bet · H601KrU2 · 2018-11-09 00:00:00 — Därför välkomnar utskottet regeringens uppdrag till dels AV-utredning, dels tryck- och yttrandefrihetskommitté. Utskottet noterar också i sammanhanget att vid ett flertal tillfällen har behandlat frågan om bl.a. utökat uppdrag till och tv och möjligheterna till upprättelse gentemot medier, senast i betänkande 2017/18:KU31 Massmediefrågor. har då bl.a. redogjort för gällande rätt på området, som man finner väl avvägd med hänsyn till vikten av vidast möjliga yttrandefrihet. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att inte föregripa pågående arbete med frågorna och finner därmed inte några skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:4199 (M) yrkandena 5 och 6, och 2017/18:4201 (KD) yrkande 4. Utskottet finner heller inga skäl att tillstyrka motion 2018/19:24 (SD) yrkandena 5 och 6. Avslag på propositionen, punkt 1 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 1. För är det självklart och viktigt att public service finns kvar då det är att betrakta som ett allmänintresse. Programföretagen ska fortsätta att arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation, ha ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion för svenska folket samt vara en aktör som främjar svenska språket och belyser svensk kultur i sina produktioner. Utöver det har programföretagen även ett särskilt viktigt uppdrag att säkerställa att betydelsefull information når hela befolkningen vid krissituationer. Det är därför också viktigt att de får de resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. Allt fler kritiska röster gör sig hörda då man anser att programföretagen inte uppfyller kraven i sändningstillståndet. Trots fortsatt höga förtroendesiffror ser vi också oroligt på det vikande förtroendet bland allt fler grupper tillsammans med utmaningen i att behålla förtroendet hos nya generationer med tanke på förändrade medievanor. Skattefinansierade system kräver hög tilltro och trovärdighet. För att få folklig legitimitet anser vi därför att det krävs att nuvarande system reformeras med ett flertal åtgärder för att säkra och stärka innehållets saklighet och opartiskhet. Med nuvarande finansieringssystem är det möjligt att ”rösta med fötterna”, dvs. det är möjligt att avstå från att äga en tv och på så vis avstå från att vara med och finansiera public service om man känner sig missnöjd med programföretagens prestation. Med en finansieringsmodell där den möjligheten försvinner blir det allt viktigare att man känner förtroende för verksamheten och innehållet. Vi har länge ansett att man måste göra mer för att säkerställa opartiskhet och saklighet och att man känner tillit till public service. I och med att regeringen i propositionen inte tagit till sig och genomfört våra förslag på hur sakligheten och opartiskheten kan stärkas i public service-bolagens innehåll, kan vi inte ställa oss bakom det nu aktuella förslaget. Vi tror fortfarande att skattefinansiering långsiktigt är en bättre lösning än dagens finansieringsmetod med tanke på teknik- och medieutvecklingen, men lösningen kan inte komma på plats innan en reform av public service-systemet ägt rum. Det innebär att bör avslå proposition 2017/18:261 i sin helhet. Ändringar i radio- och tv-lagen, punkt 2 (S, V, MP) av (V), Lawen Redar (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). Därmed bifaller proposition 2017/18:261 punkt 3 och avslår motionerna 2017/18:4198 av Per Lodenius (C), 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:4200 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 1. Regeringens förslag om tillståndstidens längd i kombination med ett nytt finansieringssystem syftar till att höja public services oberoende. Den samlade bedömningen är att oberoendet stärks av att programföretagens verksamhet ligger fast . Vi ser därför inte att en övergångsbestämmelse om ett sexårigt sändningstillstånd skulle stärka programföretagens oberoende och planeringsförutsättningar. Vi menar att det är av yttersta vikt att och regeringen visar tilltro till programföretagens förmåga att inom ramen för det nya finansieringssystemet planera och hantera verksamhetens inriktning och omfattning . Med en sexårig övergångsbestämmelse fördröjs istället programföretagens förutsättningar till långsiktig planering. Dessutom bedömer vi att det finns en risk för att en sådan fördröjning skapar osäkerhet och minskar förutsägbarheten för programföretagens verksamhetsplanering. Vi anser inte att ett snabbt föränderligt medielandskap är ett tillräckligt starkt argument mot en tioårig övergångsbestämmelse. Primärt måste hastigheten i medieutvecklingen vara en uppgift för programföretagen att hantera inom ramen för sitt uppdrag. Vi noterar t.ex. att BBC i normalt har en tillståndsperiod . En tioårig tillståndsperiod ger programföretagen stabila och förutsägbara ramar för verksamheten i enlighet med de förlängda, åttaåriga, tillståndsperioder som det finns politisk enighet om. Ett sexårigt sändningstillstånd markerar dessutom inte att vi går in i ett nytt finansieringssystem. Det innebär att bör avslå motionerna 2017/18:4198 (C), 2017/18:4199 (M) yrkande 1, 2017/18:4200 (L) yrkande 1 och 2017/18:4201 (KD) yrkande 1 och bifalla proposition 2017/18:261 punkt 3. Överföring och förvaltning av avgiftsmedel, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:4200 av m.fl. (L) yrkande 2. Betydelsen av public service har ökat. I ett alltmer polariserat samhällsklimat är det helt centralt för demokratin att det finns medier som står för opartiskhet och saklighet. Därför behövs det höjda trösklar för politikens möjligheter att påverka. Parlamentariska public service-kommittén föreslog att formerna för utbetalning av avgiftsmedel till programföretagen ska regleras i lag (SOU 2017:79 s. 22–24). Syftet är att höja tröskeln för att regeringen styr public service. Regeringen har frångått detta i sin proposition och vill i stället att förfarandet styrs av regeringen ensam genom förordning. Det är förvisso vad som är brukligt när det handlar om reglering av tämligen teknisk och detaljerad natur, men jag menar att det i det här fallet väger tyngre att garantera programföretagens oberoende. Jag välkomnar att radio- och tv-avgiften nu ersätts med en teknikneutral public service-avgift som betalas av alla som är myndiga och har en tillräckligt hög inkomst. innebär den nya lagen att och regeringen beträder oprövad mark i sin strävan efter att finna former som i än högre utsträckning än dagens finansieringssystem garanterar public services oberoende. Jag menar därför att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som reglerar överföring och förvaltning av avgiftsmedlen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Årlig balansering och automatisk justering av tillgångarna på public service-kontot, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 2. Ett av ledorden i parlamentariska public service-kommitténs betänkande är legitimitet (SOU 2017:79). En förändrad finansieringsmodell måste upplevas ha hög legitimitet hos befolkningen för att vara långsiktigt hållbar. Regeringen anför i propositionen att det finns en möjlighet att det byggs upp ett överskott på public service-kontot givet att intäkterna överstiger den medelstilldelning som anges i sändningstillståndet. Till skillnad från den nuvarande radio- och tv-avgiften som skulle behöva höjas kraftigt framöver kommer den nya finansieringen i stället att innebära att taket för avgiften kontinuerligt behöver justeras nedåt. I propositionen förs ett resonemang om att detta innebär att avgiftens storlek kan behöva justeras. Detta är välkommet och rimligt. Vi anser dock att detta bör kompletteras med en större automatik för att säkerställa att det inte byggs upp stora överskott även under de perioder då ett sändningstillstånd gäller. För att komma till rätta med risken för att stora överskott byggs upp anser vi att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras och därmed medför en automatisk justering av den föreslagna public service-avgiften. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sänkt avgift när Radiotjänst i har avvecklats, punkt 6 (M, KD) av (M), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 2. avsätts en del av radio- och tv-avgiften för Radiotjänst i Aktiebolags (RIKAB) hantering av uppbörd av radio- och tv-avgift och avgiftskontroll. När uppdraget nu upphör och RIKAB läggs ned menar vi att regeringen bör återkomma med ett förslag om hur dessa medel kan återgå till avgiftsbetalarna och därmed bidra till en sänkning av avgiften. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utredning av public service i sin helhet, punkt 7 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi kan inte se att regeringen på allvar försökt komma med förslag som stärker medborgarnas förtroende för att den information som förmedlas av public service är opartisk och saklig. Helheten i sändningstillstånd, granskningsfunktion och finansiering måste utredas i ett samlat grepp. Vi inser att det är bråttom att få ett nytt finansieringssystem på plats med tanke på rundradiokontots negativa utveckling. Regeringen bör därför tillsätta en utredning av public service-systemet som tar ett helhetsgrepp och bl.a. inkluderar granskningsfunktion och sändningstillstånd. Troligtvis kan mycket av materialet från Parlamentariska public service-kommitténs delbetänkande (SOU 2017:79) användas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kortare sändningsperiod, punkt 8 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 3. Regeringen föreslår att sändningsperiodernas längd ska vara med en inledande period . Utredningens förslag var att den inledande perioden ska vara . Vi menar att en period är alldeles för lång med tanke på att mediebranschen är i ständig förändring. Det innebär således att den första perioden i än högre grad är för lång. Vi anser att sändningsperioderna bör vara avsevärt kortare. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att försöka utarbeta kortare sändningsperioder än . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Årliga budgetunderlag, punkt 9 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 4. Skattefinansierade system kräver hög tilltro och trovärdighet. Detta uppnås vanligtvis inom offentlig förvaltning genom offentlighetsprincipen som garanterar transparens. Regeringen gör bedömningen att de nuvarande årliga budgetunderlagen inte längre kommer att behövas i det nya finansieringssystemet. Vi delar inte den bedömningen. För oss är det av yttersta vikt för programföretagens trovärdighet att deras redovisningar är transparenta och tydliga. Vi menar därför att de årliga budgetunderlagen bör behållas till dess att regeringen har presenterat ett fullgott alternativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sponsring av , punkt 10 (M, KD) av (M), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 3. En av public services grundförutsättningar är att man ska stå oberoende från såväl politisk som kommersiell påverkan. En grundprincip i sändningstillstånden är därför att programföretagen inte får sända reklam och sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit programföretagen direkt. Detta är en viktig princip för programföretagens legitimitet och för att man ska kunna hävda sitt oberoende. Trots detta finns det i sändningstillstånden ett undantag för () att sponsring får förekomma vid högst 20 evenemang . Detta motiveras med att SVT ska kunna sända attraktiva sportevenemang som förutsätter sponsring. Att SVT får sända 20 sponsrade evenemang kan tyckas rimligt, men i realiteten innebär det betydligt mer. Varje evenemang kan innehålla ett större antal enskilda sändningar. Detta är i grunden ett problem. Att man i en sändning täcker över varumärken på kläder och skyltar för att i nästa mata ut uttalade sponsringsinslag riskerar att skada bolagets trovärdighet och rimmar illa med kravet om kommersiellt oberoende. Regeringen bör därför se över möjligheterna för sponsring till SVT så att den begränsas och endast sker i undantagsfall. Vi menar att detta är viktigt för att ytterligare stärka förtroendet för programföretagens oberoende. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Medieetisk granskning, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att den granskning som görs av medierna generellt och av public service i synnerhet måste bli tydligare samt mer tillgänglig och professionell. Mediebranschen har väckt ett förslag om ett frivilligt och självreglerande system. Med en allmänhetens medieombudsman och en medieetisk nämnd föreslås enskilda kunna anmäla publiceringar som de anser utsatt dem för publicitetsskada, t.ex. genom att de inte fått bemöta anklagelser eller påståenden eller utsatts för intrång i sitt privatliv. Det är angeläget att ett nytt medieetiskt system kommer på plats och att det också omfattar programföretagen. Vi menar att regeringen bör slå fast att programföretagen ska underställas en medieetisk granskning och att det är upp till branschens parter att komma överens om hur ett sådant system ska utformas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utveckla uppdraget till och tv, punkt 12 (M, KD) av (M), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 4. och tv finns för att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Enligt sändningstillståndet ska sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradio och i tv. Vem som helst kan anmäla ett program för granskning, till skillnad från t.ex. där endast den som anser sig själv utsatt för publicitetsskada kan anmäla. Utan att värdera enskilda ärenden som behandlats konstaterar vi att kravet på opartiskhet och saklighet har väckt stor debatt – en debatt som förtjänar att tas på allvar, inte minst utifrån programföretagens legitimitet hos allmänheten. verksamhet måste alltid präglas av offentlighet och tydlighet. Det innebär bl.a. att högre krav bör ställas på att de beslut som fattar alltid ska vara motiverade. Vi menar att det inte sällan brister vad gäller avslagsbesluten. Det finns starka skäl för att får ett tydligare utredningsansvar än den har . Det skulle skapa bättre förutsättningar för beslut som vilar på korrekta fakta och relevanta omständigheter jämfört med ett system som bygger på att den anmälande partens uppgifter sätter ramen för prövning. Kravet på att ett fällande beslut ska offentliggöras bör förtydligas så att offentliggörandet alltid blir lika tydligt som den klandrande rapporteringen. Därutöver bör få fler sanktionsmöjligheter. Mot bakgrund av det som anförts ovan bör regeringen se över och utveckla uppdrag för att säkerställa att public service lever upp till kraven på saklighet och opartiskhet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Saklighetsprövningar och exponering av rättelser, punkt 13 (SD) av (SD), i (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Vi anser att det är av yttersta vikt att public services rapportering är saklig och korrekt och att uppgifter kontrolleras i de fall som anmäls till . Vi är övertygade om att förtroendet för medierna kan stärkas genom att mediekonsumenterna kan känna sig trygga i att i de fall de blivit felinformerade kommer de att uppmärksammas på detta. Vi föreslår att det, åtminstone vad gäller public services nyhets- och faktaförmedling, ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar saklighet och information i de fall en anmälan gjorts. Detta skulle kunna göras genom att , eller ett specialinriktat organ, sätter samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera anmälda programs eller reportages saklighet. Deras utredning skulle därefter kunna publiceras offentligt och skickas till anmälaren. Det är av största vikt att programföretagen förstår vad de anmälningar som kommer in handlar om för att inte programföretagen ska hamna i samma situation igen. Publiken som tar del av innehållet ska känna förtroende för programföretagen. Det är så vi upprätthåller förtroendet mellan producenter och konsumenter. Vi föreslår vidare en översyn av hur dagliga rättelser skulle kunna införas i programföretagens sändningstillstånd. En modell där sändningstid avsätts för ett program med rättelser skulle kunna vara ett alternativ. Programmet kan också vara en möjlighet för public service att mer utförligt rapportera om ett program eller reportage som fått många anmälningar där det visat sig att allmänheten inte har fog för sin uppfattning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ändringar i radio- och tv-lagen, punkt 2 (SD) (SD), i (SD) och (SD) anför: har i betänkandet yrkat avslag på proposition 2017/18:261. I propositionen anför regeringen att de vill inleda det nya finansieringssystemet för public service med en sändningsperiod . anser det är en alltför lång sändningsperiod. Teknikutvecklingen leder till mycket snabba förändringar på medieområdet och det finns en risk att en så låser fast programföretagen i förlegade medieformat och stjälper deras möjligheter att följa med teknikutvecklingen. Frågan om sändningsperiodernas längd är central för oss. I reservation 7 motiverar vi vår hållning om kortare sändningstillstånd och yrkar om ett tillkännagivande till regeringen att utreda sändningsperiodernas längd. Eftersom vår motion inte har stöd i utskottet och därmed sannolikt inte heller i kammare, väljer vi att ställa oss bakom allianspartiernas förslag som bl.a. innebär en sexårig första sändningsperiod och därefter åttaåriga sändningstillstånd framöver. Det är att föredra framför att regeringens förslag antas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 5.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om för , och (avsnitt 7.4). 6.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om avtalet med i (avsnitt 8). 2017/18:4198 av Per Lodenius (C): antar regeringens förslag till beslut med ändringen att de sändningstillstånd som beviljas närmast efter ikraftträdandet för , och Utbildningsradion ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . 2017/18:4199 av m.fl. (M): 1.Riksdagen antar regeringens förslag till beslut med ändringen att de sändningstillstånd som utfärdas närmast efter ikraftträdandet för , och Utbildningsradion ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att tillgångarna på public service-kontot balanseras samt justeras automatiskt, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel som frigörs när Radiotjänst i läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande sändningstillstånd kraftigt begränsa möjligheterna till sponsring för SVT och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att public service-bolagen ska ingå i ett system för medieetisk granskning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa saklighet och opartiskhet i public service genom att utveckla uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4200 av m.fl. (L): 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) med de ändringar som följer av vad som beskrivs i motionen om att de sändningstillstånd som utfärdas närmast efter ikraftträdandet för , och Utbildningsradion ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . 2.Riksdagen beslutar att den nya lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst från 9 § och framåt, med tillhörande övergångsbestämmelser, får den lydelse som framgår av motionen. 2017/18:4201 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen antar regeringens förslag till beslut med ändringen att de sändningstillstånd som utfärdas närmast efter ikraftträdandet för , och Utbildningsradion ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medel som frigörs när Radiotjänst i läggs ned bör användas för att sänka avgiften för avgiftsbetalarna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande sändningstillstånd se över möjligheterna för sponsring till SVT och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över uppdrag för att säkerställa krav på saklighet och opartiskhet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:24 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen i sin helhet.