bet · H501CU31 · 2018-06-08 00:00:00 — Utskottet vill inledningsvis understryka att vattenkraften är en värdefull tillgång i både det svenska och det nordiska elsystemet. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskilt produktionsslag men också som regler- och balanskraft. levererar vattenkraften flera av de viktiga systemtjänsterna i elsystemet såsom spännings- och frekvensreglering. Vattenkraften bidrar till ett konkurrenskraftigt energisystem med låga utsläpp och med trygga leveranser av elenergi. Den har också en särskilt viktig roll vid omställningen till ett helt förnybart energisystem genom att underlätta introduktionen av vind- och solkraft. För att möta behovet av en mer reglerbar förnybar elproduktion behöver vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga öka jämfört med , och utskottet vill framhålla att det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. Av den energipolitiska överenskommelse som har träffats mellan , , , och framgår att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft. Det framgår vidare att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Överenskommelsen innebär också att reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Enligt överenskommelsen ska också vattenkraftens utbyggnad främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd, och nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. För att bl.a. genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen har regeringen överlämnat propositionen Vattenmiljö och vattenkraft till . Utskottet välkomnar propositionen som enligt utskottet är en viktig del för att ska klara en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem med nya energipolitiska mål. Det har inte väckts någon motion som går emot att antar regeringens lagförslag i aktuella delar. gör inte någon annan bedömning än näringsutskottet beträffande propositionen. Med det ovan sagda och av de skäl som i övrigt anförs i propositionen anser utskottet att bör anta lagförslagen. Vidare anser utskottet att samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt får anses tillgodosedda genom lagförslagen. Motionsyrkandena bör därför avslås. När det gäller tillkännagivanden om ett förslag till regelverk som är flexibelt och anpassat till småskalig verksamhet delar utskottet regeringens bedömning att tillkännagivandet är tillgodosett genom de förslag som lämnats. Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden i frågor som rör vattenverksamheter och som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om tillkännagivanden om lagstiftningens framtida utformning. Förslagen rör bl.a. tidsfristen för moderna miljövillkor och skyldigheten att utnyttja ramdirektivets möjligheter till undantag och lägre ställda krav. Utskottet hänvisar till innehållet i de lagändringar som utskottet har ställt sig bakom. Jämför reservation 6 (V). I kommittémotion 2017/18:4151 av m.fl. (V) yrkande 1 anför motionärerna att de delar regeringens uppfattning att utövare av vattenverksamheter som har koppling till produktion av vattenkraftsel har ansvar för att verksamheten förses med och upprätthåller moderna miljövillkor. Till skillnad från regeringen anser motionärerna att tidsfristen inte bör sättas till . Moderna miljövillkor bör enligt motionärerna aldrig vara . Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att tidsfristen för moderna miljövillkor inte ska vara . I samma kommittémotion yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på en långsiktig och robust finansieringslösning som överstiger och saknar motkrav på mål för rättssystemet från finansiärerna. Enligt motionärerna är det anmärkningsvärt att finansiärerna kan ställa krav på målsättning för rättssystemet. Motionärerna anser att finansieringslösningen medför risker för att verksamheter som inte är samhällsekonomiskt lönsamma ändå kan fortgå och att miljöanpassningen därmed försvagas. Motionärerna ser också risker med att fonden endast har en löptid . I kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den kommande fondlösningen när det gäller kostnader för omprövning av vattenverksamheter även måste omfatta ekonomisk hjälp till de ägare som redan har drabbats av kostnader i samband med en rättslig prövning. I kommittémotion 2017/18:4151 yrkande 4 begär m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att berörda myndigheter inte ska vara skyldiga att vid klassificering och beslut om miljökvalitetsnormer gällande samhällsnyttiga verksamheter och konstgjorda eller kraftigt modifierade vatten fullt ut utnyttja det utrymme för undantag och lägre ställda krav som medger. Motionärerna delar regeringens uppfattning att genomförandet av ramdirektivet måste ge utrymme för att tillåta samhällsnyttiga verksamheter men anser att det inte bör vara obligatoriskt att utnyttja utrymmet. I samma kommittémotion yrkande 6 begär motionärerna ett tillkännagivande om att möjligheten att lagligförklara vattenverksamheter bör tas bort i dess helhet, dvs. för samtliga anläggningar. m.fl. (V) begär i kommittémotionerna 2016/17:2473 yrkande 6 och 2017/18:3393 yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen med anledning av bör lämna ett lagförslag rörande vattenverksamheter till före valet . Motionärerna anser att regeringen bör föreslå lämpliga åtgärder som utgår från de förslag som lämnade i slutbetänkandet I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35). Skyldighet att ha moderna miljövillkor Lagförslaget innebär att alla vattenverksamheter som har eller har tillkommit för att ha en funktion för att producera vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Enligt förslaget ansvarar verksamhetsutövaren för att ansöka om omprövning av tillståndet. Moderna miljövillkor är, enligt förslaget, sådana villkor och andra bestämmelser till skydd för människors hälsa eller miljön som gäller för verksamheten och har beslutats efter ikraftträdande i en tillståndsdom eller ett tillståndsbeslut som inte är . Om det i tillståndet finns en bestämmelse som anger en längre eller för när miljövillkoren ska uppdateras nästa gång för att hållas moderna, gäller i stället . Tidsfristen bör bestämmas lika för alla miljövillkor. Om det är ändamålsenligt, kan dock olika tider bestämmas. Trots kravet på moderna miljövillkor får, enligt förslaget, en verksamhet som har påbörjats på ett lagligt sätt bedrivas till dess en prövning blivit klar, om en ansökan om prövning har lämnats in eller verksamheten omfattas av en nationell plan för moderna miljövillkor och det ännu inte har blivit dags för prövning enligt planen. Som skäl för förslaget anför regeringen bl.a. följande. Den tidsfrist som tillämpas för moderna miljövillkor behöver ha en viss flexibilitet. Systemet behöver även möjliggöra att hänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet för att ge en rimlig framförhållning och förutsebarhet för verksamhetsutövaren. Den promemoria som ligger till grund för propositionen föreslår visserligen att tidsfristen för moderna miljövillkor ska vara . Det framgår dock av promemorian att tidsfristen för alla vattenverksamheter i praktiken skulle bli bestämd till 40 eller . Det är därför lämpligt att moderna miljövillkor avser miljövillkor som är bestämda enligt bestämmelser, dvs. i en dom eller ett beslut som meddelats efter balkens ikraftträdande , och att miljövillkoren därefter som huvudregel inte får vara . I propositionen välkomnar regeringen den branschgemensamma finansieringslösning som företrädare för de stora vattenkraftsbolagen har åtagit sig att ordna. Som skäl för detta anför regeringen bl.a. följande. Av energiöverenskommelsen följer att vattenkraftsbranschen fullt ut ska finansiera kostnaderna för arbetet med att säkerställa att verksamheter och anläggningar åtgärdas så att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Företrädare för de stora vattenkraftsbolagen arbetar med att inrätta en funktion för finansiering. De bolag som avser att finansiera fonden har sammanfattat huvuddragen i finansieringslösningen. Av sammanfattningen framgår bl.a. att finansiärerna har enats om att etablera Vattenfonden, som ska ha en löptid , och att fondens etablering baseras på att ett antal grundförutsättningar är uppfyllda. Regeringens uppfattning är att fondens struktur, som den har beskrivits av finansiärerna, uppfyller energiöverenskommelsens krav. Om det uppstår brist på medel i fonden förutsätter regeringen att finansiärerna kommer att tillskjuta ytterligare medel. Finansiärerna har enligt regeringen också för avsikt att finansiera kostnader som uppkommer eller har uppkommit till följd av en dom som har meddelats efter utgången av 2015 men före ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Ramdirektivets möjligheter till undantag och lägre ställda krav Som framgått tidigare under avsnittet med , innebär lagförslaget att det svenska genomförandet av ramdirektivet för vatten måste ge utrymme för att tillåta samhällsnyttiga verksamheter genom att undantag från den generella kravnivån ska kunna tillämpas, inklusive att förklara vattenförekomster som konstgjorda eller kraftigt modifierade. Berörda myndigheter ska vara skyldiga att vid klassificering av vattenförekomster och vid beslut om miljökvalitetsnormer för dessa vatten fullt ut utnyttja det utrymme för undantag och lägre ställda krav som medger. Av ramdirektivet för vatten följer att en vattenförekomst kan förklaras som kraftigt modifierat vatten (KMV) av en medlemsstat. Det gäller även om vattenförekomsten är modifierad på ett sådant sätt att den genom fysiska förändringar fått en väsentligt ändrad karaktär och att en förändring skulle krävas i de hydromorfologiska egenskaperna för att kunna nå god ekologisk status och att dessa förändringar i sin tur skulle få en betydande negativ inverkan på en sådan verksamhet som anges i artikel 4.3 i ramdirektivet för vatten eller på miljön i stort. En vattenförekomst kan även förklaras som konstgjort vatten (KV) om den har skapats genom eller för någon sådan verksamhet som anges i artikel 4.3. Förklarandet av en vattenförekomst som KMV eller KV är enligt bestämmelserna i ramdirektivet för vatten frivilligt för medlemsstaterna. Detta uttrycks i svensk rätt med att vattenmyndigheterna får förklara en vattenförekomst som kraftigt modifierad eller konstgjord (4 kap. 3 § förordningen [2004:660] om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön). Ramdirektivet för vatten ger medlemsstaterna möjlighet att avvika och göra undantag från de miljömål som anges i direktivet. Direktivets bestämmelser om undantag möjliggör för medlemsstaterna att dels skjuta upp tidpunkten för när miljömålen ska nås, dels sätta lägre krav, dvs. fastställa mindre stränga mål än att uppnå god vattenstatus. Direktivet möjliggör även för medlemsstaterna att under vissa förutsättningar tillåta viss försämring av vattenkvaliteten. Även bestämmelserna om undantag är dock fakultativa. Som också har redogjorts för har regeringen för avsikt att följa upp utfallet av den föreslagna skyldigheten att besluta om undantag och lägre ställda krav genom att ge berörda myndigheter i uppdrag att redovisa för vilka vattenförekomster undantag använts eller lägre ställda krav beslutats. Uppföljningen ska även omfatta en analys av i vilken utsträckning motsvarande undantag och lägre ställda krav används i övriga EU-länder. Lagförslaget innebär att möjligheten att lagligförklara anläggningar som används för vattenverksamheter för produktion av vattenkraftsel tas bort. Regeringen avser att analysera förutsättningarna för att helt utmönstra lagligförklaringsinstitutet och, om analysen föranleder det, återkomma till i frågan. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens lagförslag och skälen för dessa. Utskottet delar således regeringens bedömning att den tidsfrist som tillämpas för moderna miljövillkor behöver en viss flexibilitet eftersom det är viktigt att kunna anpassa prövningstakten till de behov som finns i det enskilda fallet och med hänsyn till verksamhetsutövarens intresse av förutsebarhet och långsiktighet. Även om det i promemorian föreslås att miljövillkoren inte ska vara , konstateras att tiden för uppdatering för de allra flesta vattenverksamheter som omfattas av kravet på moderna miljövillkor i praktiken kommer att bli bestämd till 40 eller . Som regeringen anför bör kravet anpassas utifrån dessa förutsättningar. Utskottet konstaterar också att det finns en möjlighet, och kan bli nödvändigt, att bestämma , om det inte går att utforma miljövillkoren så att de kan antas komma att förbli ändamålsenliga för miljöskyddet och för behovet att uppnå rätt kvalitet på vattenmiljön under . Utskottet anser att denna ordning ger tillräckliga förutsättningar för att miljövillkoren ska kunna hållas moderna. Som redogjorts för ovan är vattenkraftsbranschens finansiering av kostnaderna en del i energiöverenskommelsen. Även utskottet anser att fondens struktur, som den beskrivits av finansiärerna, uppfyller energiöverenskommelsens krav. Vad gäller skyldigheten att vid klassificering av vattenförekomster och vid beslut om miljökvalitetsnormer för dessa vatten fullt ut utnyttja det utrymme för undantag och lägre ställda krav som medger, har regeringen som nämnts för avsikt att följa upp utfallet av den föreslagna skyldigheten. Utskottet har tidigare i detta betänkande anslutit sig till regeringens skäl för att möjligheten till lagligförklaring bör avskaffas för anläggningar som används för verksamheter som omfattas av det föreslagna kravet om att ha moderna miljövillkor. Utskottet anser inte att det finns anledning för att föregripa regeringens analys av förutsättningarna för att helt utmönstra lagligförklaringsinstitutet. Utskottet har som framgår ovan bedömt att regeringens förslag tillgodoser tillkännagivande avseende vattenverksamheter. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ med anledning av motionerna. Motionsyrkandena bör därför avslås. Övriga motioner om vattenverksamheter Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om vattenverksamheter. Utskottet hänvisar till innehållet i de lagändringar som utskottet ställt sig bakom och till innehållet i lagstiftning som rör tillståndsprövning och uppgifter. Jämför reservation 7 (M) och 8 (KD). I kommittémotionerna 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att domstolar och myndigheter vid tillståndsprövningen av vattenverksamhet bör beakta den skada som verksamheten kan ha t.ex. för närliggande jordbruksmark. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3748 yrkande 5 ett tillkännagivande om att bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om länsstyrelsernas uppgifter vad gäller näringsverksamheter på landsbygden. Motionärerna framhåller att länsstyrelserna har till uppdrag att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är, enligt motionärerna, inte rimligt att myndigheten å ena sidan ger stöd till näringsidkare genom det s.k. landsbygdsprogrammet och å andra sidan kräver att en verksamhetsutövare vidtar miljöförbättrande åtgärder. Sådana åtgärder kan leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningar och främjar därmed inte näringsverksamhet på landsbygden. För att rätta till detta menar motionärerna att de uppgifter som länsstyrelserna har behöver samordnas. I kommittémotion 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att de statliga bidragsreglerna i samband med tillämpningen av den nuvarande vattenlagstiftningen ska ses över och att det ska vidtas åtgärder så att enskilda anläggningsägare inte lider skada av vattenlagstiftningen. Motionärerna anser att de vattenkraftsägare som blir ålagda att genomföra vissa åtgärder för att kunna fortsätta med sin verksamhet ska kunna få statligt stöd för att vidta åtgärderna. Förslag på åtgärder som tar sikte på den ekonomiska situationen för vattenkraftsägare finns även i andra motioner. och (båda M) begär i motion 2016/17:558 yrkande 1 ett tillkännagivande om en översyn av det regelverk som styr tillsynsavgifter. Motionärerna menar att regelverket för nya tillståndsprövningar för vattenverksamheter ska vara flexibelt så att befintliga småskaliga vattenkraftsutövare kan lägga sina begränsade ekonomiska resurser på effektiva miljöförbättrande åtgärder i stället för administrativa kostnader för tillståndsprövningen. Motionärerna begär vidare i samma motion ett tillkännagivande om att den rätt till ersättning för verksamhetsinskränkningar som föreslagit bör omfatta även småskalig vattenkraft med tillstånd från tiden före införandet av (yrkande 3). I motion 2016/17:558 av och (båda M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att bevara viktiga värden som klimatsmart elproduktion, stora kulturvärden, för en levande landsbygd och värnandet och förbättrandet av den biologiska mångfalden. Motionärerna anser att länsstyrelserna bör vara skyldiga att göra en avvägning mellan dessa intressen innan de beslutar om att förelägga en verksamhetsutövare för småskaliga vattenkraftverk att ansöka om tillstånd. Dessutom bör det krävas att länsstyrelserna vid en sammantagen bedömning av dessa omständigheter anser att det är motiverat att begära att verksamhetsutövaren söker nytt tillstånd. Härutöver framhåller dessa motionärer vikten av enhetliga tillståndsbedömningar hos länsstyrelserna. Liknande förslag framförs i motionerna 2017/18:1865 av och i (båda C) yrkande 2, 2017/18:2700 av (M), 2016/17:3114 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3563 av (M) yrkande 4. I motion 2016/17:558 av och (båda M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att länsstyrelserna ska göra en preliminär avvägning om det är miljömässigt motiverat att förelägga verksamhetsutövaren för en småskalig vattenverksamhet att söka tillstånd innan de meddelar ett föreläggande och att denna prövning ska ske på bekostnad. I motion 2016/17:3114 av (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att samla berörda intressenter i en dialog som syftar till att nå en ökad samsyn kring vattenkraft. Till en sådan dialog bör såväl länsstyrelserna som småskaliga vattenkraftsutövare bjudas in. Slutligen har det väckts några motioner om tillståndsfrågor för markavvattnings- och dikningsföretag. I motion 2016/17:3201 av (M) begärs ett tillkännagivande rörande rätten att förfoga över sin mark (yrkande 1), tillkännagivanden om regelförenklingar och kostnader för markavvattnings- och dikningsföretag (yrkandena 2–4) och ett tillkännagivande om att det ska genomföras en konsekvensanalys innan förslag om markavvattningsanläggningar genomförs (yrkande 5). Motionerna 2017/18:1383 av m.fl. (S) och 2017/18:233 av (C) rör också den nuvarande regleringen av tillstånd för nämnda företag. I dessa motioner begärs tillkännagivanden om att tillståndsregleringen bör ändras så att den i större utsträckning ger godtagbart skydd mot vattenbrist. Liknande förslag framförs i motion 2016/17:3090 av (C). En allmän redogörelse över bestämmelserna om tillstånd för vattenverksamheter finns ovan under rubriken . Vid tillståndsprövning enligt 11 kap. kan frågor som rör skador på allmänna och enskilda intressen beaktas. Även markavvattning är en fråga som omfattas av bestämmelserna om vattenverksamheter i 11 kap. Den som ansöker om tillstånd för en vattenverksamhet ska ta fram ett samrådsunderlag. Samrådsunderlaget ska vara skriftligt och innehålla en beskrivning av den avsedda verksamheten, dess lokalisering samt vilken miljöpåverkan verksamheten kan ha på allmänna och enskilda intressen. För vissa verksamheter, bl.a. för sådana som den berörda bedömer ha en betydande miljöpåverkan, kan det dessutom krävas ett mer utökat samrådsförfarande med ytterligare myndigheter och organisationer samt en mer omfattande miljökonsekvensbeskrivning. Härutöver kan nämnas att det i förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m. finns bestämmelser som rör förfarandet vid tillståndsprövning och hanteringen av tillsyn och avgifter. I fråga om avgifter tillämpas bestämmelserna i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . Enligt den sist nämnda förordningen ska avgifter för tillsyn av vattenverksamhet betalas efter ett särskilt beslut av och utgå med visst belopp för varje hel timmes handläggningstid. Bestämmelser om tillsyn för vattenverksamheter finns i 26 kap. . För vattenverksamheter är tillsynsmyndighet. Som tillsynsmyndighet får i det enskilda fallet besluta om de förelägganden och förbud som behövs för att samt föreskrifter, domar och andra beslut som meddelats med stöd av balken ska följas. Vidare regleras i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet möjlighet att vid vite förelägga den som bedriver en vattenverksamhet att avstå det vatten som är oundgängligen nödvändigt för den allmänna vattenförsörjningen vid allvarlig vattenbrist. Bestämmelser som rör rätten till ersättning vid ingripanden av det allmänna och vid tillståndsprövning av vattenverksamhet m.m. finns i 31 kap. . I detta kapitel finns bestämmelser om ersättning och inlösen vid tillstånd till vattenverksamhet, skada på egen fastighet vid tillstånd till vattenverksamhet och utrivning av en vattenanläggning. Här finns även en bestämmelse om ersättning vid omprövning av vattenverksamhet (31 kap. 20 § första stycket ). Som framgått innebär lagförslaget att denna rätt till ersättning ska tas bort efter en övergångstid (prop. 2017/18:243 s. 137). Frågor som rör länsstyrelserna och deras uppgifter i allmänhet regleras vidare i förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Enligt förordningen ska länsstyrelserna bl.a. främja länets utveckling och ansvara för de tillsynsuppgifter som och regeringen ålagt länsstyrelserna. har uppgifter bl.a. i frågor som rör lantbruk, landsbygd, hållbar samhällsplanering och boende. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens lagförslag. Utskottet anser att det är en rimlig målsättning att alla vattenverksamheter ska ha tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i . För att detta mål ska uppnås på ett effektivt och lämpligt sätt bör tillstånds- och omprövningsprocesserna vara flexibla. Förslagen tillgodoser detta genom att värna om vattenkraften och understryka vikten av moderna miljövillkor. Regeringens lagförslag tydliggör bl.a. hur vattenverksamheter med äldre rättigheter på ett flexibelt sätt ska kunna bedrivas med moderna miljövillkor. Det förenklar också för nya verksamheter vid en omprövning av befintliga tillstånd eller vid ansökan om nytt tillstånd. Som framgått finns det i bestämmelser som anger att den som söker om tillstånd för vattenverksamheter ska redovisa vilken påverkan den avsedda verksamheten kan ha på allmänna och enskilda intressen. Det innebär att det är möjligt att beakta skador på exempelvis närliggande jordbruk eller andra intressen som påverkas av vattenverksamheten. Utskottet ser därför inte anledning att ställa sig bakom de motionsyrkanden som rör frågan om att myndigheter och domstolar vid tillståndsprövningen bör beakta den skada som verksamheten kan ha på t.ex. sådan verksamhet. Vad sedan gäller länsstyrelsernas uppgifter har dessa ett ansvar för tillsynsfrågor och ska som tillsynsmyndighet vidta de åtgärder som behövs för att bl.a. samt domar och andra beslut som meddelats med stöd av balken ska följas.