bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — Med anledning av motionsyrkandet om svenskt utträde ur EU kan utskottet konstatera att frågan om utträde inte är aktuell. Utskottet har uttryckt sin ståndpunkt, som i betänkande 2016/17:UU10, att bäst kan ta till vara nationella intressen och främja universella värden genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet. Utskottet understryker vikten av att regeringen arbetar för ökad öppenhet, insyn och delaktighet i EU-arbetet. och behöver ett välfungerande EU för att möta de stora utmaningar som regionen gemensamt behöver hantera. Utskottet ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i yttrande (2017/18:KU5y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2017/18:3194 yrkande 1 och motion 2017/18:4036 yrkandena 1–3 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som är föremål för en förenklad motionsberedning i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018, som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottet föreslår att skrivelse 2017/18:118 läggs till handlingarna. Den övergripande utvecklingen i EU, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 13 och 14 samt 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 20. har en positiv syn på EU-samarbetet och vill se ett globalt EU som tar ansvar och arbetar tillsammans för gränsöverskridande frågor, såsom frihandel, mänskliga rättigheter, demokrati, migration och säkerhet. Ett EU där transparens och öppenhet är närvarande och klåfingrighet långt borta. EU ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Inom unionen ska medlemsländerna inte tillåtas bryta mot grundläggande principer om rättsstaten och pressfrihet utan att drabbas av kraftfulla och kännbara sanktioner. Det handlar om legitimitet och trovärdighet för EU. Rättsstatens principer och mänskliga rättigheter ska inte kunna lagstiftas bort av populistiska regeringar. På samma sätt ska EU stå upp för demokrati, frihet och en liberal världsordning när hotar sina grannar. Det ska inte råda någon tvekan om att EU står upp för dessa länders rätt att välja sin egen väg. Här ska vara en tydlig och pådrivande röst inom EU. Det kan t.ex. handla om att skärpa sanktioner mot så länge som ockupationen av fortgår. vill att EU ska vara rustat för att kunna möta de gränsöverskridande hot och utmaningar som unionen står inför, även om det skulle innebära en breddning av de uppgifter som unionen har . bör driva på för att medlemsstaterna genomför EU-samarbetet i frågor där bättre samverkan är nödvändig. Dit hör bl.a. EU:s inre marknad, arbetet mot den organiserade och gränsöverskridande brottsligheten, terrorism, försvar och cyberhot, migrationsfrågan och arbetet för en bättre och mer effektiv miljö- och klimatpolitik. vill också att det ska vara möjligt för EU att utvecklas djupare på vissa områden utan att alla länder behöver vara med. har valt att stå utanför eurozonen som vi är med fullt ut i . Det är ett sätt att säkerställa att EU inte blir handlingsförlamat för att vissa länder säger nej till utveckling och reform, och det är ett sätt att ge medlemsländer och medborgare större möjligheter till flexibilitet. Grunden i EU-samarbetet, de fyra friheterna och den inre marknaden, är alltför viktiga för att det enda alternativet ska vara att lämna unionen om man är missnöjd med utvecklingen inom vissa politikområden. Men vill inte att det ska gå att förhandla bort redan ingångna avtal och fördrag eller grundläggande principer och gemensamma värderingar. Antalet områden med flexibilitet i samarbetet bör även begränsas. utträde ur EU, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 32. välkomnade beslutet om att låta det brittiska folket få avgöra sin egen framtid. Det brittiska folket ska inte straffas för sitt val genom sanktioner eller dylikt. Inför utträdet är det av stor vikt att de framtida relationerna mellan och inte försvagas på grund av sårade känslor i . utträde ur EU, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 32 samt 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkande 5. vill se ett nära samarbete mellan unionen och även efter deras utträde ur unionen, inte minst i säkerhetsfrågor. Brittisk delaktighet i europeisk säkerhet är viktigt även . Att lämnar betyder också att måste bygga nya strategiska partnerskap inom EU för att fortsätta göra sin röst hörd. vill därför inom ramen för EU förstärka och fördjupa det nordiska samarbetet. Vi kan dessutom behöva bilda olika allianser beroende på vilken fråga vi vill nå framgång i. , och inte minst ett mer handlingskraftigt och beslutsamt , bör bli en ännu viktigare partner för . utträde ur EU, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 32 samt 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkande 5. är och kommer att fortsätta vara en av och EU:s viktigaste handelspartner. Uppemot hundra tusen svenskar beräknas vara bosatta i landet. Det är helt centralt att brexitförhandlingarna resulterar i ett balanserat avtal som bäddar för fortsatt nära samarbete, minimerar handelshinder för varor och tjänster och slår vakt om rättigheterna för EU-medborgare i . Men krav bör också ställas, och kan inte vara en del av den inre marknaden såvida landet inte accepterar fri rörlighet för personer. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12–15 och 17. 2017 har börjat med ett skifte i den världsordning vi levt med sedan , då den nya administrationen i har signalerat en annan syn på sin roll i världen och på relationen med EU och . Men redan beslut att lämna EU har skakat om vår utrikes- och säkerhetspolitiska struktur. På olika sätt och av olika skäl får både Trump-administrationen och brexitbeslutet svårförutsägbara konsekvenser för , inte minst säkerhetspolitiskt. Vårt ankare, vår viktigaste utrikespolitiska arena och det som ska vara garanten för frihet och säkerhet är EU, men dess överlevnad kan inte tas för given. EU lider av trovärdighetsproblem, svagt ledarskap, och arbetet präglas av interna kriser alltsedan finanskrisen . Därtill utmanas EU:s existens och värdegrund både inifrån och utifrån: inifrån av antieuropeiska krafter på höger- och vänsterflankerna, utifrån från öst av Kremls destabiliseringsförsök men också från väst, av en amerikansk administration som öppet ifrågasätter värdet av ett enat EU och ser brexitbeslutet som en modell för andra länder i . Globaliseringen knyter samman det som är nära med det som är avlägset, och förändringarna går allt fortare. Vi ska ha förmågan att kunna förebygga och hantera de kriser vi ställs inför men vi ska även samverka tillsammans med andra. Det kräver att vi för en aktiv utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen som styr den säkerhetspolitiska agendan. Den ska syfta till att skydda det svenska territoriet och värna det öppna samhället byggt på grundläggande värderingar som demokrati, frihet, jämställdhet och respekten för mänskliga rättigheter. Och det sker som vi stöder länder och människor där dessa värden är ifrågasatta. Utgångspunkten i de moderata idéerna om individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är central. Detta är idéer som ifrågasätts av auktoritära regimer och våldsbejakande organisationer. Vi ser allvarliga humanitära kriser till följd av konflikter i omvärlden. Antalet flyktingar, asylsökande och internflyktingar globalt överstiger 65 miljoner personer. En kris som innebär ett enormt och utbrett mänskligt lidande. Sammantaget påverkar detta utrikespolitik men också inrikespolitiken. Vi måste slå vakt om gemensamma värderingar som demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. För att möta framtidens utmaningar är därför ett starkare samarbete inom EU med ökat fokus på ekonomisk konkurrenskraft, en gemensam röst inom utrikespolitiken samt ett djupare transatlantiskt samarbete det viktigaste för oss. politik handlar om frihet och individens rättigheter såväl i de små som i de stora sammanhangen. För oss är det självklart att svensk utrikespolitik ska vara en tydlig röst för frihet och mänskliga rättigheter runtom i världen. Vårt engagemang för frigörelsekampen i Öst- och är något som vi känner särskild stolthet över. Vi ska driva denna frihetsagenda vidare genom att vara en stark kraft för och stödja en demokratisk utveckling när och där den befinner sig på tillbakagång. I allt högre grad blir våra samhällen beroende av flöden av varor, information, kapital, tjänster och människor som utgör globaliseringens kärna. Länder och människor knyts närmare varandra genom ökad handel och informations- och teknologiutbyte. Vi lever i en sammanlänkad värld med stora möjligheter men också beroenden och sårbarhet som följd. Vi måste trygga dessa flöden genom internationellt samarbete och en stark global infrastruktur. Men vi måste också förbereda oss för att händelser bortom kommer att ha större säkerhetspolitisk återverkan i vår egen del av världen. Vi ska stödja frihetslängtande människors kamp mot förtryck var än i världen de befinner sig. Det fria ordet måste värnas, såväl inom som utanför de nya medierna och vi ska stå upp mot diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning m.m. Vi måste också arbeta för att fler människor kan ta del av friheten genom att med kraft bekämpa fattigdom och miljöproblem i världen. Kraftigt förorenad luft, brist på rent vatten och avsaknaden av grundläggande sjukvård inskränker också människors frihet och möjligheter till ett bra liv. är det alltmer uppenbart att ekonomisk utveckling och politiskt inflytande går hand i hand. En tydlig svensk utrikespolitik bygger alltid på att vi tar ansvar för ekonomi, samhällsutveckling och miljö. Den tydligaste omställningen i världen är den snabba ekonomiska och politiska maktförskjutningen från och till och då i synnerhet och . De länder som tar allt större plats på den internationella arenan måste visa att de också tar ansvar för de gemensamma globala utmaningar som världen står inför. De måste därför lägga större kraft på att främja frihet, internationell fred och säkerhet, frihandel, fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. är ett öppet land med ett långtgående internationellt engagemang och ett stort beroende av vår omvärld. Vår utrikespolitik ska vara värdebaserad. Vi ska medverka till frihet, fred och försoning såväl i vår egen som i andra delar av världen. Det kräver internationellt inflytande, vilket bygger på kompetens, ansvarstagande, en idé- och politikutveckling i takt med omvärldens förändringar samt en effektiv och resursstark utrikesförvaltning. Politisk dialog och handel ger effektivare påverkansmöjligheter än isolering och bojkotter. I många fall är det just de länder som vi har minst samsyn med som vi har störst behov av att påverka för att kunna göra verklig skillnad. Demokratin, folkrätten och de mänskliga fri- och rättigheterna utgör hörnstenarna i vår utrikespolitik. Dessa förvaltas bäst genom kraftfulla internationella institutioner och en stark internationell rättsordning. Genom att främja dessa värden försvarar vi också säkerhet, välstånd och intressen i den internationella politiken. Ytterst är utrikespolitikens uppgift att värna säkerhet, frihet och självständighet. Det uppnås genom diplomatins dagliga arbete med t.ex. förhandlingar, koalitionsbyggande, konfliktlösning och konfliktförebyggande. Även de dyraste insatser i förebyggande syfte är billigare än konflikt eller krig. Politiken ska främja och försvara politiska, ekonomiska och samhälleliga intressen på den internationella arenan. Utrikespolitiken omfattar också exportfrämjande: att hjälpa svenska företag in och fram på utländska marknader, till gagn för ekonomi, innovationskraft och sysselsättning. Svensk utrikespolitik präglas av ett mått av altruism, dvs. att det som är bra för världen är bra för . Det behövs istället en utrikespolitik med en tydligare koppling till och prioritering av svenska intressen. Vi behöver en strategisk prioritering för vilka länder, organisationer och företrädare utrikesförvaltningen bör arbeta långsiktigt med för att vi ska uppnå våra mål. Svensk utrikespolitik ska ha ett tydligare fokus på sådant som gynnar säkerhet, fred, demokrati och frihet i vårt närområde, sammanhållning, handel och ekonomi. Vidare måste det normativa regelverk som den internationella ordningen vilat på , och som utmanas, försvaras och om möjligt stärkas. ska vara solidariskt med våra politiskt allierade, och vi ska värna för den normativa, regelbaserade världsordning som med möda byggts , och som utgör vår yttersta försvarslinje. Vi ska värna ett EU som håller samman, fortsätta verka för ett fritt, demokratiskt, fredligt och enat , och fokusera på östliga partnerskapet och . Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12–15 och 17 samt 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 4. ser med oro på att vill driva EU till en alltmer sammanvävd militär organisation. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser det vara tveksamt om denna förändring i svensk utrikespolitik är förankrad hos det svenska folket. Därför menar att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland, samt motverka en inriktning som går mot en sammanvävd militär organisation. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Utöver detta menar att det är ett oundgängligt behov för det svenska försvarets framtida utveckling att ha tillgång till en tekniskt välutvecklad försvarsindustri med bred kompetens. En svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör använda undantagsregeln i artikel 346 i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri. Regeringen bör därför upprätthålla en linje som håller fast vid möjligheten att kunna ta sådana hänsyn om ett medlemslands säkerhetsintressen står på spel. Detta är nödvändigt om vi vill att försörjningstryggheten ska genomsyra försvarsmaterielförsörjningen av vår försvarsmakt. Resolution 65/276 ger EU:s institutioner rätt att föra unionens talan i FN, i stället för representanter för EU:s ordförandeland, och även långtgående rätt för EU:s institutioner att agera som en medlemsstat, fast EU inte är en medlemsstat. ser det som ett steg mot ett federalistiskt EU som har som slutgiltigt mål att ersätta medlemsstaternas representation i FN. är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att fallet blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. Den förhastade och dåligt planerade utvidgningen av EU har haft kännbara negativa konsekvenser för svenska folket, såsom omfattande social turism, urholkning av den svenska arbetsrätten och lönedumpning. Utvidgningen har orsakat enorma kostnader för genom ett ökande behov av strukturfondsstöd till de nya medlemmarna. Då unionen utvidgas som processen mot integration och överstatlighet fortsätter påverkas de välskötta länderna oundvikligen av de nya medlemsländernas problem i form av dåligt skötta ekonomier, fattigdom, korruption och organiserad brottslighet. ser med oro på att unionen inom en inte alltför avlägsen framtid kan ta in länder som har ouppklarade, allvarliga konflikter med medlemsländer och andra kandidatländer relaterade till gränser, handel, namn och etnisk tillhörighet. De nya potentiella medlems- och kandidatländerna riskerar även att ytterligare urholka EU:s gränsskydd då handel med identitetshandlingar och korruption inom poliskårerna är regel snarare än undantag. Om en utvidgningsprocess ska leda till en positiv utveckling i potentiella medlemsstater måste också EU bli mycket tydligare i sina krav och mer konsekvent i utvidgningens konditionalitet, dvs. att länder uppfyller sina åtaganden innan eftergifter görs från EU:s sida. anser därför att regeringen bör använda sitt veto för att stoppa inledande av anslutningsförhandlingar till dess att kandidatlandet i fråga har löst alla sina inre konflikter, landet i fråga har uppnått en BNP som inte väsentligt understiger EU:s genomsnitt samt kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Det ska också ställas krav på att ett kandidatland är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Dessa krav bör även gälla viseringsfrihet. Innan ett nytt kandidatland godkänns måste Köpenhamnskriterierna i realiteten vara uppfyllda och inte bara vara en papperskonstruktion. ser extra allvarligt på att förhandlingarna med går vidare genom öppnandet av nya förhandlingskapitel, trots att landet har genomgått ett destabiliserande försök till militärkupp som åtföljts av repression från regeringen. är ett land som avviker mycket kraftigt från när det gäller offentlig förvaltning, demokratisk tradition och tillämpning av rättsstatens principer. Mot bakgrund av hur den turkiska regeringen i närtid agerat mot demonstranter, press, den kurdiska minoriteten och sina grannländer är det tydligt att kommissionen sänkt kraven som ställs på kandidatländer och väljer att bortse från deras uppenbara brister. Även om EU säger sig ställa samma krav på som på andra ser det som högst osannolikt att detta kommer att bli något annat än tomma löften. Mot bakgrund av detta vill uppmana regeringen att verka för att stoppa alla steg mot ett turkiskt medlemskap. kan inte ställa sig bakom att den utrikespolitiska kompetensen helt ska förflyttas från nationell nivå till EU:s utrikestjänst. Vi kan instämma i mervärdet i en gemensam EU-linje i viktiga frågor så länge det görs med konsensus och varje medlemsstat också i fortsättningen har en frihet att föra sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen. Vi ser däremot inte behovet av en särskild utrikestjänst och utrikesrepresentant för EU. Med hänvisning till detta är det vår uppfattning att Europeiska utrikestjänsten bör avvecklas. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har medfört vissa fördelar. Det är dock värt att komma ihåg att möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer är ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat. Enligt vår mening bör vi se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt ska värnas och där regeringen ska motverka att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det direktiv som formaliserar det konsulära samarbetet. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12–15 och 17. Motståndet mot att utvidga EU är stort på flera håll i . fungerar möjligheten att bli EU-medlem som ett positivt incitament för flera östeuropeiska länder att genomföra demokratiska och marknadsekonomiska reformer. ska kunna få status som kandidatland, och länderna på västra bör kunna bli medlemmar när de uppfyller högt ställda krav som kombineras med fortsatt granskning av rättsstat och respekt för mänskliga rättigheter. Mot bakgrund av den auktoritära utvecklingen i bör medlemskapsförhandlingarna helt avbrytas med . Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 9, 12–15 och 17. ser positivt på EU:s globala strategi som antogs 2016 och som är det strategiska ramverket för EU:s externa agerande. Strategin bygger på insikten att inget europeiskt land är starkt nog att på egen hand möta de säkerhetspolitiska utmaningar vi står inför. anser att det i grunden är positivt att EU stärker sitt engagemang på försvarspolitikens område. Inför alltmer aggressiva uppträdande och en allmänt växande säkerhetspolitisk osäkerhet i vår värld är det nödvändigt att tillvarata Europasamarbetets möjligheter när det gäller exempelvis militär forskning och utveckling av kostsam försvarsmateriel. Mer kan också göras för att effektivisera lednings- och samordningssystem för EU-gemensamma försvarsinsatser. Däremot ser vi inte fördelarna med att unionen utvecklar egna militära kapaciteter. För att kunna se effekterna av EU:s globala strategi vill se kontinuerliga utvärderingar och avstämningar av strategin, i syfte att se om den uppfyller ändamålen. EU:s handels- och utvecklingspolitik, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 18–21 och 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 28. Vi sverigedemokrater är positiva till handel och anser att , såväl inom EU som i internationella forum såsom (), ska verka för en öppen och fri handel. Handelsavtalen ska följa WTO:s standard.