig, , men lite sämre för ditt parti. Efter fyra av stark global högkonjunktur har svensk arbetsmarknad stärkts ordentligt. Arbetslösheten har sjunkit och sysselsättningsgraden har ökat. Motsatsen hade förvånat. Men när man gräver lite djupare i arbetsmarknadsstatistiken infinner sig faktiskt känslan av att sitta i baren på Titanic och sorglöst vänta på något som man inte vill ska hända, i detta fall en ny lågkonjunktur. Den rödgröna regeringen har tyvärr misslyckats med arbetsmarknadspolitiken på i stort sett alla områden. För det första: Arbetslösheten ligger enligt SCB och Arbetsförmedlingen på en historiskt hög nivå för att vara mitt under en högkonjunktur. Enligt ligger arbetslösheten på och enligt SCB på . Som jämförelse kan nämnas att under alliansregeringen var arbetslösheten nere i strax före finanskrisen . Det gav oss ett jättebra utgångsläge när arbetslösheten sedan ökade. är arbetslösheten alltså högre, enligt Arbetsförmedlingens statistik, än 2008. För det andra: Arbetslösheten sjunker alldeles för långsamt för att vara i en stark högkonjunktur. har de öppet arbetslösa minskat med endast 14 000 personer. Utan extratjänsterna hade arbetslösheten inte minskat alls. För det tredje: Regeringen gömmer arbetslösa genom att flytta dem mellan kolumner i statistiken. Ett exempel är de nämnda extratjänsterna. De cirka 15 000 som finns i extratjänster räknas inte som arbetslösa, trots att de har vad man skulle kunna kalla för en pågående arbetsmarknadsåtgärd. Regeringens mål är att 30 000 personer ska finnas 2021 till en kostnad av hela 30 miljarder. Förutom att staten står för hela lönekostnaden betalar man även en bonus till kommuner och landsting för varje extratjänst som tillskapas. Ändå räknas deltagarna som personer i arbete i statistiken, eftersom regeringen bestämt att det ska ses som en riktig anställning. Det finns fler exempel på hur regeringen med kreativ bokföring får arbetslösheten att se lägre ut än vad den är och hur man har vänt arbetslinjen till en bidragslinje. Subventionerade tjänster staplas på hög för att putsa arbetslöshetssiffrorna. För det fjärde: sackar efter i en internationell jämförelse. Regeringen lovade att ha lägst arbetslöshet i EU . är det dit. Sedan löftet utfärdades har halkat ned från en 12:e till en 16:e plats i EU. Varför lyckas den så mycket sämre än omvärlden? För det femte: Skillnaden i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda är chockerande stor. För inrikes födda ligger arbetslösheten , bland utrikes födda . och lovade före valet att alla nyanlända skulle vara i arbete . Detta har misslyckats totalt, och ger man samma vallöfte igen. Varför ska vi tro på det den här gången? För det sjätte: Regeringen skryter om att allt fler nyanlända kommit i arbete efter etableringsuppdraget, men det är en falsk bild. har gått vidare till ett arbete utan stöd. Det är samma nivå som 2012 och bara en procentenhet högre än . Den minimala ökningen beror helt enkelt på att fler har hamnat i de konstgjorda och dyra extratjänsterna. I Arbetsförmedlingens aprilrapport kan man se att av de utrikes födda arbetslösa har fått ett arbete mot av de inrikes födda. Skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda har snarare förstärkts. För det sjunde: Regeringen låtsas i debatten närmast som om ungdomsarbetslösheten har försvunnit. Men ungdomsarbetslösheten är fortfarande högre än den totala arbetslösheten. av ungdomarna i åldrarna var inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen . Hela 46 748 ungdomar var öppet arbetslösa. Det motsvarar alla invånare i en medelstor svensk stad. Vi vet dessutom att antalet arbetslösa ungdomar brukar öka efter vårterminens slut, så siffrorna lär vara ännu värre . För det åttonde: Långtidsarbetslösheten har ökat . Att de långtidsarbetslösa blivit fler är allvarligt. Det är , i högkonjunktur, man borde ha fått ut fler av dessa på arbetsmarknaden. När konjunkturen vänder kommer dessa personer att stå längst bak i kön till nya jobb. För det nionde: Arbetsförmedlingens matchning fungerar dåligt, vilket inte minst pekar på. När skriver att man rekommenderar att Arbetsförmedlingen överväger att genomföra mer ingående analyser av jobbchansförsämringen och vad den kan bero på är det ett inlindat sätt att säga att Arbetsförmedlingen inte gör sitt jobb. Förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt, och Arbetsförmedlingens kompetenta personal kommer inte till sin rätt i denna organisation. Det är dags för ett ordentligt omtag: Avveckla dagens arbetsförmedling och skapa något nytt som fungerar bättre. Socialdemokraterna vill göra valet till en folkomröstning om välfärden. Det är en ganska riskabel strategi för ett regeringsparti som under hela sin regeringstid och under stark högkonjunktur har rustat ned välfärden. Vårdköerna ökar, och bilförlossningar har blivit en lösning i glesbygd. En rekordstor andel av niondeklassarna är inte behöriga till gymnasiet. Stödet till funktionshindrade barn har försämrats, och personal har till och med fått bonus om de nekat tillräckligt många sjukpenning. Otryggheten i landet ökar som antalet poliser är det lägsta . Så ser det ut med dagens regering. Under Alliansen sänktes skatterna, och fick välfärden mer pengar. Hemligheten bakom detta var att vår politik fick fler i arbete och minskade utanförskapet dramatiskt. Därmed ökade resurserna till välfärden. Regeringens glättiga bild av svensk arbetsmarknad stämmer inte med verkligheten. Man presterar sämre än vad Alliansen gjorde i högkonjunktur, och man presterar sämre än omvärlden. Vallöftena har inte hållits, och man saknar en plan för framtiden. Då blir det inte heller några nya pengar till välfärden. Högkonjunkturen döljer just nu hyfsat väl de underliggande problemen på svensk arbetsmarknad. Men under ytan finns stora problem och obalanser. När man jämför med tidigare högkonjunkturer har arbetslösheten bitit sig fast. Utsatta grupper har svårt att få arbete även i den starka högkonjunkturen, och när konjunkturen vänder nedåt kommer det att bli ännu svårare. Vi moderater är oerhört kritiska till att regeringen inte har tagit vara på högkonjunkturen för att göra viktiga framtidsreformer. När konjunkturen vänder nedåt är det .