bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Regeringen tillsatte 2015 en särskild utredare i egenskap av nationell samordnare som ska stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa och även verka för att arbetet samordnas på nationell nivå (dir. 2015:138). Samordnarens arbete omfattar såväl vuxna som barn (se vidare på s. 93–94 i betänkandet). Medel för att möta den psykiska ohälsan bland barn och unga inledde regeringen en fyraårig satsning om för att möta den ökande ohälsan bland barn och unga vuxna t.o.m. . Ökningen kvarstod –2018 och kommer att avslutas (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Medlen används dels för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete, dels för att stimulera nya initiativ. I vårändringsbudgeten tillfördes för att förstärka barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri för barn och unga i primärvården i landstingen och regionerna (prop. 2016/17:99, bet. 2016/17:FiU21, rskr. 2016/17:350). I budgetpropositionen föreslog regeringen att denna satsning skulle fortsätta med 2018–2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa beslutades om en ny överenskommelse för insatser inom området för psykisk hälsa (S2017/07520/FS). Överenskommelsen fokuserar på såväl vuxna som barn och unga. I överenskommelsen beslutades bl.a. att fördelas till landstingen och regionerna för att stimulera och rusta initiativ för barn och unga med psykisk ohälsa. Medlen ska bidra till en ökad tillgänglighet och förstärkning av stöd och behandling för barn och unga. Satsningen är bl.a. riktad till barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens vård för psykisk ohälsa. Av överenskommelsen framgår att förutsättningarna och organisationen är olika i landet, och därför ges de lokala behoven stort utrymme vid prioriteringen av vad som ska göras, men resultatet för barn och unga vad gäller tillgänglighet till start och genomförande av insatser kommer att följas extra noga genom SKL:s Väntetidsdatabas. Målsättningen för tillgängligheten är fortfarande till första besök och till fördjupad utredning eller behandling i specialistverksamhet för barn och unga med psykisk ohälsa. Andelen genomförda första bedömningar och påbörjade fördjupade utredningar och behandlingar inom tidsgränsen (30 + ) inom barn- och ungdomspsykiatrin redovisas månatligen, per landsting på webbplatsen Väntetider i vården. Även tillgängligheten till första linjen kommer att redovisas 2018. I överenskommelsen fördelas även till kommuner och landsting för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete med psykisk hälsa. Medlen kan exempelvis användas till att utöka ungdomsmottagningarnas öppettider, förstärka psykosocial kompetens samt öka tillgängligheten för unga med psykisk ohälsa, riskbruk, missbruk och beroende eller liknande. I överenskommelsen anförs följande om barns och ungas psykiska hälsa: Det är oroande att den psykiska ohälsan bland barn och unga verkar fort-sätta öka, såväl den egenrapporterade som i statistik av diagnoser och läkemedelsförskrivning. Barn- och ungdomspsykiatrin har ökat sin produktion, första linje-verksamheter har byggts upp i alla landsting och många kommuner men trots ökad kunskap och kapacitet så har ökningen inte förmått motsvara de ökande behoven, som verksamhetens kvalitet behöver fortsätta att utvecklas. Förbättrad tillgänglighet till såväl ett första besök som till fördjupad utredning och till behandling i första linje eller i specialistnivån är särskilt viktigt för barn och unga. Kort väntetid till att få bedömning och start på insatser som bedöms behövas måste sedan följas av en sammanhållen process som inte fördröjs av väntetider inom själva utredningen eller behandlingen. Det behövs fortsatta och förstärkta satsningar på barn och unga för en ökad tillgänglighet och en jämlik vård över landet. Utvecklingen behöver ske hos många aktörer och nivåer . Det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan bör utvecklas så att det bidrar till att alla elever ges möjligheter att nå utbildningens mål. För att barn och unga ska få tidiga och samordnade insatser behöver t.ex. samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och förbättras. Det är viktigt att även späda barns rätt till hälsa och utveckling uppmärksammas. Ett bra stöd för föräldrar är avgörande för den psykiska hälsan för barn i alla åldrar. Stärkta insatser för barn och unga med psykisk ohälsa gav regeringen i uppdrag att fördela i statsbidrag för att stärka insatserna för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368/FTS delvis). Kommunerna ska bl.a. använda medlen för kompetensutveckling bland personal för att öka förutsättningarna för att riskfaktorer som leder till psykisk ohälsa uppmärksammas. Personal ska också arbeta mer med att motivera barn och unga att söka hjälp från hälso- och sjukvården. Medlen ska också användas för att stärka samverkan mellan kommuner och landsting i de fall barn och unga behöver insatser från både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – publicerade rapporten av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna – . Av rapporten framgår att psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna ökar. av flickor, pojkar och unga män har någon form av psykisk ohälsa, utifrån uppgifter i nationella hälso- och dataregister 2016. Motsvarande siffra för unga kvinnor är . De diagnoser som främst bidrar till ökningen är depressioner och olika ångestsyndrom. Diagnoser som tyder på skadligt bruk och beroende av olika substanser ökar också, särskilt bland unga män. konstaterar att psykisk ohälsa sannolikt kommer att fortsätta öka åtminstone framöver, eftersom studien visar att nya sjukdomsfall blir långvariga och kumuleras som befintliga fall. som psykisk ohälsa ökar bland barn och unga vuxna ökar också förskrivningen av psykofarmaka vid psykisk ohälsa. En ökad förskrivning är en direkt konsekvens av att allt fler diagnostiseras med psykisk ohälsa, eftersom andelen som förskrivs läkemedel efter diagnos har legat . Det har således inte skett någon förändring vad gäller behandlingspraxis vid psykisk ohälsa. Rekommendationen i nationella riktlinjer är att hälso- och sjukvården bör kunna erbjuda psykologisk behandling vid depressioner och olika ångestsyndrom. Detta är något som skulle kunna kan påverka behandlingspraxis och eventuellt minska andelen som påbörjar läkemedelsbehandling efter diagnos. kan konstatera att barn och unga vuxna som diagnostiseras med depression eller ångestsyndrom riskerar långa sjukdomsförlopp med fortsatt behov av psykiatrisk vård och läkemedelsbehandling. Det finns även en förhöjd risk för suicidförsök och suicid . uppstår också svårigheter att exempelvis fullfölja utbildning, med följd att gruppen med psykisk ohälsa i större utsträckning har lägre utbildning än övriga barn och unga vuxna. ser det som angeläget att fortsätta följa utvecklingen av en ökad psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna utifrån myndighetens roll på området. En ökad kunskap om utvecklingen kan hjälpa olika aktörer inom hälso- och sjukvård och socialtjänst att möta behovet av försämrad psykisk hälsa bland unga. Orsakerna till ökningen i psykisk ohälsa är dessutom fortfarande okända. Omfattningen i ökningen, som alltså innefattar stora delar av ungdomsgruppen, tyder dock på att orsakerna rör ungas livsvillkor generellt, som skolperioden eller inträdet till arbetsmarknad och vuxenliv. Uppdrag inom kompetensutveckling i psykiatrisk traumavård för anställda i barn- och ungdomspsykiatrin gav regeringen i uppdrag att utarbeta och genomföra ett program för kompetensutveckling inom psykiatrisk traumavård (S2018/02371/FS). Programmet riktar sig mot personal i första linjens vård för barn och unga med psykisk ohälsa och den specialiserade psykiatrin för barn och unga. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . Nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom publicerades . Riktlinjerna ger rekommendationer om åtgärder för vård vid depression och ångestsyndrom och gäller såväl barn och ungdomar som vuxna. De omfattar bl.a. diagnostik, utredning och omhändertagande samt behandling. I riktlinjerna rekommenderas i första hand psykopedagogisk behandling för att hjälpa barn och ungdomar med depression eller ångestsyndrom. Om varken psykopedagogisk behandling, psykologisk behandling eller behandling med läkemedel ger avsedd effekt och patienten har svår depression, psykotiska symtom eller katatoni, alltså potentiellt en livshotande situation, finns behandling med ECT (elbehandling) som ett alternativ. Detta alternativ gäller enbart för ungdomar efter pubertetsdebut. behandlades inga barn och färre än tio ungdomar med ECT. antog välfärdsutskott bl.a. rekommendationer som rör den ökade psykiska ohälsan bland barn och unga i . Rekommendationerna är ställda till . rekommenderar bl.a. att möjligheterna för barn och unga som lider av psykisk ohälsa att få hjälp via nätet utvecklas och att det genomförs en kartläggning av existerande tekniska lösningar (interaktiva webbplatser, appar och digitala behandlingar). På uppdrag av regeringen har i samverkan med , och tagit fram nationella riktlinjer för samverkan kring barn som misstänks vara utsatta för brott (Delredovisning av regeringsuppdrag avseende gemensamma nationella riktlinjer kring barn som misstänks vara utsatta för brott och kriterier för landets barnahus, , POA-428-6530/08). Syftet med riktlinjerna är att säkerställa att samverkan mellan berörda myndigheter vid utredningar om barn sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med ett konsekvent barnperspektiv. Enligt riktlinjerna ska arbete med brottsutsatta barn främst bedrivas i s.k. barnahus, men även på orter där sådana saknas ska samverkan ske. Av riktlinjerna framgår bl.a. att myndigheterna ska säkerställa att personalen har hög kompetens och god erfarenhet samt att respektive myndighet bör tillgodose kompetensbehoven hos personalen genom utbildning och kompetensförsörjningsplaner. Samverkan bör enligt riktlinjerna alltid omfatta socialtjänst, polis, åklagare, rättsmedicin samt hälso- och sjukvård. Relevant medicinsk kompetens bör finnas från barnmedicin, gynekologi, barn- och ungdomspsykiatri samt rättsläkare. beslutade regeringen att ge (Barnafrid – Nationellt ) i uppdrag att utvärdera barnahusverksamheterna i (S2018/00212/FST delvis). Utvärderingen ska identifiera såväl goda exempel som eventuella brister i syfte att främja ett kvalitativt och likvärdigt bemötande för brottsutsatta barn, oavsett bostadsort. Uppdraget ska redovisas till regeringen (med kopia till ) . Uppdraget ska utföras i samråd med , , , samt landsting och kommuner. Svar på skriftliga frågor besvarade socialminister (S) skriftliga frågor om köerna till barn- och ungdomspsykiatrin, BUP (fr. 2017/18:820 och fr. 2017/18:832). har frågat mig om jag och regeringen avser att vidta åtgärder för att minska köerna till BUP och har frågat mig om jag ser någon koppling mellan det slopade prestationskravet och ökade vårdköer, och vad jag avser att göra för att minska köerna för de barn och ungdomar som väntar på vård . Andelen som upplever psykiska besvär har ökat . Det finns t.ex. en tydlig tendens att många ungdomar och unga vuxna är nedstämda, är oroliga, har svårt att sova och har värkbesvär. Unga konsumerar också mer psykiatrisk vård än tidigare, både öppenvård och sjukhusvård. Att barn och unga får den vård de behöver är en prioriterad fråga för mig och regeringen och jag är oroad av utvecklingen med växande köer till BUP. har tillgängligheten till hela hälso- och sjukvården förbättrats, men finns en oroväckande utveckling kopplat till tillgänglighetsmåtten i vårdgarantin. Det är dock värt att notera att denna utveckling startade redan under den senare delen av den period då den tidigare prestationsbaserade kömiljarden fanns. Kömiljarden kritiserades bl.a. för att leda till undanträngningseffekter. Enligt den nationella vårdgarantin ska man få ett första besök inom den planerade specialiserade vården . Efter beslut om behandling ska man få denna . Följer man tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin utifrån dessa tidsgränser är den relativt god. av patienterna i kön hade väntat kortare än på första besök i planerad specialiserad vård . I årets överenskommelse har regeringen valt att ha ett särskilt fokus på tillgänglighet för de medel som ska fördelas till landsting för insatser för barn och ungas psykiska hälsa. Målsättningen för tillgänglighet är fortsatt till första besök och till fördjupad utredning. Frågan om tillgänglighet hänger också starkt samman med frågan om kompetensförsörjning. De problem med bemanning och kompetensförsörjning som finns i vården bidrar till att minska vårdens kapacitet och därmed också tillgängligheten. Regeringen har vidtagit en mängd åtgärder. De generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen . En särskild professionsmiljard har införts som adresserar just utmaningarna kring kompetensförsörjning. Bland annat har medel tillförts för att stimulera fler sjuksköterskor att vidareutbilda sig inom områden där de nationella behoven är stora, exempelvis med bibehållen lön. Men i slutändan är det ändå ett arbetsgivaransvar att säkerställa att det finns personal i tillräcklig utsträckning för att en god vård ska kunna ges. Regeringen avsatte 2017 för insatser inom området psykisk hälsa. Regeringen gjorde bedömningen att det finns ett behov av att förstärka satsningen inom psykisk hälsa och förstärker därför med och avser att stärka arbetet med 2019 och 2020. Primärvårdens kapacitet och kompetens behöver stärkas inom området psykisk ohälsa och delar av den utökade satsningen ska därför användas till att utveckla första linjens psykiatri för både barn och vuxna. I vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99) tillfördes för att förstärka barn- och ungdomspsykiatrin och första linjens psykiatri för barn och unga i primärvården i landstingen och regionerna. Denna satsning ska fortsätta –2020. Med tanke på att många asylsökande och nyanlända är barn och unga avsätter regeringen dessutom för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. För att minska den psykiska ohälsan hos barn och unga är det avgörande att ha ett fokus på förebyggande arbete, en tillgänglig första linjens vård och en specialiserad vård med hög kvalitet. Vi kommer att fokusera på att skapa förutsättningar för att hitta långsiktiga lösningar med gemensamt ansvar i ordinarie strukturer. Även om vi har haft många bra projekt, så är det framför allt långsiktigt hållbara strukturer som behövs. En viktig del i att skapa långsiktighet är också att vi kan ha en bra dialog över blockgränserna, och vara överens om så mycket som möjligt. Många barn och unga lider av psykisk ohälsa, och behovet av ökade insatser från samhället är stort. Enligt utskottet behöver det förebyggande arbetet bli bättre, som första linjens vård och den specialiserade vården förbättras. Även elevhälsan har en mycket viktig roll. Utskottet välkomnar de överenskommelser som slutits mellan regeringen och SKL för att bl.a. bidra till en ökad tillgänglighet och förstärkning av stöd och behandling för barn och unga med psykisk ohälsa. Genom överenskommelsen fördelas bl.a. medel till kommuner och landsting för att förstärka ungdomsmottagningarnas arbete med psykisk hälsa. Utskottet noterar även att har fått i uppdrag att fördela medel till kommunerna för kompetensutveckling av personal. Härigenom ökar förutsättningarna för att uppmärksamma riskfaktorer som leder till psykisk ohälsa, något som utskottet vill poängtera är viktigt. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ från med anledning av motion 2017/18:3750 (KD) yrkande 59. Motionen bör avslås. Vidare anser utskottet att det mot bakgrund av pågående arbete inte är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:1261 (M) yrkande 3, 2016/17:2149 (S), 2017/18:382 (M), 2017/18:664 (V) yrkande 9 och 2017/18:1596 (SD) yrkande 4. Motionerna bör avslås. Det är viktigt att de insatser som görs för att förbättra den psykiatriska vården följs upp på olika sätt. Därför är det bl.a. positivt att har i uppdrag att beskriva och följa upp det utvecklingsarbete som kommuner samt landsting och regioner genomför inom ramen för överenskommelserna 2016–2018 på området psykisk hälsa. Utskottet är dock inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:975 (S) yrkande 1 och 2017/18:3594 (V) yrkande 8. Motionerna bör avslås. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:1507 (-). Motionen bör avslås. Slutligen noterar utskottet att (Barnafrid – Nationellt ) har fått i uppdrag att utvärdera barnahusverksamheterna i . Utskottet anser inte att det är nödvändigt med något initiativ från med anledning av motionerna 2016/17:2610 (MP) yrkande 2 och 2017/18:2388 (MP) yrkande 2. Motionerna bör avslås. Posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om posttraumatisk stress och psykisk ohälsa hos asylsökande och nyanlända. Jämför reservation 54 (M, C, L, KD) och 55 (V). I kommittémotion 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om ett samlat psykosocialt och medicinskt stöd i omhändertagandet av ensamkommande flyktingbarn. Motionärerna anför att regeringen – i syfte att uppnå ett bättre omhändertagande och en ökad likvärdighet – bör ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för vilket stöd som ska erbjudas de ensamkommande barn som lider av psykisk ohälsa. I motion 2016/17:813 av (M) föreslås ett tillkännagivande om behovet av en förändrad psykiatri som möter befolkningens behov. Motionären anför att det krävs en förändrad psykiatri med bättre specialistkompetens för att möta dagens psykiska ohälsa och trauman som många nyanlända bär med sig. I motion 2017/18:3166 av i (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om upprättandet av en nationell strategi i syfte att införa effektiva behandlingsmetoder för att snabbare behandla utvecklat posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) hos asylsökande. Motionären anför att en viktig nyckel till bättre integration är att asylsökande och de som tillerkänts flyktingstatus som har utvecklat PTSD får diagnos och behandling så att de kan stå på egna ben så fort som möjligt. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka förutsättningar för att stärka och sprida arbetet med Rädda Barnens koncept traumamedveten omsorg och andra liknande metoder inom civilsamhället. I yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram tydlig information om effekter av trauma och stress för barn och riktlinjer om vilken hjälp de har rätt till. I yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att förtydliga hur BVC, vårdcentraler, BUP, tandhälsa samt elevhälsa ska samverka och hur vårdkedjan kan förstärkas för att säkerställa tillgången till traumafokuserad behandling. I yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att genomföra en nationell tillsyn av tillgången till vård för traumatiserade barn. I betänkande 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om forskning om posttraumatiskt stressyndrom. Utskottet föreslog i tillkännagivandet att regeringen skulle ge för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:220). Med anledning av detta tillkännagivande anförde regeringen i skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att den har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att genomföra en kartläggning av kunskapsluckor inom området psykisk hälsa (bet. 2016/17:KU21). Ett av syftena med kartläggningen är att ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare forskning inom området psykisk ohälsa. Detta kan exempelvis gälla forskning om PTSD. Tillkännagivandet bedömdes inte vara slutbehandlat. I skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anförde regeringen bl.a. att SBU:s uppdrag ovan slutredovisades till () . Förslaget bereds inom , och regeringen avser att återkomma till . Tillkännagivandet bedömdes inte vara slutbehandlat. Bakgrund och pågående arbete Medel till vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända Regeringen avsatte 2017 och 2018 för att bl.a. öka tillgängligheten till vård och behandling för traumatiserade asylsökande (prop. 2017/18:1 utg.omr. Satsningen beräknas fortsätta . Vidare avsattes ytterligare för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. Regeringen beräknar att anslaget ökar med motsvarande belopp . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottet (bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Överenskommelse mellan regeringen och SKL inom området psykisk hälsa Enligt den ovannämnda överenskommelsen 2018 om insatser inom området psykisk hälsa mellan regeringen och SKL fördelas till landstingen för insatser för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända (S2017/07520/FS). Detta är en ny satsning . Medlen ska enligt överenskommelsen användas till insatser som syftar till att stärka kompetensen om traumatiserade i vården och till förbättrad samverkan i vårdkedjan. Uppdrag om nyanländas hälsa fattade regeringen tre beslut om nyanländas hälsa med uppdrag och extra medel till landstingen, i och Region (S2017/06535/FS). Landstingen får för att stärka vården för traumatiserade asylsökande och nyanlända. Syftet är att höja kompetensen hos personal i hälso- och sjukvården som möter målgruppen. Landstingen ska beakta ett jämställdshetsperspektiv vid genomförandet. Regeringen ger även i i uppdrag att göra fördjupningar om psykisk hälsa i utbildningsplattformen för samhälls- och hälsokommunikation till nyanlända (Milsa). Utbildningsplattformen är ett samarbete mellan länsstyrelserna, kommunala och regionala aktörer och företrädare för akademin i . Region får till ett projekt för att effektivisera vården i Region för nyanlända genom att alla vårdgivare i vårdkedjan ska samverka bättre. Region ska sprida kunskaper och erfarenheter från projektet till övriga landsting genom en rapport, artiklar och en avslutande konferens. Vidare har enheten för transkulturell psykiatri (ETP) på fått ett treårigt statligt projektanslag för att förbättra och effektivisera vården för nyanlända flyktingar med trauman och annan psykisk ohälsa. Detta ska ske genom utökad samordning med andra aktörer i län. På enhetens öppenmottagning utreds och behandlas personer med svåra trauman från krig, etnisk rensning, fängelse eller tortyr. Nationellt om ensamkommande barn och unga inom Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett nationellt om ensamkommande barn och unga inom (S2017/01863/FST). Syftet är att stimulera och stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida relevant och aktuell kunskap och ändamålsenliga kunskapsstöd, metoder och arbetssätt till yrkesverksamma som möter och arbetar med ensamkommande barn och unga. ska också inom ramen för uppdraget belysa hur samverkan mellan kommunerna och landstingen kan utvecklas så att olika yrkesgrupper inom skolan, inklusive elevhälsan, hälso- och sjukvården och kan arbeta för att säkerställa barns och ungas skolgång. har tillförts 2017 och 2018 för detta ändamål. Anslaget beräknas öka med 2019 och 2020 för samma ändamål (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet.