bet · H501FiU24 · 2018-06-08 00:00:00 — Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2017 Utskottet redovisar sin årligt återkommande utvärdering av penningpolitiken och föreslår att godkänner vad utskottet sagt om penningpolitiken för perioden –2017. Den internationella utvecklingen stabiliserades jämfört med utvecklingen . Uppgången i världsekonomin blev tydligare och inflationen ökade, även om det internationella inflationstrycket fortfarande var lågt. Utskottet konstaterar att fortsatte att föra den historiskt extremt expansiva penningpolitik som banken beslutade om för att få upp den svenska inflationen mot målet. Utskottet konstaterar att priserna mätt enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) steg med i genomsnitt , vilket innebär att klarade av att nå inflationsmålet på . ändrade målvariabeln i inflationsmålet från konsumentprisindex (KPI) till KPIF. Mätt enligt KPI steg priserna , vilket är under men ändå väldigt nära inflationsmålet och den högsta KPI-inflationen som noterats . Tillväxten i den svenska ekonomin fortsatte att vara hög till följd av den expansiva penningpolitiken och den stigande internationella efterfrågan. Antalet sysselsatta fortsatte att stiga starkt som arbetslösheten sjönk ytterligare. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för Sammanfattning av för penningpolitiken 2017 Externa bedömningar av penningpolitiken Bilaga Protokoll från den öppna utfrågningen om redogörelsen för penningpolitiken 2017 Tabell 1 Penningpolitiken –2016 Tabell 3 Inflationen i Tabell 4 Produktion och sysselsättning i Diagram 1 Inflationen i Diagram 3 Resursutnyttjandet i svensk ekonomi Diagram 4 Jämförelse mellan och andra prognosbedömares KPIF-prognoser Diagram 5 Jämförelse mellan och andra prognosbedömares BNP-prognoser Diagram 6 Jämförelse mellan och andra prognosbedömares prognoser över reporäntan Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2017 godkänner det som utskottet anför om penningpolitiken för perioden –2017. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (SD), (L), (KD), (S), (S), (V) och Per Åsling (C). , då fick en självständig ställning i förhållande till och regeringen, har finansutskottet genomfört årliga utvärderingar av penningpolitiken. redovisas dessa i ett separat betänkande. Andra viktiga delar i granskningen är utskottets öppna utfrågningar med riksbankschefen och en av de fem vice riksbankscheferna. hålls två öppna utfrågningar , en och en . Protokollen från utfrågningarna publiceras i Rapporter från (). Protokollet från den senaste utfrågningen finns publicerad i 2017/18:RFR12. genomför utskottet även en extern utvärdering av penningpolitiken . har tre externa utvärderingar genomförts. Den första genomfördes av och (2006/07:RFR1), den andra av och (2010/11:RFR5) och den tredje av och (2015/16:RFR6). Årets utvärdering omfattar perioden –2017. Utvärderingen bygger bl.a. på för penningpolitiken 2017 och på andra externa bedömningar av den svenska penningpolitiken . Redogörelse är den första av två skriftliga rapporter som enligt riksbankslagen ska lämna till finansutskottet. Nytt är att utskottet höll en öppen utfrågning om redogörelsen, . Vid utfrågningen deltog samtliga ledamöter i riksbanksdirektionen – riksbankschefen , förste vice riksbankschef samt vice riksbankscheferna . Vid utfrågningen deltog också två opponenter – chefsekonomen vid och docent vid . Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. Enligt lagens förarbeten ska också, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå hållbar tillväxt och hög sysselsättning. beslutade dåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skulle bedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades som att inflationen, mätt som årlig procentuell förändring av konsumentprisindex (KPI), ska vara och började formellt gälla . Från början fanns ett s.k. toleransintervall på runt målet, men det togs bort . beslutade direktionen att ändra den s.k. målvariabeln i målet, från KPI till KPIF (konsumentprisindex med fast ränta). återinfördes ett s.k. variationsband på mellan . I sina olika publikationer redovisar grundstenarna i den strategi som banken använder för att nå målen för penningpolitiken. Nedan sammanfattas strategin så som den beskrivs i Redogörelse för penningpolitiken 2017. • Målet för penningpolitiken är enligt riksbankslagen att upprätthålla ett fast penningvärde. preciserar detta som att den årliga förändringen av KPIF ska vara . • som penningpolitiken inriktas mot att uppfylla inflationsmålet ska den stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken för att uppnå en hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Detta görs genom att , förutom att stabilisera inflationen runt inflationsmålet, strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. bedriver därmed vad som kallas en flexibel inflationsmålspolitik. Det innebär inte att gör avkall på att inflationsmålet är överordnat. • Det tar tid innan penningpolitiken får full effekt på inflationen och realekonomin. Därför vägleds penningpolitiken av prognoser för den ekonomiska utvecklingen. publicerar bl.a. en bedömning av hur reporäntan kommer att utvecklas framöver. • Vid varje penningpolitiskt beslutstillfälle gör direktionen en bedömning av vilken bana för reporäntan och eventuellt vilka andra kompletterande åtgärder som behövs för att penningpolitiken ska vara väl avvägd. Avvägningen handlar normalt om att hitta en lämplig balans mellan stabiliseringen av inflationen runt inflationsmålet och stabiliseringen av realekonomin. • Det finns inget generellt svar på frågan hur snabbt siktar på att föra tillbaka inflationen till , om den avviker från målet. En snabb återgång kan i vissa lägen få effekter på produktionen och sysselsättningen som inte är önskvärda, medan en långsam återgång kan försvaga trovärdigheten för inflationsmålet. I allmänhet har strävan varit att penningpolitiken anpassas så att inflationen förväntas vara någorlunda nära målet . • För att illustrera att inflationen inte kommer att vara exakt används ett variationsband som sträcker sig mellan , vilket fångar cirka tre fjärdedelar av de historiska månadsutfallen av KPIF-inflationen. strävar efter att inflationen ska nå oavsett om den i utgångsläget ligger innanför eller utanför variationsbandet. • I uppdrag ingår enligt riksbankslagen även att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. Risker förknippade med utvecklingen på de finansiella marknaderna vägs in i räntebesluten. När det gäller att förebygga en obalanserad utveckling av tillgångspriser och skuldsättning spelar dock framför allt ett väl fungerande regelverk och en effektiv tillsyn en central roll. Penningpolitiken är enbart ett komplement. • I vissa lägen, som under finanskrisen –2009, kan reporäntan och räntebanan behöva kompletteras med andra åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten och säkerställa att penningpolitiken får genomslag på ett effektivt sätt. • strävar efter att dess kommunikation ska vara öppen, saklig, begriplig och aktuell. Det gör det lättare för ekonomins aktörer att fatta bra ekonomiska beslut. Penningpolitiken blir också lättare att utvärdera. Utvärdering av penningpolitiken för perioden –2017 Utskottets förslag i korthet godkänner vad utskottet sagt om penningpolitiken för perioden –2017. Den internationella utvecklingen stabiliserades jämfört med utvecklingen . Uppgången i världsekonomin blev tydligare och inflationen ökade, även om det internationella inflationstrycket fortfarande var lågt. fortsatte att föra den extremt expansiva penningpolitik som banken beslutade om för att få upp den svenska inflationen mot målet. Utskottet konstaterar att priserna mätt enligt KPIF steg med i genomsnitt , vilket innebär att klarade av att nå inflationsmålet på . ändrade målvariabeln i inflationsmålet från KPI till KPIF. Mätt enligt KPI steg priserna , vilket är under men ändå väldigt nära inflationsmålet och den högsta KPI-inflationen som noterats . över hela utvärderingsperioden låg dock inflationen en bra bit under inflationsmålet, oavsett inflationsmått. Sammanfattning av för penningpolitiken 2017 Penningpolitiken 2015–2016 lade om den penningpolitiska kursen. Från att tidigare ha hållit reporäntan kring för att bl.a. motverka skulduppbyggnaden hos hushållen sänkte reporäntan relativt snabbt till då historiskt låga för att få upp inflationen mot målet och hejda en ytterligare nedgång i inflationsförväntningarna. Tillväxten i omvärlden var låg, och den internationella och svenska inflationen utvecklades svagare än de flesta prognosmakare hade räknat med, bl.a. på grund av sjunkande energipriser. Centralbankerna runt om i världen började bedriva en mycket expansiv penningpolitik för att stimulera den ekonomiska aktiviteten och öka inflationstrycket. Tabell 1 Penningpolitiken –2016 Procent, miljarder kronor Obligationer köp, ack. –0,10 –0,25 –0,25 –0,35 –0,35 –0,35 –0,35 Ja, till 19/1 Ja, till 10/2 –0,50 Ja, till 5/6 –0,50 Ja, till 14/2 2017 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 Den internationella konjunkturen och inflationen fortsatte att försvagas och i inledningen av 2015. annonserade () att den tänkte göra penningpolitiken ännu mer expansiv genom att köpa obligationer och på det sättet öka likviditeten i den europeiska ekonomin. Som framgår av tabell 1 sänkte reporäntan till –0,, den första negativa reporäntan i svensk ekonomisk historia, för att motverka en förstärkning av kronan till följd av ECB:s åtgärder och en ytterligare nedgång i den låga svenska inflationen. beslutade direktionen att börja köpa svenska statsobligationer för för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. beslutade direktionen att successivt sänka reporäntan ytterligare till –0,och att utöka köpen av statsobligationer till sammanlagt . och inledningen av ökade osäkerheten om styrkan i återhämtningen i världsekonomin. Prognoserna över den internationella tillväxten och inflationen skrevs ned, även om den svenska inflationen sakta började stiga. beslutade att utöka obligationsköpen med ytterligare till sammanlagt . efter beslut meddelade ECB att den tänkte utöka sina redan betydande köp av obligationer ytterligare som den sänkte sin inlåningsränta. I syfte att motverka en förstärkning av kronan och början av 2016 beslutade direktionen vid två extrainsatta möten att öka beredskapen för interventioner på valutamarknaden. Mandatet att snabbt intervenera på valutamarknaden förlängdes löpande , men utnyttjades aldrig eftersom kronan till skillnad från förväntningarna försvagades och endast stärktes relativt måttligt . utvecklades inflationen svagare än vad hade räknat med trots en hög svensk tillväxt och ett resursutnyttjande i ekonomin som började närma sig normala nivåer. För att säkerställa den stigande trenden i inflationen sänkte reporäntan till –. Ungefär beslutade ECB att sänka styrräntorna och ytterligare öka köpen av obligationer. ECB:s åtgärder riskerade att bidra till en snabb förstärkning av kronan och därmed dämpa inflationsuppgången. beslutade därför att utöka obligationsköpen med till sammanlagt . ökade osäkerheten om den internationella utvecklingen på nytt, bl.a. till följd av resultatet i den s.k. brexitomröstningen . var utfallen av inflationen svagare än förväntat, och reviderade ned sina inflationsprognoser. lämnade dock räntan oförändrad men beslutade att utöka obligationsköpen med ytterligare efter att ECB beslutat att förlänga sitt omfattade program för obligationsköp . präglades penningpolitiken av osäkerhet kring den ekonomiska och politiska utvecklingen till följd av bl.a. effekterna av brexitomröstningen och bytet av president i . Den svenska ekonomin fortsatte dock att utvecklas starkt, och bedömde att förutsättningarna för en fortsatt uppgång i den svenska inflationen var goda. Banken räknade i sin ränteprognos med att en första räntehöjning skulle komma . Procent, miljarder kronor Obligationer köp, ack. –0,50 Ja, till 25/10 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 –0,50 Återinvestering av förfall 2019 från slöts flera större löneavtal på arbetsmarknaden. bedömde att de relativt låga löneökningarna i avtalen skulle bidra till att kostnadstrycket i den svenska ekonomin skulle stiga långsammare än vad man tidigare hade räknat med. beslutade därför direktionen att utöka obligationsköpen med till sammanlagt för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Prognosen för när reporäntan skulle kunna börjas höjas flyttades fram till mitten av 2018. steg inflationen snabbare än vad flertalet bedömare räknat med, inklusive . Uppgången i den internationella ekonomin blev allt tydligare, och riskerna för ekonomiska och politiska bakslag minskade. Vid sitt möte annonserade att sannolikheten för att penningpolitiken skulle behöva göras ännu mer expansiv hade minskat. fortsatte både den svenska och internationella ekonomin att förbättras, och direktionen beslutade vid samtliga återstående möten att hålla reporäntan oförändrad på –0,. Även prognosen om att reporäntan skulle kunna börja höjas vid mitten av 2018 behölls oförändrad. Trots att ECB beslutade att fortsätta att köpa obligationer och andra tillgångar fram , om än i mindre omfattning, valde direktionen vid sitt möte att inte utöka nettoköpen av svenska statsobligationer. Däremot beslutade direktionen att förfall och kupongbetalningar på redan köpta obligationer skulle återinvesteras. Återinvesteringar av stora förfall skulle dessutom tidigareläggas, vilket skulle få till effekt att nettoinnehav av statsobligationer tillfälligt ökade jämfört med . De penningpolitiska besluten och reservationerna Reporäntan lämnades oförändrad på –0,. Mandatet för riksbankschefen och förste vice riksbankschefen att intervenera på valutamarknaden förlängdes till . reserverade sig mot beslutet med motiveringen att valutainterventioner inte var ett lämpligt verktyg för att göra penningpolitiken mer expansiv. Reporäntan lämnades oförändrad. Direktionen beslutade däremot att köpa statsobligationer för ytterligare . Prognosen för när räntan skulle börja höjas ändrades till mitten av 2018, från den tidigare prognosen som angav . Vice riksbankscheferna reserverade sig mot beslutet att köpa mer statsobligationer med motiveringen att penningpolitiken inte behövdes göras mer expansiv. Reporäntan lämnades oförändrad. Reporäntan lämnades oförändrad. Direktionen beslutade att ändra målvariabeln i inflationsmålet från konsumentprisindex (KPI) till konsumentprisindex med fast ränta (KPIF). Runt inflationsmålet på infördes också ett variationsband på 1–. Reporäntan lämnades oförändrad. Mandatet för valutainterventioner förlängdes till . Vice riksbankschef reserverade sig mot beslutet att förlänga interventionsmandatet med samma motivering som . Vice riksbankschef reserverade sig också mot beslutet med motiveringen att inflation och inflationsförväntningar låg nära målet och att det därför inte behövdes ett särskilt mandat för interventioner. Beslut om eventuella interventioner kunde beredas i normal ordning. Reporäntan lämnades oförändrad på –0,. Direktionen beslutade att inleda återinvestering av de obligationer som förfaller . Vice riksbankscheferna reserverade sig mot återinvesteringarna med motiveringen att direktionen i ett senare skede skulle kunna ta ställning till om och i så fall hur förfallen ska återinvesteras. Har nått målen för penningpolitiken? mål är att inflationen mätt enligt konsumentprisindex med fast ränta (KPIF) ska vara . Runt målet finns ett variationsband på 1–. Penningpolitiken ska också stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken att nå en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Det sista ska enligt penningpolitiska strategi nås genom att strävar efter att stabilisera produktionen och sysselsättningen runt långsiktigt hållbara utvecklingsbanor. förde en extremt expansiv penningpolitik med negativ ränta och omfattande obligationsköp för att få upp inflationen mot inflationsmålet och öka allmänhetens förtroende för målet. Diagram 1 Inflationen i Som framgår av diagrammen 1 och 2 har politiken fått effekt eftersom inflationen oavsett inflationsmått långsamt stigit mot inflationsmålet efter de mycket låga nivåerna under framför allt 2013 och 2014. Till följd av uppgången har också inflationsförväntningarna i samhället stigit upp mot 2-procentsnivån efter att successivt ha sjunkit , vilket tyder på att förtroendet för att ska klara inflationsmålet har ökat. Som framgår av tabell 3 steg priserna mätt enligt KPIF med i genomsnitt . Det är första gången som inflationen mätt enligt KPIF legat på eller nära nivån för inflationsmålet. över hela utvärderingsperioden –2017 har dock KPIF-inflationen i genomsnitt legat en bra bit under målet, men inom det nya variationsbandet 1–. KPIF blev den formella målvariabeln i inflationsmålet . var KPI den formella målvariabeln, även om länge har utformat penningpolitiken utifrån KPIF-inflationens utveckling. Av tabell 3 framgår att priserna enligt KPI steg med i genomsnitt , dvs. inte på inflationsmålet men ändå relativt nära. över hela utvärderingsperioden steg KPI-inflationen med i genomsnitt , vilket är under målet och under variationsbandet. Uppgången i inflationen beror till en del på stigande tjänstepriser, t.ex. höjda priser på utrikesresor. Under bägge åren har tjänsteprisernas bidrag till uppgången i KPIF-inflationen varit betydligt större än åren . En annan viktig faktor är stigande energipriser. –2015 bidrog energipriserna till att pressa ned inflationen, men har priserna på t.ex. bensin, diesel, eldningsolja och el tvärtom bidragit till att höja KPIF-inflationen. Den svaga kronan och dyrare import i kronor av t.ex. energi och livsmedel har också bidragit till uppgången. Tabell 3 Inflationen i Den svenska ekonomin fortsatte att utvecklas relativt starkt . Som framgår av tabell 4 steg BNP , vilket visserligen var lägre än tillväxttakten under både 2015 och 2016, men ändå i nivå med tillväxttakten i både och euroområdet. över hela utvärderingsperioden bidrog den expansiva penningpolitiken till att den svenska ekonomin växte med i genomsnitt , jämfört med t.ex. i och euroområdet. Tabell 4 Produktion och sysselsättning i (15–) Trots den något lägre tillväxten fortsatte situationen på arbetsmarknaden att förbättras. Antalet sysselsatta steg som andelen arbetslösa sjönk från 2017. över hela utvärderingsperioden har arbetslösheten sjunkit . Ett annat viktigt sammanfattande mått på aktivitetsnivån i ekonomin är resursutnyttjandet. Det finns inget entydigt mått på resursutnyttjandet, utan som framgår av diagram 3 använder olika mått och indikatorer för att bedöma nivån på utnyttjandet. Två av dessa indikatorer är det s.k. BNP-gapet och timgapet som mäter BNP:s och arbetade timmars avvikelser från en långsiktig trend. En tredje indikator är egen s.k. RU-indikator, som sammanfattar enkätinformation och arbetsmarknadsdata. Som framgår av diagram 3 visar alla tre måtten att resursutnyttjandet i ekonomin stigit och att utnyttjandet var högre än normalt (positiv siffra). I redogörelsen räknar med att resursutnyttjandet kommer att fortsätta att vara högre än normalt och att det är nödvändigt för att inflationen framöver ska ligga i linje med inflationsmålet. Hur bra var prognoser? Penningpolitiken påverkar inflationen och ekonomin med viss fördröjning. Utformningen av penningpolitiken baseras därför på prognoser över inflationens och ekonomins utveckling. har i tidigare analyser av utvecklingen från finanskrisen och framåt visat att banken har gjort relativt träffsäkra prognoser över realekonomiska variabler som t.ex. utvecklingen av BNP och arbetslösheten, medan bankens bedömningar av inflationen varit mindre träffsäkra jämfört med andra bedömares prognoser. förändrades den bilden något. Som framgår av diagram 4 var bedömningar av inflationsutvecklingen mer träffsäkra än flertalet andra prognosmakares bedömningar. Under större delen av 2016 låg bankens prognoser över KPIF-inflationen mycket nära det verkliga utfallet på , medan de flesta andra bedömare räknade med en lägre inflation . justerade banken ned sin prognos något till följd av bl.a. brexitomröstningen och förväntningar om en lägre internationell tillväxt och ett lägre internationellt inflationstryck. Diagram 4 Jämförelse mellan och andra bedömares KPIF-prognoser I takt med att inflationssiffrorna blev högre , vilket till en del berodde på att beräkningsmetoden för charterresor i KPIF hade ändrats, justerade banken upp sin prognos. Diagram 5 Jämförelse mellan och andra bedömares BNP-prognoser De flesta bedömares BNP-prognoser visade en svensk tillväxt på mellan . Av diagram 5 framgår att räknade med en något högre tillväxttakt 2017 än den tillväxt på som sedan blev det verkliga utfallet. Efter brexitomröstningen justerade , i likhet med flera andra bedömare, ned sina prognoser över både den internationella och den svenska tillväxten. steg aktiviteten i både euroområdet och den amerikanska ekonomin mer än förväntat, vilket bidrog till att både och andra bedömare successivt höjde sina BNP-prognoser . överskattade t.o.m. flertalet bedömare, inklusive , tillväxttakten . Som framgår av diagram 6 räknade med att reporäntan skulle ligga strax under noll, vilket var högre än marknadens förväntningar men ungefär i nivå med andra bedömares förväntningar. När den svenska och den internationella inflationen fortsatte att utvecklas svagt sänkte reporäntan ytterligare som man utökade köpen av obligationer för att få upp inflationen och motverka en eventuell förstärkning av kronan. Till följd av detta justerades även prognosen över reporäntan ned som bedömningarna om när den första räntehöjningen skulle komma flyttades längre fram i tiden. och räknade banken med att reporäntan skulle ligga på –0,, vilket också blev utfallet. Diagram 6 Jämförelse mellan och andra bedömares prognoser över reporäntan Externa bedömningar av penningpolitiken I Konjunkturläget konstaterade () att nu helt fokuserade på inflationen och inflationsmålet. KI konstaterade också att sänkt reporäntan med till –0,som banken beslutat att köpa statsobligationer för sammanlagt . KI bedömde att skulle sänka reporäntan med till följd av den fortsatt låga inflationen, de låga inflationsförväntningarna och riskerna för en starkare kronkurs. KI räknade med att inflationen skulle vara låg och börja stiga mer markant . Inflationsmålet förväntades nås först . I Konjunkturläget räknade KI med att skulle sänka reporäntan till –0,för att motverka en förstärkning av kronan och snabbare få upp inflationen. KI bedömde att reporäntan därefter skulle vara oförändrad fram till slutet av 2016. I Konjunkturläget konstaterade KI att sänkt reporäntan till –0,och att banken beslutat att köpa obligationer för sammanlagt . KI konstaterade att en starkare krona riskerade att dämpa uppgången i inflationen. KI menade dock att den risken borde minska framöver i takt med att den förbättrade tillväxten och det höga resursutnyttjandet bidrog till en högre inflationstakt. förväntades lämna reporäntan oförändrad fram till slutet av 2016. Inflationen bedömdes stiga mot inflationsmålet för att överstiga målet . I Konjunkturläget konstaterade KI att sänkte reporäntan till –0,till följd den överraskande låga inflationen och början av 2016 och oron för att trovärdigheten för inflationsmålet skulle minska ytterligare. KI konstaterade också att riksbankschefen och vice riksbankschefen fått mandat att intervenera på valutamarknaden för att förhindra att en alltför stark krona dämpade uppgången i inflationen. KI bedömde dock att behovet av en svag krona skulle minska framöver när det högre resursutnyttjandet i ekonomin skulle bidra till ökad inflation. KI bedömde också att skulle hålla reporäntan oförändrad på –0,. Då skulle KPIF-inflationen uppgå till för att nå som resursutnyttjandet i ekonomin skulle vara högt.