bet · H501TU15 · 2018-05-24 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon. Utskottet anser att införandet av denna angelägna transportlösning därigenom kan underlättas och påskyndas. Därmed bifaller utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Vidare föreslår utskottet att avslår övriga motionsyrkanden om andra väg- och fordonsrelaterade frågor, bl.a. långa och tunga fordon, A-traktorer samt motorhobbyn och historiska fordon, främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 11 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Långa och tunga lastbilar Främjande av vissa fordonstyper Motorhobbyn och historiska fordon 1.Självkörande fordon, punkt 2 (S, MP, V) 2.Långa och tunga lastbilar, punkt 3 (M, C) 3.Långa och tunga lastbilar, punkt 3 (L, KD) 4.Långa och tunga lastbilar, punkt 3 (V) 5.A-traktorer, punkt 4 (SD) 6.Främjande av vissa fordonstyper, punkt 5 (SD) 7.Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 6 (M) 8.Övergivna fordon, punkt 8 (M, C, L, KD) 9.Några registreringsfrågor, punkt 9 (C) 10.Obesiktigade fordon, punkt 10 (C) 11.Enskilda vägar, punkt 11 (M, C, L, KD) Vägskyltning, punkt 14 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:694 av och (båda S). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12, 2017/18:1251 av (M) och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2017/18:1250 av (M), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3110 av (M). Reservation 1 (S, MP, V) Långa och tunga lastbilar 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:1285 av (M), 2017/18:2614 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 20.1 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 42. Reservation 2 (M, C) Reservation 3 (L, KD) Reservation 4 (V) 2017/18:266 av (C), 2017/18:726 av m.fl. (S), 2017/18:1586 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2157 av (S), 2017/18:2319 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3669 av (M) yrkande 3. Reservation 5 (SD) Främjande av vissa fordonstyper 2017/18:1204 av (C), 2017/18:1586 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3665 av (M). Reservation 6 (SD) Motorhobbyn och historiska fordon 2017/18:86 av (SD), 2017/18:3506 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3526 av (SD) yrkande 4 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 7 (M) 2017/18:108 av (SD) och 2017/18:1284 av (M). 2017/18:624 av (S), 2017/18:1017 av (M), 2017/18:2186 av m.fl. (S), 2017/18:2724 av (M) och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 16. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2017/18:390 av (M), 2017/18:392 av (M), 2017/18:1648 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3474 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 9 (C) 2017/18:3474 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. Reservation 10 (C) 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:3484 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2017/18:393 av (M). 2017/18:510 av (M), 2017/18:661 av (M) och 2017/18:2865 av (C). 2017/18:2703 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ett femtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Förslagen behandlar en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade frågor som bl.a. självkörande fordon, långa och tunga lastbilar, A-traktorer, motorhobbyn och historiska fordon m.m. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. kommer utskottet även att få information av om arbetet med att upplåta vägnätet för den nya bärighetsklassen BK4 och om arbetet med ett förändrat väghållaransvar av det allmänna vägnätet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om konkurrensen på fordons-besiktningsmarknaden. Utskottet pekar bl.a. på att Transport-styrelsen i sin senaste redovisning av marknadsutvecklingen inte ser något behov av att göra ändringar i det underliggande regelverket. Efter är fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Det innebär att inte längre har ett monopol inom området och att fler företag kan utföra besiktningar på personbilar, lastbilar, maskiner och andra fordon. Omregleringen är en anpassning till den svenska huvudregeln att provning och kontroll ska utföras av oberoende och självständiga organ i konkurrens. Beslutet om omreglering väntades leda till • fler och växande företag • nya produkter och tjänster som ger ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt (prop. 2009/10:32). I fordonsförordningen finns ett bemyndigande för Transportstyrelsen att meddela föreskrifter om sådana saker som fordons beskaffenhet och utrustning, omfattningen av fordonskontrollen, den tekniska kompetensen och utrustningen samt kvalitetssäkringen hos besiktningsorgan och provnings-organ enligt fordonslagen (2002:574) samt utbildning och kompetens hos besiktningstekniker. Transportstyrelsen har också utnyttjat sitt bemyndigande och meddelat föreskrifter om bl.a. kontrollbesiktning, teknisk kontroll-utrustning hos besiktningsorgan, registreringsbesiktning, mopedbesiktning och lämplighetsbesiktning, utbildning och kompetens för certifiering av besiktningstekniker osv. och (båda S) yrkar i motion 2017/18:694 på fordonsägarnas rätt till till rimligt pris. Motionärerna påminner om att fordonsbesiktningen i är konkurrensutsatt . Det innebär att även andra företag än AB kan utföra kontrollbesiktningar av personbilar, lastbilar, maskiner och andra fordon. Vid avregleringen lyftes flera fördelar fram med avregleringen av fordonsbesiktningen, t.ex. att den fria konkurrensen skulle gynna konsumenterna genom lägre priser. Men resultatet blev någonting helt annat framhåller motionärerna och pekar på att priserna för att besiktiga bilen, enligt färsk statistik från Transportstyrelsen, har stigit efter avregleringen fram till . Därför anser motionärerna att regeringen noggrant bör se över konkurrensen på marknaden och utvärdera effekterna av konkurrensutsättningen i fråga om fordonsbesiktning. upphörde det statliga monopolet att bedriva besiktnings-verksamhet för fordon i . ansåg den tidigare regeringen att det med hänsyn till trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet var nödvändigt att övervaka den fria och omreglerade besiktningsmarknaden. Transportstyrelsen fick därför i uppgift att utföra tillsyn i form av stickprov och kontrollera besiktningsföretagen samt bevaka den omreglerade marknaden utifrån ovanstående kriterier och fordonslagens (2002:574) bestämmelser. Utskottet vill påminna om att både fordonslagen och fordonsförordningen (2009:211) innehåller bestämmelser om kontroll av bl.a. fordon, fordonslast, färdskrivare, taxameter och den verksamhet som bedrivs av de besiktningsorgan som finns på fordonsområdet. I lagen föreskrivs bl.a. att dessa besiktningsorgan ska vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). För att kunna ackrediteras som besiktningsorgan måste ett företag utöver tekniska krav också uppfylla vissa krav av annan karaktär, t.ex. krav på oberoende och allmänt gott anseende. För att tydliggöra Transportstyrelsens roll och arbetsmetoder för branschens aktörer vill utskottet uppmärksamma det inriktningsdokument som har utarbetats av myndigheten. Dokumentet tjänar som vägledning för Transportstyrelsens arbete med stickprov och marknadsövervakning inom fordonsbesiktningsområdet. Detta dokument uppdateras också när det finns skäl för det. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att en utredning borde tillsättas för att granska hur utförsäljningen av AB besiktningsstationer har påverkat priser och tillgängligheten på besiktningsmarknaden (bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). Vidare framhölls att ingen ytterligare avyttring av besiktningsstationer skulle ske innan utredningen var klar. Med anledning av tillkännagivande informerade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) att man hade gett Transportstyrelsen i uppdrag att redovisa en nulägesanalys av tillgängligheten till fordonsbesiktning i hela landet, inte minst i glesbygdsområdena. Dessutom skulle myndigheten undersöka möjligheten att besiktiga tunga fordon samt redogöra för om tillgängligheten hade förändrats efter omregleringen av fordonsbesiktningen 2010. Uppdraget redovisades för () . I Transportstyrelsens redovisning av fordonsbesiktningsmarknaden (dnr TSV 2015:2298) gjorde myndigheten bedömningen att marknaden befinner sig i ett uppbyggnadsskede vad gäller både antalet besiktnings-stationer och antalet besiktningstekniker. Vidare noterade myndigheten bl.a. följande: • Marknadskoncentrationen har minskat totalt sett på besiktnings-marknaden på grund av ökad konkurrens mellan företagen. • Besiktningsföretagen håller en jämförbar kvalitet i fråga om hur de utför kontroller och olika kontrollmoment (alla besiktningstekniker genomför dock inte alla föreskrivna kontroller på alla fordon), • Snittpriserna har stigit mer än konsumentprisindex (KPI). • Den geografiska tillgängligheten har ökat , och antalet besiktningsstationer för lätta fordon har ökat med . Den farhåga som fanns inför omregleringen om färre besiktnings-stationer i glesbygd har inte besannats. • Antalet morgonöppna stationer har minskat och antalet kvällsöppna stationer har ökat; skillnaderna är dock små men antalet lördagsöppna stationer fortsätter att minska. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att tillgängligheten hade ökat i hela landet även om ökningen varit större i de mer tätbefolkade delarna, vilket utskottet också har välkomnat. Ökningen har även varit större för lätta fordon än för tunga fordon. Enligt Transportstyrelsens bedömning fanns det således inte någon grund för oro vad gäller tillgängligheten till fordonsbesiktning i landet. Med detta ansåg regeringen att det aktuella tillkännagivandet var färdigbehandlat. I Transportstyrelsens senaste redovisning av fordonsbesiktnings-marknaden (dnr TSV 2016:2344) klargjorde myndigheten att man utöver det ordinarie tillsyns- och marknadsövervakningsuppdraget i större utsträckning kommer att fokusera på fordonsägarnas upplevelse av omregleringen . Utskottet ser positivt på detta. I rapporten angav myndigheten vidare att man planerade att genomföra en ny konsumentundersökning senare . genomförde Transportstyrelsen en undersökning för att ta reda på hur fordonsägarna upplevde den monopoliserade besiktningsverksamheten. Undersökningen var tänkt som en nollmätning för att kunna mäta kundnöjdheten på den omreglerade fordonsbesiktningsmarknaden. Genom att utföra en ny konsumentundersökning och sedan jämföra resultatet hoppades Transportstyrelsen få en djupare kunskap om hur omregleringen har upplevts av marknadens viktigaste intressent, fordonsägaren. Transportstyrelsen skulle enligt rapporten även arbeta med att vidareutveckla sin tillsynsdatabas för att kunna genomföra fördjupade analyser. Utskottet välkomnar detta. I rapporten konstaterar att snittpriserna på besiktningstjänster stigit mer än konsumentprisindex . Myndigheten framhåller att farhågan om sämre tillgänglighet i glesbygd i form av färre stationer inte har besannats. Vidare pekar Transportstyrelsen på att ett förändrat bemyndigande utöver stickprovs-kontroller och rapportering till den ackrediterande myndigheten, Swedac, skulle kunna förbättra myndighetens förutsättningar att följa marknaden. Myndighetens avslutande rekommendation i rapporten är att marknaden ska få vidareutvecklas, och man ser inte något behov av att i närtid göra ändringar i det underliggande regelverket. Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslaget och avstyrker därför motion 2017/18:694 (S). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon, och bifaller därmed helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet anser att arbetet med att införa denna angelägna transportlösning kommer att kunna underlättas och påskyndas med en utvecklad strategi. Övriga motionsförslag om införandet av självkörande fordon avslås. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2017/18:1250 uppmärksammar (M) den snabba utvecklingen inom fordonsindustrin och arbetet med att ta fram transportlösningar för morgondagens samhälle. Det handlar bl.a. om att minska bränsleförbrukningen och utsläppen samt att förbättra trafiksäkerheten med hjälp av olika aktiva och passiva säkerhetssystem, men motionären lyfter även fram arbetet med autonoma fordon. Motionären pekar på utmaningarna som den nya tekniken för med sig. Exempelvis kommer de nya transportlösningarna att utnyttjas parallellt med äldre lösningar . En annan stor utmaning är att gå från att utveckla enstaka projekt till fungerande helhetslösningar för en stadsdel eller en stad. Motionären anser mot denna bakgrund att man bör överväga möjligheterna att genomföra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer. Även i motion 2017/18:1251 uppmärksammar (M) den snabba teknikutvecklingen på fordonsområdet. Motionären framhåller att det till ganska var förbjudet att över huvud taget använda självkörande fordon i vanlig trafik, men att det nu har blivit möjligt att genomföra försöksverksamhet. Dock kvarstår frågan om hur användningen av självstyrande och självkörande fordon ska regleras när utvecklingen går från försöks- och forskningsverksamhet till kommersiella produkter på marknaden. Lyckas man inte lösa detta finns det bl.a. en risk för att utvecklingen av denna typ av fordon förläggs till andra länder. Motionären anser att det är bättre om deltar genom att ta vara på alla nya möjligheter som öppnas och yrkar mot denna bakgrund på att regeringen skyndsamt bör låta utreda hur lagstiftningen på området bör utformas för att underlätta användningen av autonoma fordon i vanlig trafik. m.fl. (M) uppmärksammar i motion 2017/18:2255 yrkande 6 digitaliseringens effekter på befolkningens resandemönster. En konsekvens av utvecklingen är att behovet av att äga en egen bil kommer att minska när en självkörande bil finns bara en knapptryckning bort. Tekniken för självkörande bilar finns , men lagstiftningen släpar efter anser motionärerna och pekar på att en statlig utredare har föreslagit fler möjligheter för testverksamhet. Motionärerna vill därför att regeringen underlättar för fler försök med självkörande fordon i trafik för att inte minst ska kunna ligga i framkant när det gäller att testa ny teknik och anpassa infrastrukturen för morgondagens bilism. (M) yrkar i motion 2017/18:3110 på att man ska se över möjligheten att prioritera landsbygden vid införande av självkörande fordon. Motionären anser att tekniken i princip är färdigutvecklad och att det är möjligt att utnyttja den i praktiken. Motionären ansluter sig till uppfattning om att landsbygdens vägnät erbjuder bättre möjligheter för att utveckla denna teknik och pekar t.ex. på lastbilstrafiken som är avgörande för många företag på landsbygden, inte minst i skogslänen. Självkörande lastbilar som trafikerar vägarna är därför något som skulle kunna utveckla landsbygden och göra avstånden kortare, anser motionären. I kommittémotion 2017/18:3758 efterlyser m.fl. (C) i yrkande 33 åtgärder för att främja autonomi, teknikutveckling och förbättrade mobilitetstjänster inom transportsystemet. Motionärerna betonar i sammanhanget att teknikutvecklingen ofta får stor effekt på transportsystemet och att politiken därför måste ta hänsyn till ny teknik och anpassa lagstiftningen därefter. Motionärerna anser också att utvecklingen med autonoma fordon och en ökad digitalisering och implementeringen av 5G kan få stora konsekvenser för hela transportsystemet och lyfter fram den pågående testverksamheten med självkörande fordon i som exempel. Utvecklingen på området visar att har en stor potential men att det också finns exempel på tröghet från myndigheternas sida när det gäller att tillåta testverksamhet. Motionärerna anser att det är viktigt att lagstiftningen inte förhindrar teknikutvecklingen utan underlättar brukande av ny teknik så länge den uppfyller nödvändiga säkerhetskrav och att funktionalitet bör gå före krav på specifik utrustning. m.fl. (KD) efterlyser i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 5 en utvecklad strategi för självkörande bilar. Motionärerna pekar på de fördelar som självkörande bilar innebär i form av ökad trafiksäkerhet och smidigare arbetspendling för den som är beroende av bil, men även på att godstransportsektorn skulle gynnas av fler självkörande fordon. De försök som görs i behöver utökas, och åtgärder måste vidtas för att lösa de utmaningar som den nya tekniken innebär. Därför är det nödvändigt med en heltäckande strategi, anser motionärerna. I kommittémotion 2017/18:3894 framhåller m.fl. (M, C, L, KD) att utvecklingen av autonoma fordon kan få en genomgripande effekt på hela vägtrafiksystemet. Motionärerna påpekar att teknikutvecklingen ofta påverkar transportsystemet och att det är viktigt att beslutsfattarna tar hänsyn till ny teknik och att lagstiftningen är uppdaterad. För självkörande fordon finns det en rad oklarheter vad gäller de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna. För att säkerställa att även fortsättningsvis ligger i framkant på området uppmanar motionärerna i yrkande 12 regeringen att ta fram en strategi för självkörande fordon under innevarande mandatperiod. Utskottet påminner inledningsvis om att frågan om autonoma eller självkörande fordon i trafiken har behandlats i en rad utredningar av olika myndigheter. Utskottet vill här särskilt uppmärksamma några av de slutsatser som Utredningen om självkörande fordon på väg lade fram i sitt slutbetänkande Vägen till självkörande fordon (SOU 2018:16). Utredningen pekar på behovet av en del ändringar i det juridiska regelverket för att underlätta en marknadsintroduktion av automatiserade fordon. Det handlar bl.a. om att anpassa reglerna i trafikförordningen, vägmärkesförordningen och kameraövervakningslagen för automatiserad körning. Vidare föreslår utredningen fortsatta analyser och att man uppmuntrar de försök och demonstrationsprojekt som behövs för att underlätta för självkörande fordon i trafiken. Utredningen pekar också på att det kommer att bli nödvändigt med en ökad grad av samverkan mellan inblandade aktörer för att ta fram helhetslösningar för godstransporter och persontrafik i städer och på landsbygden som kan bidra till angelägna transport- och samhällsmål. I en rapport (Framtidsscenarier för självkörande fordon på väg, VTI Notat 18-2017) som () har sammanställt behandlas de mer långsiktiga konsekvenserna av autonoma fordon i trafikmiljön. Utredarna pekar på att de långsiktiga samhällsnyttorna med självkörande fordon inte i första hand påverkas av teknologiska framsteg utan i huvudsak av den funktion de självkörande fordonen får i samhället, dvs. vilka effekter de får på trafiksystemet och samhällsplaneringen i stort. Det är därför viktigt att tidigt uppskatta möjliga framtidsscenarier för självkörande fordon, anser VTI. Utifrån dessa scenarier kan man sedan föra en diskussion kring hur regler och styrmedel bör användas för att största möjliga samhällsnytta ska uppnås. För att uppnå den största minskningen av antalet fordonskilometer till 2030 krävs enligt för persontransporter att man inom ramen för en delningsekonomi tar ett helhetsgrepp kring transport- och samhällsplaneringen utifrån en ambitiös och proaktiv politik. för godstransporter gör en mer försiktig bedömning och tror på ett begränsat genomslag för självkörande fordon inom godstransporter till 2030 och ett något större genomslag till 2050. Dock ser expertgruppen för godstransporter att det finns drivkrafter när det gäller kostnadseffektivitet som gör att introduktionen av självkörande fordon kan påbörjas tidigare i fråga om godstransporter än för persontransporter. Utskottet noterar att expertgruppen för godstransporter gör bedömningen att det kommer att vara lättare att ställa om långväga transporter till självkörande än transporter inom citylogistik, då citylogistiken sker i en komplex stadsmiljö med många lastnings- och lossningspunkter. I andra framtidsscenarier som VTI redogör för släpar politiken efter vilket medför en stor risk för att biltrafikträngseln ökar och att landsbygden, småstäderna och ytterförorterna halkar efter, och inte får någon större del av nyttorna med självkörande fordon, en utveckling som enligt utskottets mening inte är önskvärd. Enligt utskottet kommer utvecklingen med självkörande fordon att få genomgripande konsekvenser för hela vägtrafiksystemet. Det är därför viktigt att den övergripande politiken tar hänsyn till teknikutvecklingen när ny lagstiftning tas fram. Detta gäller inte minst på transportpolitikens område där tekniska framsteg ofta får stor påverkan eftersom utvecklingen för med sig såväl möjligheter som utmaningar i planeringen av transportinfrastrukturen. Utskottet vill därför uppmärksamma att det finns en rad frågor om bl.a. de juridiska och trafiksäkerhetsmässiga aspekterna av självkörande fordon som måste lösas. Det finns också exempel på tröghet när det gäller att få myndighetsgodkännanden för olika former av testverksamheter. Den pågående testverksamheten med självkörande fordon i visar emellertid på att ligger i framkant av teknikutvecklingen. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram projektet me där ett hundratal familjer kommer att få möjlighet att i vardagslivet testa och använda självkörande bilar. Utskottet vill även framhålla att godstransportsektorn skulle gynnas av fler självkörande fordon, och håller det inte för osannolikt att fler godstransporter skulle kunna automatiseras i en inte alltför avlägsen framtid. En annan viktig fråga är hur användningen av självstyrande och självkörande fordon ska regleras när utvecklingen går från försöks- och forskningsverksamhet till kommersiella produkter på marknaden. Finns det ingen ändamålsenlig reglering är risken att utvecklingen av dessa moderna fordon i stället förläggs till andra länder. Detta innebär också att nya lösningar och standarder kommer att utvecklas som måste anpassa sig till i efterhand. Med hänsyn till de utmaningar som beskrivs ovan och för att säkerställa att även fortsättningsvis ska kunna hävda sig på området efterlyser utskottet en strategi för självkörande fordon. Med en utvecklad strategi kommer arbetet med att införa denna angelägna transportlösning att kunna underlättas och påskyndas. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att den skyndsamt bör ta fram en strategi för självkörande fordon. Därmed tillstyrker utskottet helt eller delvis motionerna 2017/18:1251 (M), 2017/18:3758 (C) yrkande 33, 2017/18:3766 (KD) yrkande 5 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 12 samt avstyrker motionerna 2017/18:1250 (M), 2017/18:2255 (M) yrkande 6 och 2017/18:3110 (M). Långa och tunga lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om långa och tunga lastbilar. Utskottet konstaterar att förbereder för att öppna upp vägnätet för tyngre lastbilar och att försöksverksamhet med längre fordonsekipage redan pågår i . Utskottet hänvisar också till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 2 (M, C), 3 (L, KD) och 4 (V). fick Transportstyrelsen och i uppdrag av regeringen att senast till förbereda för att fordonståg med en bruttovikt på upp till ska kunna trafikera delar av det allmänna vägnätet.