bet · H601FiU11 · 2018-12-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändringsbudget. Regeringen föreslår höjda ramar för 15 utgiftsområden, sänkta ramar för 3 utgiftsområden och anslagsförändringar inom 2 utgiftsområden som innebär en oförändrad ram. Regeringen föreslår att 22 anslag ökas och 7 anslag minskas. Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebär att anvisade medel föreslås ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgår till och de föreslagna anslagsminskningarna till . Regeringen föreslår också att två beställningsbemyndiganden ändras. Vidare föreslår regeringen att ska bemyndiga regeringen att inrätta tre jubileumsfonder och att inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan besluta om kapitaltillskott till fonderna. Dessutom föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Totalt berörs 21 utgiftsområden av förslagen i propositionen. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet finns två särskilda yttranden (M, C, KD, L respektive SD). Proposition 2018/19:2 Höständringsbudget . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Höständringsbudget (M, C, KD, L) 2.Höständringsbudget (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2018 Bilaga 3 Regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2018/19:2 punkt 3. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan bemyndigar regeringen att inrätta tre jubileumsfonder för att främja ett brett mellanfolkligt utbyte mellan och , respektive samt att för anslaget 1:3 Nordiskt samarbete inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan besluta om ett kapitaltillskott på högst till respektive fond. Därmed bifaller proposition 2018/19:2 punkt 1. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Raw Materials på högst , EIT Digital på högst och KIC Innoenergy SE på högst . Därmed bifaller proposition 2018/19:2 punkt 2. Godkännande av ändrade beställningsbemyndiganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:2 punkt 4. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (S), (C)*, (V), (M)*, (SD)*, (S), (KD)*, (S), (L)*, (MP), (M)*, (S) och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning Med stöd av 9 kap. 4 § regeringsformen kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. Enligt 7 kap. 9 § riksdagsordningen är det finansutskottet som bereder förslag om ändringar i statens budget. Av 11 kap. 18 § framgår att huvudregeln är att ändringar i statens budget beslutas av genom ett enda beslut. I höständringsbudgeten (prop. 2018/19:2) föreslår regeringen ändrade anslag och ramar. Dessutom finns det förslag om att ska bemyndiga regeringen att inrätta tre jubileumsfonder och att inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan besluta om kapitaltillskott till fonderna. Därutöver föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslås två ändrade beställningsbemyndiganden. Totalt berörs 21 utgiftsområden av förslagen i propositionen. Regeringen föreslår höjda ramar för 15 utgiftsområden, sänkta ramar för 3 utgiftsområden och anslagsförändringar inom 2 utgiftsområden som innebär en oförändrad ram. Regeringen föreslår att 22 anslag ökas och 7 anslag minskas. Anslagsförändringarna i ändringsbudgeten innebär att anvisade medel föreslås ökas med netto . De föreslagna anslagsökningarna uppgår till och de föreslagna anslagsminskningarna till (se bilaga 2). Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Propositionen överlämnades till , som budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) överlämnades. har mot bakgrund av den korta tid som står till förfogande för behandling avstått från att begära yttranden från andra utskott. I bilaga 1 förtecknas behandlade förslag. I bilaga 2 redovisas regeringens förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag . I bilaga 3 finns regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden . Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till ändrade utgiftsramar och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag. godkänner dessutom regeringens förslag till ändrade beställningsbemyndiganden. Vidare bemyndigar regeringen att inrätta tre jubileumsfonder och att besluta om kapitaltillskott till fonderna. Dessutom bemyndigas regeringen att besluta om medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Jämför särskilt yttrande 1 (M, C, KD, L) och 2 (SD). I propositionen lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget . Det finns ingen reglering om vilka förslag som får lämnas i en proposition om ändringar i budgeten. I förarbetena till riksdagsordningen framhålls dock att syftet med propositioner om ändringar i budgeten är att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. Reformer med varaktiga budgetära konsekvenser bör, med hänsyn till vikten av en samlad budgetbehandling, som huvudregel beslutas i samband med budgetpropositionen (prop. 2013/14:173 s. 33 f.). Regeringen hänvisar vidare till att den är en övergångsregering. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd. De entledigade statsråden uppehåller därför enligt regeringsformen sina befattningar som en övergångsregering. Vid ett regeringsskifte i samband med ett riksdagsval ska budgetpropositionen enligt riksdagsordningen lämnas efter det att en ny regering tillträtt, dock . Eftersom någon ny regering inte har tillträtt har propositionen i likhet med budgetpropositionen beslutats av övergångsregeringen. För en övergångsregering finns riktlinjer för det praktiska arbetet inom som utfärdats av Statsrådsberedningen (Statsrådsberedningens promemoria En övergångsregerings befogenheter, SB PM 1990:1, reviderad ). Enligt riktlinjerna bör en proposition med förslag till ändringar i statens budget som lämnas av en övergångsregering inte innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Propositionen har utformats i enlighet med de uttalanden som redovisats ovan och riktlinjerna från Statsrådsberedningen. Förslagen i propositionen innebär att anvisade medel 2018 ökar med netto. Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Av nettoökningen av statens utgifter om utgör ökade utgifter för statsskuldsräntor. De takbegränsade utgifterna, i vilka statsskuldsräntorna inte ingår, ökar med . Av de ökade utgifterna avser nya åtgärder och anslagsökningar till följd av förändrade volymantaganden eller makroekonomiska förutsättningar utan koppling till nya åtgärder, varav statsskuldsräntorna, arbetslöshetsersättningen och föräldrapenningen utgör större delen. Den offentliga sektorns finansiella sparande försvagas med , dvs. med ett belopp som motsvarar ökningen av de takbegränsade utgifterna. Statsskuldsräntor ingår visserligen i beräkningen av det finansiella sparandet, men principerna för hur dessa utgifter redovisas skiljer sig i relativt stor utsträckning från hur övriga utgifter i statens budget redovisas mot sparandet, exempelvis i fråga om valuta- och kursdifferenser. De största ökningarna till följd av förändrade volymantaganden eller makroekonomiska förutsättningar hänförs till ökade kostnader för statsskuldsräntor med , ökade kostnader för arbetslöshetsersättning med , ökade kostnader för föräldrapenning med , ökade ersättningar till kommunerna för mottagande av asylsökande med , ersättning till kommuner för räddningstjänst i samband med skogsbränderna med och ökade kostnader för offentligt biträde i utlänningsärenden med . De två ändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås uppgår till . Dessutom finns det förslag om att ska bemyndiga regeringen att inrätta tre jubileumsfonder och att inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan besluta om kapitaltillskott till fonderna. Därutöver föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om medlemsavgifter när det gäller några internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Här följer en redovisning av förslagen per utgiftsområde. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. används i huvudsak till länsstyrelsernas förvaltningsutgifter. Skogsbränderna i har inneburit oförutsedda förvaltningskostnader, främst personalkostnader, för i . För att täcka de kostnader som uppstått hos som en direkt följd av skogsbränderna behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning har tidigare haft ett särskilt ansvar för e-handel i staten. I samband med inrättandet av Myndigheten för digital förvaltning överfördes denna uppgift till den nya myndigheten. Regeringen anser därför att anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:8 minskas med motsvarande belopp. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Regeringen har föreslagit en ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst där nuvarande radio- och tv-avgift ersätts med en individuell public service-avgift (prop. 2017/18:261). Under förutsättning att beslutar om lagen ska ansvara för att ta in avgiften. behöver inför ikraftträdandet bl.a. ta fram informationsmaterial och utveckla it-system. Regeringen anser därför att anslaget 1:1 bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 11:5 Stöd till taltidningar inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. används i huvudsak för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet har blivit högre än beräknat eftersom antalet skadeståndsärenden har ökat, främst ärenden om ersättning för frihetsberövanden. Det finns även enskilda ärenden som lett till att stora skadeståndsbelopp har utbetalats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Med anledning av , och avser svenska staten att som gåva till de tre länderna inrätta tre jubileumsfonder om vardera. Fonderna ska främja ett brett mellanfolkligt utbyte mellan och , respektive . Mot denna bakgrund bör regeringen bemyndigas att inrätta tre jubileumsfonder för att främja ett brett mellanfolkligt utbyte mellan och , respektive samt att för anslaget 1:3 Nordiskt samarbete besluta om ett kapitaltillskott på högst till respektive fond. Vidare anser regeringen att anslaget 1:3 Nordiskt samarbete bör ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Insatserna som genomfördes för att bekämpa skogsbränderna i stora delar av landet har medfört omfattande kostnader för de drabbade kommunerna. För att kunna betala ut den ersättning kommunerna är berättigade till i enlighet med lagen om skydd mot olyckor behöver anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Skogsbränderna i landet är en extraordinär händelse och har inneburit betydande oförutsedda kostnader för vissa länsstyrelser och kommuner samt för frivilligas samordning och insatser. Även behovet av åter-anskaffning av materiel till skogsbrandsdepåer har ökat till följd av skogsbränderna. För att täcka de kostnader som är en direkt följd av bränderna bör anslaget 2:4 Krisberedskap tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Kostnaderna för bevakning med skogsbrandsflyg har till följd av skogsbränderna ökat kraftigt. Arbetet med de omfattande skogsbränderna har även medfört att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap haft kraftigt ökade personalkostnader. Regeringen anser därför att anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör ökas med . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader från andra utgiftsområden som klassificeras som bistånd ingår i biståndsramen. I prognos har antalet personer som antas söka asyl i minskat, från 27 000 till 23 000 personer, jämfört med prognosen som låg till grund för beräkningen i budgetpropositionen . har den genomsnittliga kostnaden i mottagandesystemet ökat från till och antalet avräkningsbara dygn ökat från 239 till . Den ökade dygnskostnaden beror främst på ökade kostnader för skola och mottagande med anledning av att den genomsnittliga tiden i mottagningssystemet blivit längre än beräknat. Sammantaget innebär detta att de avräkningsbara kostnaderna för asylmottagandet har ökat. Regeringen gör bedömningen att de kostnader som bör avräknas som bistånd ökat med . Regeringen anser därför att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör minskas med . Minskningen förväntas inte påverka redan planerad eller avtalad biståndsverksamhet. Utgifterna på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats. Det beror i huvudsak på att kostnaderna för utgifter för asylsökandes skolgång och kostnader , bl.a. för kommunernas beredskap att ta emot asylsökande, har underskattats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgifterna för offentliga biträden beräknas bli högre än vad som tidigare prognostiserats. Det beror främst på att kostnader för offentligt biträde avseende vissa asylärenden som avslutades belastat anslaget först . Regeringen anser därför att anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden bör ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg För att delvis finansiera ökningen av anslaget 3:2 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering bör anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen används bl.a. för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Bemyndigandet har tidigare använts bl.a. för att ingå en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Nuvarande överenskommelse avser 2017 och 2018. Regeringen har bedömt att det finns anledning att överväga andra åtgärder än bidrag genom överenskommelser i syfte att i ökad utsträckning samordna sjukskrivningsfrågan med hälso- och sjukvårdens övriga strukturer. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården (dir. 2017:44). I uppdraget ingår att lämna förslag till hur en sådan finansiell samordning kan utformas. Uppdraget ska enligt propositionen redovisas . Genom överenskommelsen om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess har landstingen bl.a. getts stimulansmedel för att utveckla en koordineringsfunktion inom hälso- och sjukvården. Koordineringsfunktionen ger patienten stöd såväl i vårdens interna processer som i de externa kontakterna med patientens arbetsgivare och berörda myndigheter. En arbetsgrupp i har haft i uppdrag att utreda formerna för en permanent koordineringsfunktion inom vården. Förslag till en ny lag om koordineringsinsatser inom hälso- och sjukvården remitterades (Ds 2018:5). Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. I avvaktan på ett ställningstagande angående förslagen bedömer regeringen att det finns behov av att ingå en ny överenskommelse med SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Bemyndigandet att ingå ekonomiska åtaganden behöver därför ökas med 1 . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2019 och 2020. Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader används för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Arbetsgivarna krediteras ersättning enligt lagen året sjuklönekostnaden uppstår. Utfallet visar att de anvisade medlen inte täcker kostnaderna för de ersättningar som arbetsgivare är berättigade till enligt lagen. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet för visar att antalet använda nettodagar med föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är högre än vad som tidigare beräknats. En förklaring till det högre nyttjandet av föräldrapenning är att det infördes en ny regel avseende föräldrapenningen som innebär att föräldrar till barn födda eller senare maximalt får spara efter det att barnet fyllt . Föräldrar till barn födda och 2015 har ökat sitt uttag av föräldrapenning under barnets tredje respektive fjärde levnadsår jämfört med föräldrar som omfattas av äldre lagstiftning. Detta har lett till ett högre nyttjande av föräldrapenningen än vad som tidigare antagits. För den tillfälliga föräldrapenningen ökade antalet utbetalda dagar i samband med barns sjukdom eller smitta kraftigt jämfört . Ökningen har ett samband med en utbredd influensaperiod. Även en högre medelersättning för den tillfälliga föräldrapenningen har bidragit till högre utgifter för tillfällig föräldrapenning. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Föräldraförsäkring bör ökas med 1 . Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering För att ska kunna fullgöra sitt åtagande inom ramen för det återvändandeprogram för människor som utsatts för människohandel som har i samarbete med FN-organet () behöver anslaget 3:2 tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder minskas med och anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med . Minskningarna bedöms inte påverka de verksamheter som finansieras från anslagen. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Arbetslösheten bedöms inte sjunka lika mycket som enligt den bedömning som gjordes i budgetpropositionen . Dessutom har andelen arbetslösa som får arbetslöshetsersättning ökat. Detta innebär att antalet personer som har rätt till arbetslöshetsersättning beräknas bli fler än enligt tidigare bedömning. Regeringen anser därför att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bör ökas med 2 . Utgifterna på anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor beräknas bli högre än vad som antogs i budgetpropositionen eftersom kostnaderna för statslåneräntor ökat mer än vad som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (bemyndiganden) De årliga medlemsavgifterna till KIC Raw Materials under för innovation och teknik (EIT Raw Materials), kunskaps- och innovationsplattformen inom it-området KIC Digital under för innovation och teknik (EIT Digital) och kunskaps- och innovationsplattformen inom hållbar energi under för innovation och teknik (KIC Innoenergy SE) är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan är bemyndigandena inte tillräckligt omfattande för att det ska vara möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till respektive innovationsplattform. Storleken på de bemyndiganden som beslutar för de årliga medlemsavgifterna behöver därför öka. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Raw Materials på högst , EIT Digital på högst och KIC Innoenergy SE på högst . Den verksamhet som finansieras från anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. De svenska åtagandena gentemot () förväntas öka till följd av den försvagade svenska kronkursen. De åtaganden som beräknas ingås bedöms därför bli högre än enligt tidigare beräkningar. För att klara de ökade åtagandena behöver bemyndigandet ökas med . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2034. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid För att finansiera ökningen av anslaget 1:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution bör anslaget 11:5 Stöd till taltidningar minskas med . Minskningen bedöms inte medföra några konsekvenser för den verksamhet som finansieras från anslaget eftersom de senaste årens digitalisering av taltidningsverksamheten har lett till lägre kostnader för staten. har beslutat om en ny spelreglering som ska träda i kraft (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). Som en följd av reformen får Lotteriinspektionen nya och utökade uppgifter. Lotteriinspektionen ska pröva licensansökningar. Myndigheten tillfördes efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för att utföra dessa uppgifter (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). För att myndigheten ska kunna fullgöra dessa uppgifter behöver dock anslaget tillföras ytterligare medel. Regeringen anser därför att anslaget 15:1 Lotteriinspektionen bör ökas med . Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anslaget 1:2 Transportbidrag används för utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Rätten till stöd följer av förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. Till följd av en hög efterfrågan på godstransporter bedöms utgifterna öka mer än beräknat. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Efterfrågan på supermiljöbilspremien, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil, ökade mer än förväntat januari–. Supermiljöbilspremien omfattar bilar som ställdes på första gången t.o.m. . infördes i stället ett s.k. bonus–malus-system för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar. Regeringen anser att anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie bör ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk används bl.a. för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för europeiska havs- och fiskeriprogrammet. Enligt ska stöd utbetalas fr.o.m. den dag en stödmottagare har skickat in en komplett ansökan.