bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — På så sätt ges förnybara bränslen förutsättningar att konkurrera med fossila bränslen, så att andelen förnybara bränslen successivt kan öka. Regeringen konstaterar att tillgången på hållbara biodrivmedel på både lång och kort sikt är beroende av utvecklingen på de globala och regionala biodrivmedelsmarknaderna och är svår att kvantifiera. Ökad efterfrågan från andra länder kan minska tillgången för svenska drivmedelsleverantörer kortsiktigt men leder till förutsättningar för ökad produktion. På samma sätt ger den nya reduktionsplikten långsiktiga förutsättningar för biodrivmedelsproducenter i . På lite kommer även efterfrågan på biodrivmedel från sjöfarten och flyget att öka, vilket ytterligare ökar konkurrensen om de producerade volymerna. behöver enligt regeringen slå vakt om att biodrivmedlen produceras på ett hållbart sätt i linje med EU:s hållbarhetskriterier och utan att äventyra andra miljökvalitetsmål. Efterfrågan på biodrivmedel bedöms öka kraftigt globalt. har enligt regeringen goda förutsättningar att producera förnybara drivmedel. finns avancerade biodrivmedel, baserade på skoglig råvara, på marknaden. En övergång till hållbara drivmedel från svenskt jord- och skogsbruk kan därmed skapa nya affärsmöjligheter och arbetstillfällen. Regeringen framhåller att den i genomförandet av det s.k. ILUC-direktivet (indirect land use change) kommer att se över hur tolkningen ska göras av vilka ämnen som ska anses utgöra restprodukter för att fler ämnen ska spåras tillbaka till odling av råvaran. Regelverket på EU-nivå utvecklas . När regeringen nu höjer ambitionen med mer biodrivmedel är det viktigt att säkerställa att den ökningen ska fyllas med hållbara drivmedel. En fortsatt positiv utveckling av biogas och höginblandade biobränslen är enligt regeringen nödvändig för att få en fossilfri fordonsflotta. För att dessa biodrivmedel ska fortsätta vara konkurrenskraftiga har de helt befriats från energiskatt från . Insatserna på EU-nivå intensifieras för att skapa fortsatt goda villkor för höginblandade biodrivmedel. Grunden för utveckling av styrmedel bör vara att förnybara energibärare ska användas där de utgör så stor samhällsnytta som möjligt under marknadsmässiga villkor. krävs dock incitament för introduktion av förnybar energi för att kunna nå de uppställda målen. Fordon som drivs på vätgas kan komma att bli betydelsefulla framgent. Bränslebytet är enligt skrivelsen ett av regeringens viktigaste styrmedel för att skapa långsiktiga förutsättningar för ökad användning av hållbara biodrivmedel i transportsektorn. Potentialen för inhemsk produktion är väsentlig, och reduktionsplikten gör det möjligt för svenska företag att investera i ny produktionskapacitet för hållbara biodrivmedel. Bränslebytet innebär ändrade skatteregler för drivmedel och krav på successivt minskade utsläpp av växthusgaser från bensin och dieselbränslen genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel. Denna reduktionsplikt innebär en skyldighet för drivmedelsleverantörer att minska utsläppen av växthusgaser från bensin eller dieselbränsle genom att blanda i hållbara biodrivmedel. Målet är att på ett långsiktigt och tydligt sätt öka andelen hållbara biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp i ett livscykelperspektiv. Detta förutsätter att kraven skärps . För att skapa ökad förutsägbarhet för aktörerna på marknaden och för att nå reduktionspliktens syfte att bidra till att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter utom luftfart med jämfört med bör reduktionsnivån enligt regeringen ligga på , vilket betyder att inblandningen av biodrivmedel kommer att vara i bensin och dieselbränsle. Reduktionsplikten kan enligt regeringen bli ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör ett statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. En fördel med reduktionsplikten är också att den främjar biodrivmedel med låga utsläpp av växthusgaser, såsom avancerade biodriv-medel baserade på skoglig råvara. Regeringen redovisar därtill att en stor andel av de biodrivmedel som används i importeras från andra länder. Potentialen för en ökad inhemsk produktion är dock stor, och reduktionsplikten gör det möjligt för svenska företag att investera i ny produktionskapacitet för hållbara biodrivmedel. På så sätt kan både andelen låginblandning och användning av rena biodrivmedel öka. Främjande av svensk biogasteknik Biogasen spelar enligt regeringen en viktig roll i omställningen till fossilfria transporter. För att biogasen ska kunna konkurrera med de fossila alternativen behövs ett utbud av tankställen och gasfordon samt ett främjande av svenska tekniklösningar för biogasproduktion. I linje med detta stöder regeringen inrättandet av ett innovationskluster för flytande biogas som demonstrerar befintlig teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- eller lokaltrafik och kombinationer av dessa tekniker i . Tunga godstransporter och möjlighet till gasdrift inom sjöfart är andra områden som bör inkluderas i innovationsklustret. Produktion av biogas ger upphov till olika nyttor beroende på vilken produktionsmetod och vilka råvaror som används. Biogasproduktion ger vissa nyttor som är specifika för biogas. Det är därför viktigt att se att biogas inte är en enhetlig produkt vad gäller produktionskostnader, miljönytta respektive användningsområden. Produktion av biogas från avfall och gödsel ger i allmänhet högre miljönytta än biogas från jungfrulig råvara. Förutom att energiinnehållet i biogas kan nyttjas för att ersätta fossila bränslen, kan det även bidra till att minska metangasutsläpp från t.ex. stallgödselhanteringen och bidra till att mer näringsämnen återförs till jordbruket. Användning av biogas som drivmedel kräver särskild infrastruktur och särskilda fordon. Trots omfattande statliga stöd och kommunala insatser har användningen av fordonsgas varit förhållandevis stabil . Biogasandelen i fordonsgasen har dock ökat. I syfte att ytterligare främja omställningen till fossilfria godstransporter avser regeringen att inrätta ytterligare innovationskluster. Enligt regeringen är biogas en förnybar energikälla med mycket hög miljöprestanda (prop. 2017/18:99). Större delen av det som används för att framställa biogas kommer från lantbruket och livsmedelskedjan, och dessa näringar har därför en central roll i omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi i . Regeringen vill att biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Importen av biogas från framför allt har ökat då den drar nytta av både produktionsstöd till biogas och konsumtionsstöd. Det har lett till att den importerade biogasen är billigare än den svenska och till lönsamhetsproblem för svenska biogasproducenter. För att stärka konkurrensen och påskynda omställningen till förnybara energikällor föreslår regeringen att stödet till produktion av biogas breddas såsom att det omfattar fler substrat än gödsel, såsom matavfall och slam. För att finansiera denna breddning ökas stödet med under innevarande år. Regeringen konstaterar att utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar från arbetsmaskiner behöver minska för att det ska vara möjligt att nå de klimat- och luftrelaterade målen. Frågan behöver hanteras genom samordning mellan myndigheter och tydliga ansvarsförhållanden. Utsläppen från arbetsmaskiner har ökat med ungefär en tredjedel , och stod 2015 för av utsläpp i den icke handlande sektorn. Större arbetsmaskiner drivs dessutom nästan uteslutande av dieselmotorer, vilka har förhållandevis höga utsläpp av kväveoxider och partiklar. 2005 beräknades arbetsmaskinernas andel av de totala kväveoxid-utsläppen i uppgå till . Jämfört med andra sektorer är potentialen till minskade utsläpp av luftföroreningar och växthusgaser från arbetsmaskiner betydande. påpekar regeringen att grundläggande förutsättningar behöver komma på plats för att kunna styra mot minskade utsläpp. Det finns t.ex. inget samlat register över arbetsmaskiner i , vilket gör att vi saknar kunskap om vilka arbetsmaskiner som finns i landet, hur gamla de är, vad de släpper ut och hur de används. Vidare saknas etablerade metoder för att mäta, registrera och jämföra utsläppen från olika typer av arbetsmaskiner. Inledningsvis behövs alltså bättre kunskap, statistik och metoder för att mäta och följa utsläppen från arbetsmaskiner. När mätmetoder och kunskap finns på plats blir det t.ex. möjligt att ställa grundläggande krav i lagar och förordningar som spetsteknik kan stimuleras genom miljökrav i offentlig upp-handling, vilket ger ett omställningstryck. Arbetsmaskiner används i en rad olika samhällssektorer, t.ex. inom byggsektorn, anläggningsverksamhet, gruvnäring, jordbruk och skogsbruk. Regeringen bedömer att frågan behöver hanteras genom samordning mellan myndigheter och tydliga ansvarsförhållanden. Nationella insatser kan bidra till en omställning internationellt. För att åstadkomma detta behöver verka för att EU-lagstiftningen ändras så att det införs gränser för tillåtna nivåer koldioxidutsläpp på arbetsmaskiner som avsevärt minskar deras bidrag till de totala utsläppen. finns också möjligheter att åstadkomma minskade utsläpp genom t.ex. en övergång till förnybara bränslen (Bränslebytet), inklusive el, genom andra styrmedel. beräknar att effekten av en reduktionsplikt på 2030 innebär att utsläppen från arbetsmaskiner kan minska med upp till 1 mil-jon ton. För att lägga grunden för det arbetet bedömer regeringen att det krävs mer och bättre kunskap om koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner. Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga klimat- och luftutsläppen från arbetsmaskiner och identifiera områden och kategorier med potential för kostnadseffektiva utsläppsminskningar samt att föreslå åtgärder. Enligt kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 8 bör biodrivmedelspolitiken inriktas mot svenskproducerade avfalls-baserade biodrivmedel med hög klimatnytta. De biodrivmedel som används i kännetecknas enligt motionärerna till största delen av bränslen som om man räknar med markeffekter och indirekta effekter inte bidrar till att minska koldioxidutsläppen globalt. Vidare framhåller motionärerna att reduktionsplikten måste sättas på en avsevärt lägre nivå som är långsiktigt hållbar (yrkande 9). Motionärerna ställer sig bakom principen om en reduktionsplikt, men den måste anpassas till vad som kan produceras i från avfallsbaserade råvaror. Främjande av svensk biogasteknik I kommittémotion 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 7 anförs att biogasproduktionen möjliggörs av gynnsamma skatteregler. I finns ett med integrerat biogasnät, vilket medför att svenska biogasproducenter konkurrerar med danska aktörer som erhåller produktionsstöd. Produktionsstöd för biogas är ingen idealisk lösning, men givet att marknaderna har integrerats bör förutsättningarna för produktion i och harmoniseras. Regeringen bör låta utreda frågan skyndsamt, och arbetet med att åstadkomma rimliga förutsättningar att bedriva rötning av matavfall bör fortgå. Enligt motionens yrkande 12 bör harmonisera regelverket för stödet till biogassektorn med . Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 21 bör incitamenten stärkas för att ställa om till en större andel förnybara drivmedel i arbetsmaskiner. Inom lantbruket och skogsbruket är det viktigt att öka andelen förnybar energi i arbetsmaskinerna. Även i lantbruket ska det löna sig att tanka fossilfritt vilket inte är fallet när fossil diesel i och med skatteåterbäringen ofta är billigare än de förnybara drivmedlen. Då omställningen av arbets-maskiner går långsamt finns ett stort behov av drivmedel som fungerar i dagens motorer. Motionärerna vill därför införa en omställningspremie för dem som tankar förnybart. behandling och kompletterande upplysningar Regeringen anför budgetproposition (2017/18:1 Förslag till statens budget s. 339) att Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till ändringar av förnybartdirektivet (förslag till direktiv för förnybar energi för perioden – 2030, COM(2016) 767). Kommissionen föreslår bl.a. att samtliga medlems-stater ska införa en plikt för drivmedelsleverantörer att säkerställa att en viss andel av den totala mängden drivmedel de levererar ska utgöras av avancerade biodrivmedel eller andra biodrivmedel som räknas upp i bilaga IX till direktivet, förnybara flytande eller gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, avfallsbaserade fossila drivmedel eller förnybar el. Ett flertal ändringar föreslås även i reglerna om hållbarhetskriterier. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ett reduktionspliktssystem införs som i kombination med ändrade skatteregler syftar till att minska växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel. Regeringen föreslog en ny lag om reduktion av växthus-gasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen och ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi samt i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, kallad hållbarhetslagen. beslutade enligt förslaget (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Enligt regeringen gynnar reduktionsplikten de biodrivmedel som har lägst växthusgasutsläpp per megajoule ur ett livscykelperspektiv. Förslaget kommer därmed att gynna producenter av sådana biodrivmedel. Det kan röra sig om biodrivmedel från grödor där insatser har gjorts för att minska utsläppen vid odling av råvaran. Det kan också röra sig om biodrivmedel från avfall och restprodukter, vilket kan leda till en viss ökning av användningen av fett- och oljerika avfall och restprodukter både i och i andra länder. På bedöms användningen av restprodukter från bl.a. skogsbruk och jordbruk och andra råvaror baserade på lignocellulosa att öka. har särskilt goda förutsättningar att producera biodrivmedel med låga utsläpp från bl.a. skogliga restprodukter, vilket bedöms öka förutsättningarna för ökad produktion i . En reduktionsplikt har enligt regeringen förutsättningar att utgöra ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör ett statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. Reduktionsplikten syftar till att ersätta det stödsystem genom skattebefrielse som varit det huvudsakliga styrmedlet för inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Förslaget ger en lösning för låginblandade biodrivmedel där risken för överkompensation och osäkerhet kring statsstödsgodkännanden försvinner. En fördel med en reduktionsplikt jämfört med skattebefrielse är också att den främjar biodrivmedel med låga utsläpp av växthusgaser, såsom avancerade biodrivmedel baserade på skoglig råvara. Den ger även möjlighet att fortsätta främja livsmedelsbaserade biodrivmedel med hög klimat-prestanda. träder lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgas-utsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen i kraft. Lagen syftar till att genom en reduktionsplikt minska utsläppen av växthusgaser från bensin och diesel som levereras till den svenska marknaden. I svar på skriftlig fråga 2017/18:1281 anförde miljöministern att utsläppen av växthusgaser från vägtrafik har minskat med , och de fortsatte att minska även . Även om de samlade utsläppen alltså har fortsatt att minska behövs ytterligare insatser från såväl regeringen som andra aktörer för att målen ska kunna nås. Bränslebytet kommer att bidra till att minska utsläppen från såväl personbilar och lätta nyttofordon som tunga fordon. Bränslebytet ger dessutom de långsiktiga spelregler som krävs för att företag ska våga investera i biodrivmedelsproduktion. Regeringen stöttar även effektiva klimat-investeringar i produktionsanläggningar för biogas, etanol och biodiesel genom Klimatklivet och den ökade metanreduceringsersättningen som aviserades i vårpropositionen. Regeringen avser även att införa ett tillfälligt eco-bonussystem för sjöfarten och en tidsbegränsad miljökompensation för godstransporter på järnväg. Syftet är att stimulera överflyttningen av transporter från väg till sjöfart och järnväg. För att främja ytterligare utsläppsminskningar hos personbilar har regeringen utökat Klimatklivet som bl.a. bidrar till att bygga ut infrastruktur för laddning av eldrivna personbilar. Från införs också ett bonus–malus-system för att snabba på övergången till bilar med låga koldioxidutsläpp i nybilsförsäljningen. Flera av styrmedlen träder alltså i kraft , och effekten kommer därmed framför allt att synas under nästkommande mandatperiod. Effektiviseringen av person-bilar, som avtagit , måste öka för att vi ska kunna nå klimat-målen. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens proposition 2016/17:217 Genom-förande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC beslutade två tillkännagivanden till regeringen (bet. 2017/18:MJU6, rskr. 2017/18:31). ställde sig bakom vad miljö- och jordbruksutskottet anfört om att en analys av konsekvenserna av de nya reglerna för biodrivmedel bör göras och om att en utredning av konsekvenser ska göras innan föreskrifter meddelas om bl.a. vad som ska avses med begreppet restprodukt. Utskottet framhöll vikten av förutsägbara och långsiktiga villkor för biodrivmedel. redovisade regeringen en analys i enlighet med det första tillkännagivandet i samband med remitteringen av förslag till ändringar i förordningen (2011:1088) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Beträffande det andra tillkännagivandet anger regeringen i sin senaste skrivelse om åtgärder med anledning av skrivelser från (skr. 2017/18:75) att det kommer att beaktas i förslaget till förändringar i den nyssnämnda förordningen. Främjande av svensk biogasteknik Regeringen anför i vårpropositionen att biogas är en förnybar energikälla med mycket hög miljöprestanda (prop. 2017/18:99). Importen av biogas från framför allt har ökat då den drar nytta av både produktionsstöd till biogas och konsumtionsstöd. Det har lett till att den importerade biogasen är billigare än den svenska och till lönsamhetsproblem för svenska biogasproducenter. För att stärka konkurrensen och påskynda omställningen till förnybara energikällor föreslår regeringen att stödet till produktion av biogas breddas så att det omfattar fler substrat än gödsel, såsom matavfall och slam. För att finansiera denna breddning ökas stödet med under innevarande år. Genom ett beslut beslutade regeringen att uppdra åt att inrätta ett innovationskluster för flytande biogas för att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Satsningen ska verka för demonstration, tillämpning och spridning av teknik för produktion av flytande biogas, drift med gasfordon i regional- och lokaltrafik, och kombinationer av dessa tekniker i . Särskild vikt ska läggas vid hur olika lösningar kan samverka med varandra och demonstreras samlat. Möjlighet till gasdrift inom sjöfart är ett annat område som bör inkluderas i klustret. I arbetet bör verka för synergier med andra nationella satsningar samt bidra till utvecklingen mot fossilfria tunga transporter internationellt. Uppdraget ska slutredovisas . Genom ett beslut om långsiktiga konkurrens-förutsättningar för biogas gav regeringen en utredare i uppdrag att kartlägga hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och ge förslag på hur biogas kan ges konkurrenskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Utredaren ska analysera biogasens roll och konkurrens-förutsättningar utifrån bl.a. de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade integreringen av biogasmarknaden i EU samt utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Syftet är att biogas ska kunna bidra till att nå energi- och klimatpolitiska mål på ett kostnadseffektivt sätt, som hänsyn tas till värdet av de nyttor som produktion av biogas bidrar med för att nå andra samhällsmål. – analysera biogasens konkurrensvillkor, särskilt utifrån konkurrensen från importerad biogas och utvecklingen i transportsektorn – kartlägga och värdera de nyttor som produktion av biogas från olika råvaror bidrar med och vid behov lämna författningsförslag – analysera vilken roll användning av biogas kan ha för att kostnadseffektivt nå de energi- och klimatpolitiska målen och i vilken sektor användning av biogas gör störst nytta – vid behov lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgärder kan ändras, kompletteras eller ersättas med nya styrmedel eller andra åtgärder; dock ska eventuella förslag på skatteområdet endast omfatta bränslebeskattningen. Uppdraget ska redovisas . redovisade ett regeringsuppdrag om kartläggning och förslag för minskade utsläpp från arbetsmaskiner i rapport 6826 Arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp. bedömer att det finns tydliga skäl för en skärpt styrning mot minskade klimat- och luftutsläpp från arbetsmaskiner. För en utvecklad utsläppskartläggning och förbättrade styrningsmöjligheter föreslås regeringen utöka registreringsplikten och införa obligatorisk inrapportering av data genom att ett nytt särskilt arbetsmaskinsregister inrättas. Regeringen föreslås också öka stödet till forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion för ny teknik som bidrar till minskade utsläpp från arbetsmaskiner. Vidare bör ned-sättningen av koldioxidskatten på diesel för arbetsmaskiner i gruvindustri, skogs-, jord- och vattenbruksverksamhet stegvis fasas ut. Regeringen föreslås införa miljözonbestämmelser för arbetsmaskiner liknande dem som gäller för tunga fordon. Enligt uppgift övervägs rapporten i . En fördel med en reduktionsplikt är som regeringen framhåller att den främjar biodrivmedel med låga utsläpp av växthusgaser, såsom avancerade biodriv-medel baserade på skoglig råvara. Den ger även möjlighet att fortsätta främja livsmedelsbaserade biodrivmedel med hög klimatprestanda. Reduktions-plikten gynnar som regeringen framhållit de biodrivmedel som har lägst växthusgasutsläpp per megajoule ur ett livscykelperspektiv. Det kan röra sig om biodrivmedel från grödor där insatser har gjorts för att minska utsläppen vid odling av råvaran. Det kan också röra sig om biodrivmedel från avfall och restprodukter. har som regeringen anfört särskilt goda förutsättningar att producera biodrivmedel med låga utsläpp från bl.a. skogliga restprodukter, vilket bedöms öka förutsättningarna för ökad produktion i . Reduktionsplikten kan bli ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör ett statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. En stor andel av de biodrivmedel som används i importeras från andra länder. Potentialen för ökad inhemsk produktion är dock stor, och reduktionsplikten gör det möjligt för svenska företag att investera i ny produktionskapacitet för hållbara biodrivmedel. På så sätt kan både andelen låginblandning och användning av rena biodrivmedel öka. I 15 kap. 1 § finns en definition av avfall, nämligen att med avfall avses varje ämne eller föremål som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med. I 15 kap. 10 § finns en avfallshierarki. Enligt uppgift från Miljö- och är det en avsevärd del av biodrivmedlen som produceras från annat än avfall i ; t.ex. klassificeras råtallolja inte som avfall utan som en restprodukt (jämför 1 kap. 2 § hållbarhetslagen). Utskottet konstaterar med den lämnade redovisningen att det pågår ett omfattande arbete för att öka användningen av hållbara biodrivmedel och för att dessa ska ersätta en betydande del av dagens användning av fossil bensin och diesel. Utskottet avstyrker motion 2017/18:4154 (SD) yrkande 8 i den mån yrkandet inte tillgodosetts med vad som anförts. Utskottet konstaterar vidare att reduktionsnivån beslutats av och avstyrker därmed även motion 2017/18:4154 (SD) yrkande 9. Främjande av svensk biogasteknik