bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Den totala budgeten för landsbygdsprogrammet –2020 uppgår till ca . Det är Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling som stöder EU:s politik för landsbygdsutveckling. Stöden och ersättningarna finansieras gemensamt av och EU. Inom landsbygdsprogrammet finns bl.a. stöd att söka för att bilda innovationsgrupper och för innovationsprojekt inom Europeiska innovationspartnerskapet. Syftet med åtgärderna är att skapa bättre kopplingar mellan forskningsresultat, ny teknik och praktiskt arbete inom jordbruk, trädgård och rennäring för att få fram bra praktiska och innovativa lösningar på gemensamma utmaningar inom olika områden. Innovationsstöden inom landsbygdsprogrammet uppgår till . Inom landsbygdsprogrammet 2014–2020 finns även ett investeringsstöd till förnybar energi och klimat som uppgår till . Utanför landsbygdsprogrammet finns även metanreduceringsstödet (se anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder) vars syfte är att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att har redovisat en rapport om åtgärder för att minska jordbrukssektorns klimatpåverkan (2018:1). I rapporten beskrivs såväl det svenska jordbrukets klimatarbete som möjliga framtida insatsområden för att minska klimatpåverkan. föreslår bl.a. att en handlingsplan för jordbrukssektorn, framtagen i dialog mellan myndigheter, bransch och aktörer inom forskning och kunskapsskapande, blir en formell del av det klimatpolitiska ramverket. Rapporten bereds i . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) redovisas att goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de areella näringarna samt fortsatta forsknings- och innovationsinsatser är nödvändiga för att möta framtida klimat- och miljöförändringar och stärka konkurrenskraften. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. I kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med i syfte att stödja lantbrukare som tankar förnybart. Enligt kommittémotion 2018/19:169 av m.fl. (SD) yrkande 21 bör möjligheterna och nivåerna för att ge producenter av biogödsel stöd ses över då det handlar om en kostsam process att ta fram samt dyr lagring då produktionen är ganska men spridningen bara sker vissa tider . Metangasreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. För att förstärka stödet har regeringen höjt budgeten för ersättningen med –2019. Regeringen har även höjt ersättningen per kWh producerad biogas från högst per kWh till högst per kWh. var det 51 anläggningar som tog del av ersättningen, samma antal som året innan. I vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99) anförde regeringen att i syfte att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor bör metangasreduceringsstödet utvidgas till att omfatta även andra substrat för rötning. För att möjliggöra detta föreslog regeringen att anslag 1:19 skulle ökas med . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). utvärdering av metangasreduceringsersättningen (Utvärdering av gödselgasstödet 2015–2016, rapport 2017:11) visar att den största klimatnyttan består i att biogasen kan ersätta fossila bränslen. Utvärderingen visar också att biogasproduktion från gödsel minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket genom att traditionell lagring av flytgödsel uteblir. Stödet har inneburit ökad produktion av biogas från gödsel. Nästa utvärderingsrapport kommer att omfatta perioden –. Av årsredovisning framgår att under stödperiodens 2016–2017 fick 52 anläggningar stöd. Mängden producerad energi från dessa anläggningar från gödsel var under stödåret 125 GWh. Totalt betalades ut i stöd 2017. Inom landsbygdsprogrammet finns stöd bl.a. för investeringar i biogasanläggningar. Det finns två som kan användas till investeringar i förnybar energi, en på ca och en på ca . Den större av dem är begränsad till biogas baserad på gödsel och anläggningar för rötresthantering. Den mindre potten är tänkt för förnybar energi allmänt, och där konkurrerar eventuella biogasanläggningar med andra bioenergisatsningar. I den potten finns alltså inte begränsningen till gödselbaserad biogas. 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , och delar av . Enligt motion 2018/19:717 av m.fl. (S) bör berörda myndigheter få ett tydligt uppdrag att arbeta med omarronderingen i och långsiktig finansiering av arbetet. Omarrondering kan ge stora samhällsvinster och en hållbar utveckling av landsbygden och landsbygdens ekonomi. I länsstyrelsernas regleringsbrev gavs i i uppdrag att i samverkan med bl.a. Lantmäteriet, och uppdatera länets långsiktiga plan för strukturrationalisering av ca ägosplittrad jord- och skogsmark inom länet. skulle redovisa hur ett effektivt strukturarbete kan utvecklas för att ge en hållbar utveckling av landsbygdens ekonomi och tillväxt som skogsvårdslagens jämställda mål om god avkastning och hänsyn till miljövärden uppfylls. Beredning av slutredovisningen pågår inom . I länsstyrelsernas regleringsbrev ges i i uppdrag att redovisa hur myndigheten har bidragit till att effektivisera arbetet med omarrondering i . Arbetet syftar till att i områden med stark ägarsplittring bl.a. möjliggöra ett rationellt skogsbruk och en fungerande infrastruktur samt bidra till en hållbar utveckling av landsbygdens ekonomi och tillväxt, som skogsvårdslagens (1979:429) jämställda mål om god avkastning och hänsyn till miljövården värnas. En väl fungerande samverkan med Lantmäteriet och är en nyckelfråga. Enligt Lantmäteriets regleringsbrev ska Lantmäteriet redovisa hur myndigheten har verkat för stärkt samverkan med i och i syfte bl.a. att harmonisera den information myndigheterna lämnar. Av regleringsbrev framgår att ska redovisa hur myndigheten har bidragit till att effektivisera arbetet med omarrondering i . ska, i områden som är aktuella för arbetet med omarrondering, särskilt prioritera inventeringar för att kartlägga värdefulla naturvärden och arbetet med att kunna erbjuda områdesskydd inom nyckelbiotopsrika brukningsenheter. Enligt regleringsbrev får bevilja bidrag till omarrondering. Anslaget ska i första hand disponeras för projekt i . Högst av medlen får disponeras för projekt i och . 1:21 Åtgärder på fjällägenheter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Åtgärder på fjällägenheter . Anslaget får användas för utgifter för underhåll och upprustning av och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter till åtgärder för främjande av rennäringen. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna anser att satsningen på främjande av rennäringen som regeringen introducerade 2018 bör upphöra. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att behovet ökar kontinuerligt för rennäringen att delta mer aktivt i olika processer kring samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet. Ett verktyg som möjliggör detta är renbruksplaner som är ett geografiskt verktyg som beskriver rennäringens markanvändning. Renbruksplaner bidrar med viktig information om förändringar i mark och vatten när det gäller effekter av annan markanvändning, klimatförändringar och kulturspår och kräver därför kontinuerlig uppdatering och adaptivitet. En viktig fråga för en långsiktigt hållbar rennäring är även samexistens med rovdjuren. Det är därför angeläget att arbetet med en toleransnivå för rovdjursskador på högst på samebyns faktiska renantal fortskrider och att förebygga och kompensera för rennäringens rovdjursskador. Regeringen ansåg därför att anslaget borde öka med . beslutade i enlighet med regeringens förslag (2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att arbetet med att utveckla renbruksplaner mellan , och samebyarna fortsätter. har renbruksplaner vidareutvecklats genom fyra verksamhetsprocesser. Målet är en helhetslösning med teknisk plattform, organisation och tjänster för uppbyggnad och förvaltning av renbruksplanerna. har 120 renskötande samer från 36 samebyar deltagit i utbildningsinsatser för renbruksplaner. Renbruksplanerna används vid samråd och dialog med t.ex. myndigheter, kommuner, skogsbolag, vatten och vindkraftsbolag, gruvbolag och andra markanvändare i syfte att öka kunskap och underlätta dialog. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:23 (). Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden samt för fortlöpande miljöanalys. De principer som har tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att den beräknade ökningen av basanslaget 2019 som presenterades i forskningspolitiska propositionen 2016 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) uteblir. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna vill betona SLU:s roll genom att anslå mer medel för . Det finns behov av specialister utanför storstäderna varför det är viktigt med utbildningar på landsbygden, men även praktiskt inriktade specialistutbildningar behöver ges ökad prioritet. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . En viss besparing föreslås till förmån för andra satsningar. I kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Av budgetpropositionen framgår att antalet sökande utan tidigare högskolestudier till SLU:s utbildningar har minskat , vilket kan jämföras med genomsnittet för alla universitet och högskolor där minskningen varit . SLU har satsat mer medel än tidigare på att analysera varför hortonom-, agronom- och jägmästarprogrammen har lågt söktryck. SLU har på ett mer aktivt och riktat sätt marknadsfört sina utbildningar via nya kanaler i exempelvis sociala medier. SLU arbetar också med studentkommunikatörer, öppet hus på campusorterna, deltagande på utbildningsmässor, studentrekryteringskonferenser m.m. Flera av de nya utbildningarna som startar verkar ha rönt stort intresse bland blivande studenter. SLU arbetar aktivt för att få flera utländska studenter och har speciella satsningar för nyanlända. Av SLU:s årsredovisning framgår att SLU har fattat beslut om grundläggande principer som ska gälla samtliga utbildningsprogram. Alla utbildningar ska ämnesmässigt utgå från SLU:s verksamhetsidé och verksamhetsområden enligt regeringens uppdrag, och de ska vara efterfrågade av studenter och arbetsliv. De studenter som SLU utbildar ska förberedas för ett långt yrkesliv på en global arbetsmarknad. Utbildningarna ska ha en tydlig forskningsanknytning och ge studenter ett vetenskapligt synsätt. I SLU:s strategiska inriktningsbeslut poängteras att utbildningar som har en särskilt viktig roll för den nationella kompetensförsörjningen inom SLU:s sektorer ska prioriteras. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inom anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas inom anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2020–2025. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna anför att det är viktigt att vidareutveckla de areella näringar, och anslaget ökas för att bättre kunna följa samhällets kostnadsutveckling. Ökningen ska även möjliggöra ett begränsat uppdrag för ökad inhemsk proteinfoderodling. Enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 21 ska regeringen stödja satsningar på innovation och utveckling inom jordbrukssektorn. I yrkande 22 anförs att offentliga medel i högre utsträckning bör riktas till behovsdriven forskning. Enligt yrkande 23 bör regeringen uppdra åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot. Enligt motion 2018/19:2052 av (M) finns ett behov av att satsa mer på food tech och innovativ livsmedelsforskning för att värna om klimatet och folkhälsan. Av budgetpropositionen framgår att regeringen gett i uppdrag att stödja och underlätta etableringen av en samverkansarena för livsmedelssektorns företag och aktörer. Samverkansarenan ska bidra till att höja innovationskapaciteten i sektorn och säkra en långsiktig kompetensförsörjning, i syfte att öka konkurrenskraften för företag i livsmedelssektorn. Arenan kommer att formulera behov gentemot forsknings- och innovationsansvariga. Samverkansarenan lanserade etableringen av Arena och slutrapporterade regeringsuppdraget , men uppdraget förlängdes . Därefter ska företagen och organisationerna ta över och driva i egen regi. För att öka den behovsmotiverade forskningen har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta ett nationellt forskningsprogram för livsmedel och har avsatt för detta ändamål. Formas har därtill utsett en nationell kommitté för forskningsfinansiärer i syfte att samordna och stärka forskningen inom livsmedelskedjan. En första utlysning av för synteser, kunskapsinhämtning, inom området har beslutats och tilldelats . Regeringen har tilldelat SLU för inrättandet av ett program för industridoktorander med syfte att stödja behovsmotiverad forskning, sprida forskning och öka samverkan med näringen. Tio doktorandprojekt har beslutats. Regeringen har även ökat stödet till samarbetet mellan företag och forskning inom växtförädling som bedrivs inom ramen för . bidrag till detta är . Regeringen har också gett SLU i uppdrag att initiera ett för växtförädling. Syftet är bl.a. att bidra till livsmedelsstrategins mål och därmed möjliggöra en ökning av tillgången till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Kompetenscentrumet är under uppbyggnad. För att stärka konkurrenskraften och lönsamheten i jordbruket och trädgårdsnäringen är det viktigt att utbytet mellan företag och aktuell forskning stärks. SLU har därför inom ramen för livsmedelsstrategin fått i uppdrag att tillsammans med rådgivningsorganisationerna för jordbruket och trädgårdsnäringen ta fram förslag för hur bryggan mellan rådgivning och forskning kan utvecklas. I rapporten som överlämnades till () lyfts flera områden fram, exempelvis behovet av ökade satsningar på tillämpad forskning, möjligheter att samordna och utveckla samverkan, bättre struktur på spridning av forskningsresultat samt att vidareutveckla utbildningarna i samverkan med näringarna. erbjöd regeringen läns landsting för att genomföra insatser som stärker innovationer i livsmedelskedjan och utvecklingen av innovativa företag. Medlen har använts till förberedande arbete för att bilda ett internationellt referens- och försökscentrum för cirkulär biobaserad livsmedelsproduktion som kallas Food Valley of . Regeringen gav Verket för innovationssystem () i uppdrag att utlysa medel för att inkubatorer och acceleratorer ska kunna stödja utveckling av innovativa företag inom livsmedelskedjan. har haft en utlysning, och ett projekt om att utveckla nationell livsmedelsinkubation erhöll i medel efter en sedvanlig utlysning. gav regeringen ett bidrag på till för att studera den svenska livsmedelskedjans innovationssystem. Rapporten presenterades där bl.a. rekommenderar åtgärder för att minska administrativa kostnader för krav som går utöver EU-kraven, ökade investeringar i forskning, åtgärder för att öka rekryteringen av studenter, förstärkningar av kopplingarna mellan grundforskning, tillämpad forskning och industrin samt uppmuntran av branschens deltagande i forskning och utvecklingsprogram på nationell och europeisk nivå. pekar också på behovet av att stärka forskningsinstitutsfunktionen i . Förslagen bereds i . Kommissionen presenterade en rapport med en strategi för ökad produktion av proteingrödor (COM(2018) 757). I rapporten presenteras ett antal befintliga politiska instrument och nya politiska förslag som kan bidra till att utnyttja proteingrödornas ekonomiska och miljömässiga potential i EU. Bland annat nämns att främja konkurrenskraften genom forskning och innovation inom ramen för EU:s och medlemsstaternas forskningsprogram, och en fördubbling av budgeten för programmet Horisont för perioden –2027. 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Anslaget får användas för nedsättning av slakteriavgifter. Enligt kommittémotion 2018/19:2626 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget ökas med i syfte att sänka kontrollavgifterna för slakterier. Regeringen anför i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan 2018 (prop. 2017/18:301) att den ansträngda ekonomiska situationen, och den begränsade tillgången på foder till djuren, även har fått till följd att många lantbrukare varit tvungna att ställa sina djur i kö för slakt. Ett sätt att bidra till att mildra de ekonomiska konsekvenserna för landets djurägare är att tillfälligt sänka avgifterna för den offentliga kontroll som görs vid slakterier i . Genom att tillföra ytterligare medel för nedsättning av slakteriavgifter bedöms avgiften för den offentliga kontrollen kunna sänkas till EU:s miniminivå för samtliga slakterier i . För att säkerställa att sänkningen kommer landets djurägare till del ska avgiftssänkningen villkoras av att den vidareförs till djurägarna. En nedsättning av slakteriavgifterna bidrar också till att öka den svenska slakterinäringens och animaliesektorns lönsamhet och konkurrenskraft gentemot omvärlden. Regeringen föreslog att anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter bör ökas med . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU8, rskr. 2018/19:8). Av årsredovisning framgår att hela anslag för att sänka kontrollavgiften för slakterier och vilthanteringsanläggningar användes. Samtliga slakterier och vilthanteringsanläggningar fick avgiften nedsatt. Avgiften för anläggningar med en planerad slakt på under låg på samma nivå som EU:s minimiavgifter. Utan anslaget skulle de mindre företagens avgifter per slaktat djur mångdubblats. Slakterier med en planerad slakt på över betalade 1,965 gånger minimiavgifterna. Utan anslaget skulle den sammanlagda avgiften för företag över nästan dubbleras. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning. Motionärerna anser att det är i harmoni med ambitionerna om djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Med detta tillkommer arbete och kostnader, vilket innebär en konkurrensnackdel för bönderna. Motionärerna vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. Även enligt kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 13 bör en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete införas. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Åkermarksinventering. Motionärerna anför att övervakning av jordbruksmarken kommer att ge tidig information om avgörande miljö- och jordbruksparametrar som är viktiga både ur miljö- och produktionsperspektiv. Det ger ett gott underlag både till åtgärder på kort sikt och till den framtida miljö- och jordbrukspolitiken. Även kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 6 rör en åkermarksinventering. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Ytterligare åtgärder efter torkan 2018 till stöd för gris-, fjäderfä- och äggproducenter m.fl. Motionärernas sänkning av dieselskatten ger den största positiva förändringen för lantbrukets konkurrenssituation och lönsamhet men alla branscher kommer inte att kunna dra stor nytta av den direkt. På kort sikt behöver vissa branscher som inte direkt träffas mycket av vare sig dieselskattesänkningen eller djurvälfärdsersättningen stöd för att företag inte ska gå i konkurs. Det gäller gris-, fjäderfä och äggproducenter men även andra mindre branscher. Även kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 15 rör åtgärder för att lindra torkans konsekvenser för jordbruket med inriktning på gris-, fjäderfä- och äggproducenter samt andra mindre produktionsgrenar. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Kompensation för torkan 2018. Yrkande 4 handlar om principerna för utbetalning av krisstödet. Motionärerna ansluter sig till ett förslag från om att fördela till lantbrukarna baserat på dieselåtgång 2018 och att tillförs som ett extra stöd till produktionen av ägg, fågel och frilandsgrönsaker. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Växtförädling för nordiska växtförhållanden.