bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — Flertalet av dessa handelsrelaterade delmål är inte nya men bekräftar hur WTO och FN har sett på handelns roll i fråga om att bidra till hållbar utveckling och de åtaganden på området som tidigare gjorts inom ramen för WTO. Utöver specifika handelsrelaterade mål i syfte att främja en hållbar värld kommer uttryckliga kopplingar till handel in under ett antal övriga mål. Handel identifieras som en motor för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning och är därmed centralt för att främja hållbar utveckling och ett medel för att kunna uppfylla de flesta av de 17 målen och 169 delmålen. Utskottet har tidigare behandlat förslag om undantaget för handel med sälprodukter, (bet. 2016/17:NU13). Som utskottet redogjort för i ett tidigare betänkande aktualiserades frågan mot bakgrund av en WTO-tvist (bet. 2015/16:NU9). Vid sin behandling konstaterade utskottet att frågan i närtid hade spelat ut sin roll i och med att EU antog en förordning som anpassats till som innebär att det är tillåtet med en begränsad småskalig försäljning av sälprodukter. Utskottet konstaterade vidare att regeringen under rådsförhandlingarna om den nya förordningen aktivt verkat för att behålla undantaget, vilket den också anser skulle vara förenligt med . Det finns dock ett stort motstånd inom EU mot säljakt, och det saknades därmed stöd för regeringens linje. Utskottet konstaterade även att förordningen erkänner att det borttagna undantaget kan skapa problem i vissa medlemsstater, och att detta bör beaktas vid framtida utvärderingar. Utskottets bedömning var att regeringen vid en eventuell framtida utvärdering av förordningen skulle verka för att införa det tidigare undantaget. Utskottet avstyrkte förslaget. Vid sin behandling av ett liknande förslag (bet. 2016/17:NU13) såg utskottet ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande. Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter () utgör en del av och innehåller bl.a. bestämmelser om patent och upphovsrätt. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för innehållet i avtalet (bet. 2011/12:NU13). Med anledning av det som framförs i motion 2017/18:1141 (V) om och miljöteknik kan det nämnas att det pågår diskussioner inom såväl de internationella klimatförhandlingarna som WTO för att förbättra utvecklingsländernas tillgång till modern miljöteknik. Här kan t.ex. nämnas det arbete som bedrivs inom ramen för Gröna klimatfonden, inrättandet av () och WTO:s arbete med att ta fram ett avtal för gröna varor () med syfte att ta bort tullar på miljövaror, t.ex. vindkraftverk och solpaneler. Utskottet har beskrivit arbetet inom ramen för FN:s klimatförhandlingar mer utförligt i ett tidigare betänkande (bet. 2015/16:NU9). Frågan om tekniköverföring till utvecklingsländer ingår också under flera mål och delmål inom Agenda 2030. För att nå mål 7 om att säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig och hållbar och modern energi för alla har t.ex. länderna enats om att till 2030 stärka det internationella samarbetet för att underlätta tillgång till forskning och teknik inom ren energi, inklusive förnybar energi, energieffektivitet samt avancerad och renare fossilbränslebaserad teknik, samt främja investeringar i energiinfrastruktur och ren energiteknik. Enligt mål 17.7 ska länderna också ha enats om att främja utveckling, överföring och spridning av miljövänlig teknik till utvecklingsländerna på gynnsamma villkor, inklusive koncessions- och förmånsvillkor, på villkor parterna kommit överens om. Inom ramen för Agenda 2030 lanserades även en mekanism för teknikfrämjande, vilken inrättades genom , i syfte att understödja målen för hållbar utveckling. Mekanismen för teknikfrämjande ska grundas på ett flerpartssamarbete mellan medlemsstaterna, det civila samhället, den privata sektorn, forskarvärlden och FN. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande förslag som det nu aktuella om och tekniköverföring (bet. 2014/15:NU13). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Främjande av internationell handel, Handel med sälprodukter och Övrigt om internationell handel. Främjande av internationell handel I motionerna 2017/18:932 (SD), 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3194 (L), 2017/18:3239 (M), 2017/18:3240 (M), 2017/18:3410 (M, C, L, KD), 2017/18:3419 (M) och 2017/18:3684 (C) framhålls vikten av att främja internationell handel. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om vad det anfört när det behandlat liknande förslag (senast i bet. 2016/17:NU13). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska tendenser. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. När det gäller en rättvis handel och en fri handel vill utskottet understryka vikten av att de båda går hand i hand. EU måste enligt utskottets mening vara en stark röst för en rättvis handel i världen för att på så vis främja hållbar utveckling och uppfyllandet av de globala målen för hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, skyddet av arbetstagares och konsumenters intressen och kampen mot korruption. Utskottet välkomnar att det i regeringens utrikesdeklaration utlovas att ska ta en ledande roll i genomförandet av Agenda 2030, och utskottet vill i sammanhanget påminna om den svenska politiken för global utveckling som slår fast att alla politiska beslut ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter, människors demokratiska delaktighet, fattigdomsbekämpning och miljömässig hållbarhet. Utskottet har inte heller någon annan uppfattning än motionärerna om att Agenda 2030-målen i fråga om handelspolitik bör tas i beaktande när handelsavtal upprättas och kan också konstatera att det framgår av budgetpropositionen att politiken på området ska bidra till att uppnå de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. Utskottet delar också uppfattningen om handelspolitikens betydelse för att kunna uppfylla målen i Agenda . Utskottet vill också påminna om att regeringen överlämnade en skrivelse om hållbart företagande till som behandlades av utskottet (skr. 2015/16:69, bet. 2015/16:NU12). Som utskottet också har konstaterat har rättvis handel fått en mer framträdande roll i kommissionens nya handelsstrategi jämfört med tidigare handelsstrategier, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får heller inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. Handelsavtal ska också respektera demokratiskt fattade beslut. I flera av de aktuella motionerna framhålls att ska verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik och att det ska komma till stånd ett frihandelsavtal för gröna varor (). Utskottet kan konstatera att det dessvärre fortfarande inte finns ett sådant avtal på plats och vill i likhet med tidigare understryka vikten av att regeringen med kraft fortsätter driva på för att ett avtal ska kunna nås. Utskottets fortsatta förhoppning är att detta avtal ska kunna utvecklas till ett multilateralt avtal. hölls WTO:s elfte ministerkonferens i . Framgångar inom det multilaterala samarbetet är av stor vikt, och det är utskottets uppfattning att multilaterala avtal är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. Utskottet tvingas dock konstatera att framgångarna uteblev vid ministerkonferensen. Utskottet är bekymrat över den amerikanska administrationens inställning till WTO och konstaterar att det kommer att krävas ett hårt arbete fram till nästa ministerkonferens för att kunna komma framåt i det multilaterala samarbetet. Arbetet inom WTO och den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste därför prioriteras även i fortsättningen. Utskottet kan även fortsättningsvis konstatera att den amerikanska administrationen försöker hitta ett sätt att undvika att lösa handelstvister via WTO, vilket är djupt oroande. Utskottet ser därför ett fortsatt behov av att regeringen inom ramen för EU, WTO och andra internationella forum handfast och med styrka står upp för de överenskomna principerna inom WTO. När det gäller den framtida handelsrelationen till vill utskottet i likhet med tidigare framhålla att det delar uppfattningen som kommer till uttryck i flera av de aktuella motionerna om att är en viktig handelspartner för EU och i synnerhet . utträde ur EU kommer att vara en stor förlust för EU och kommer oundvikligen att innebära en försämring för svenska företag jämfört med oavsett resultatet av utträdesförhandlingarna. När det gäller förhandlingarna om utträde och ett eventuellt framtida mandat till kommissionen att inleda förhandlingar med om ett frihandelsavtal vill utskottet påminna om att den svenska ståndpunkten, när dessa frågor kommer upp på dagordningen i rådet, ska förankras i . De berörda fackutskotten kommer också att kunna följa frågorna genom att begära information eller överläggningar inför rådsmöten. Utskottet har i det föregående redogjort för regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken, vilken presenteras i budgetpropositionen . Utskottet konstaterar att de flesta av förslagen till tillkännagivanden som finns i de aktuella motionerna i stort ligger i linje med inriktningen för regeringens politik. När det gäller förslaget till tillkännagivande om att regeringen ska verka för att EU ska ingå ett bilateralt investeringsavtal med noterar utskottet att statsrådet i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2014/15:522) framhåller att inom ramen för den ett-Kina-politik som och EU för, har breda och frekventa kontakter med och att regeringen har för avsikt att utveckla förbindelserna inte minst när det gäller handeln. Utskottet noterar också att statsrådet uppger att regeringen stöder ett närmare ekonomiskt samarbete mellan och . Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. I motion 2017/18:3348 (M) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ta fram en strategi för hur den har tänkt att agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Utskottet har i det föregående redogjort för såväl bakgrunden som utskottets tidigare ställningstaganden i frågan. Utskottet har tidigare konstaterat att det inom EU finns ett stort motstånd mot säljakt och att frågan i närtid har spelat ut sin roll. Eftersom inte har någon egen handelspolitik bedöms möjligheterna att driva frågan som mycket små. Utskottet har vidare konstaterat att regeringen vid förhandlingarna om undantaget inte uttryckte någon annan uppfattning än motionärerna, och utskottets bedömning var därmed att regeringen vid en eventuell framtida utvärdering av förordningen skulle verka för att undantaget ska återinföras. Utskottet ser mot den här bakgrunden inte något skäl till att ska uppmana regeringen att ta fram en strategi i frågan. Utskottet vill avslutningsvis mot bakgrund av att frågan har sitt ursprung i en WTO-tvist, i likhet med tidigare, framhålla vikten av att respektera de internationella handelsreglerna och WTO:s tvistlösningsmekanism. Därmed avstyrks motion 2017/18:3348 (M) i den berörda delen. Övrigt om internationell handel I motionerna 2017/18:149 (L), 2017/18:103 (M) och 2017/18:1277 (M) lyfts problemet med handelshinder mellan och fram. I den förstnämnda motionen begärs en översyn av de handelsavtal som reglerar handeln mellan länderna, och i de två senare motionerna efterfrågas en översyn av hur fler gränshinder mellan länderna kan rivas i syfte att främja handeln mellan länderna. Utskottet vill inledningsvis påminna om att det hanterat liknande motioner vid ett flertal tillfällen, (bet. 2016/17:NU9). Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av att avlägsna handelshinder mellan och och motverka att nya uppstår. kan utskottet konstatera att det pågår arbete på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna. Utskottet har bl.a. lyft fram vikten av det arbete som bedrivs inom ramen för , och dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Utskottet kan också konstatera att de nordiska regeringarna gett ett förstärkt mandat att agera för att driva fram politiska lösningar på gränshinder i . Utskottet noterar att flera av de gränshinder som rådet prioriterar rör handelshinder. Här kan bl.a. nämnas problem med tull och deposition i samband med tillfällig införsel av varor i t.ex. som också beskrivits i som refererats i det föregående som varit ett prioriterat gränshinder att lösa . Utskottet ser mot bakgrund av pågående arbete inte något skäl för ett tillkännagivande enligt det som efterfrågas i de nämnda motionerna. I motion 2017/18:490 (SD) förordas ett tillkännagivande om att vid ett utträde ur EU ska inleda förhandlingar om medlemskap i , och i motion 2017/18:3519 (SD) efterfrågas en utredning om hur ett handelsavtal mellan och skulle kunna utformas vid ett svenskt utträde. Oaktat de olika partiernas inställning i frågan om svenskt medlemskap i kan utskottet konstatera att det finns en politisk majoritet i för att ska förbli medlem, och det är därför inte motiverat att vidta några åtgärder enligt det som föreslås i de nämnda motionerna. När det gäller förslaget om tvistlösningsmekanismer i handelsavtal som tas upp i motion 2017/18:3419 (M) konstaterar utskottet att det avstyrkte ett liknande förslag (bet. 2016/17:NU13). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och ser därför ingen anledning att ompröva sitt beslut. Utskottet har även tidigare behandlat likalydande förslag som det i motion 2017/18:1141 (V) om miljöteknik och om . Liksom vill utskottet framhålla vikten av att utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar, och om världens koldioxidutsläpp ska bromsas behöver betydande steg tas bl.a. i utvecklingsländerna. Ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Utskottet delar därför även fortsättningsvis motionärernas uppfattning att det är bekymmersamt att utvecklingsländerna ofta inte har råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Utskottet har tidigare noterat att det pågår diskussioner för att hitta en lösning på detta problem, bl.a. inom de internationella klimatförhandlingarna och inom ramen för WTO. Utöver det som utskottet tidigare nämnt som refereras i det föregående kan utskottet konstatera att frågor som rör tekniköverföring även berörs i Agenda . Utskottet vill betona vikten av att fullfölja dessa åtaganden och fortsätta diskussionerna för att försöka söka politiska lösningar som inte innebär att patentsystemet undermineras. Det riskerar att leda till att viktiga innovationer uteblir eftersom utvecklingen av miljöteknik kräver stora investeringar i forskning och utveckling och ett visst risktagande. I motion 2017/18:529 (V) förordas ett tillkännagivande om att som medlem av EU bör verka för att kommande associerings- och handelsavtal ska villkoras med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av att de handelspartner som EU ingår avtal med ska respektera mänskliga rättigheter och folkrätten. Utskottet kan konstatera att det i samtliga handels- och samarbetsavtal som EU förhandlar finns klausuler om mänskliga rättigheter. Utskottets uppfattning är att inom EU och WTO ska vara en stark och tydlig röst för att handelspolitiken ska gå hand i hand med respekten för mänskliga rättigheter. Utskottet noterar också att regeringen uppger att lägger stor vikt vid avtalens utformning när det gäller s.k. hållbarhetskapitel med målsättningen att stödja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. När det gäller ett framtida avtal med som nämns i motionen konstaterar utskottet att i samband med att man godkände rådets förhandlingsmandat lämnade en nationell deklaration om att ett framtida avtal måste respektera folkrätten. Utskottet noterar vidare att har bidragit till skrivningar i mandatet om transparens och medlemsstaternas insyn i förhandlingarna mellan och och att statsrådets bedömning är att det kommer att öka möjligheter att påverka förhandlingarna. En förutsättning för att ska kunna ställa sig bakom ett framtida avtal mellan och , eller något annat land, är att avtalet respekterar folkrätten. Utskottet vill även understryka vikten av att kontinuerligt följa upp de ingångna avtalen och att EU vidtar åtgärder om det skulle visa sig att avtalens intentioner inte följs. Därmed avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om främjande av EU:s inre marknad, exportförbud för snus och övrigt om handel på den inre marknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken samt pågående insatser och processer. Jämför reservation 7 (M), 8 (C), 9 (L), 10 (M, SD) och 11 (SD). Palmoljeindustrin uppges enligt vad som anförs i motion 2017/18:725 av (S) hota ovärderliga ekosystem och ignorera ursprungsbefolkningars rättigheter. Motionären vill därför se högre och tuffare krav både på företag som använder palmolja i sin produktion och på företag som handlar med palmolja samt förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska arbeta för att EU ställer krav på att endast certifierad palmolja importeras. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att verka för att den inre marknaden utvecklas genom att EU:s tjänstedirektiv breddas och omfattar ökad rörlighet inom fler sektorer såsom digitala tjänster och varor, enligt kommittémotion 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 2. I motion 2017/18:3258 av och (båda M) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Motionärerna påtalar att det svenska snuset är den enda produkt som är totalförbjuden, vilket är den hårdaste av alla tillgängliga handelsregleringar. Vidare framhålls att det finns principiellt goda anledningar, inte minst utifrån ett folkhälsoperspektiv, för att återkommande påminna regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för totalförbudet. Även i motion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU. Tillåten export av snus skulle enligt motionärerna potentiellt kunna minska rökningsrelaterad cancer i EU som det skulle kunna skapa möjligheter till fler svenska jobb. Också i kommittémotion 2017/18:902 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet; tvärtom är argumenten för att tillåta export långt mycket tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . I kommittémotion 2017/18:903 av m.fl. (SD) konstateras att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemen med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken, och leder bl.a. till att kulturarv utarmas och till stora samhällsekonomiska kostnader. För att komma till rätta med problemen förordar motionärerna att genom tillkännagivanden bör uppmana regeringen att återkomma med förslag om att dels återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot (yrkande 1), dels införa ett kontantförbud vid hanteringen av handel med metallskrot (yrkande 2). I motion 2017/18:112 av (SD) påtalas att tester har visat att det finns stora skillnader mellan de olika alkoholmätare som säljs på marknaden. Motionären efterlyser en standard med tillförlitlighet för alkoholmätare och anser att de apparater som inte håller måttet inte bör få säljas. För att en alkoholmätare ska få säljas bör den vara godkänd av ett ackrediteringsföretag så att användaren kan vara säker på resultatet. bör därför tillkännage för regeringen att det enbart får säljas certifierade alkoholmätare. Trots den fria marknaden har det enligt vad som anförs i motion 2017/18:3520 av (SD) visat sig att det ofta är väldigt svårt att få tillgång till komponenter till attraktiva marknadspriser inom EU. För att synliggöra de konkurrensnackdelar som motionären menar drabbar i och med den högre prissättningen av komponenter förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska ta initiativ till att ska införa ett industrikomponentsprisindex för att kunna jämföra prisnivåer i olika länder på den gemensamma marknaden för komponenter för industriutrustning. För att säkerställa EU:s långsiktiga överlevnad krävs enligt vad som sägs i kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 16 mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. bör enligt motionärerna ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU ingår fler frihandelsavtal, skapar en gemensam digital inre marknad samt värnar den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra fler investeringar. Motionärerna föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för detta. I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 10 framhålls att mycket kan göras för att den inre marknaden ska bidra till fler jobb, ökad tillväxt och vässad konkurrenskraft. Motionärerna vill att den digitala inre marknaden ska fortsätta att utvecklas och gemensamma regler som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel tas fram och förordar att ska tillkännage detta för regeringen. I motion 2017/18:3744 av (KD) framhålls vikten av som handelspartner till . Motionären vill se en ökad integration mellan och och menar att det skulle vara möjligt om den politiska viljan finns och föreslår därför att bör tillkännage för regeringen att den inom ramen för EU-samarbetet bör intensifiera samarbetet med (yrkande 1). Motionären anser även att regeringen bör utveckla en nationell strategi för ett utökat samarbete med (yrkande 2). Av det inledande avsnittet om internationell handel framgår också mål för EU:s inre marknad. Politikens inriktning för EU:s inre marknad I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) redogör regeringen för politikens inriktning för EU:s inre marknad. Här uppger regeringen bl.a. att politiken för att effektivisera EU:s inre marknad fortsätter , i stor utsträckning kopplat till kommissionens redan antagna strategier för den inre marknaden respektive en digital inre marknad. Strategierna innehåller ett antal förslag till initiativ som i och med att strategierna antagits omsätts till lagstiftning eller andra konkreta åtgärder. Regeringen uppger vidare att dess arbete inriktas på att säkerställa att svenska intressen tillgodoses inom ramen för förhandlingarna om lagstiftning och övriga processer där kommissionens förslag resulterar i konkreta åtgärder.