bet · H501MJU15 · 2018-04-19 00:00:00 — I meddelandet aviseras ett stort antal kommande förslag, bl.a. fördjupat arbete inom ramen för just ekodesigndirektivet samt samordning av produkt-, kemikalie- och avfallspolitiken. Regeringen framhåller att aktivt bidrog till meddelandet och rådslutsatserna om meddelandet som antogs . Producentansvaret syftar till att producenterna har det ekonomiska ansvaret för sina produkter under hela livscykeln för att få ett incitament att utforma dessa på ett sätt som gör dem återanvändbara och återvinningsbara. Utskottet konstaterar att producentansvaret som är lagstadgat för åtta produktgrupper är ett framgångsrikt styrmedel för att nå flera av miljömålen, inte minst God bebyggd miljö. Utskottet bedömer att en utökning av producentansvaret för andra produktgrupper såsom möbler och byggmaterial kan vara en väg framåt för att stärka den cirkulära ekonomin och möjliggöra högre resursutnyttjande. Genom att fler företag får tillbaka sina produkter och material i slutet av livscykeln kan material återanvändas i ny produktion och därmed skapa ytterligare värde. Ett utökat producentansvar kan även bidra till att minska producenters användning av farliga kemikalier liksom konsumenters exponering för sådana ämnen. Utskottet noterar att möjligheten att utöka det lagstadgade producent-ansvaret inte har utretts . Det konstaterades då att material-återvinning och minskad användning av kemikalier inom bl.a. byggsektorn och möbelbranschen skulle kunna uppnås genom frivilliga åtaganden, och att tiden ännu inte var mogen för ett lagstadgat producentansvar för dessa fraktioner. framhöll utredaren många skäl som talar för ett sådant införande, bl.a. den stora mängden material och varor som produceras samt önskan om bättre kontroll över de kemikalier som produkter kan innehålla. Sedan utredningen gjordes har det skett en stor kunskapsutveckling i hur t.ex. kemiska ämnen i byggprodukter kan påverka människors hälsa. Dessutom har det skett en stor utveckling inom både den nationella och den EU-gemensamma kemikalie- och avfallslagstiftningen. Utskottet noterar särskilt att förhandlingarna om det nya avfallspaketet innefattar skrivningar om hur producentansvar ska utformas om ett medlemsland väljer att införa ett sådant. Både kunskapsläget och det rättsliga sammanhanget är med andra ord mycket annorlunda från hur det var när frågan sist utreddes. Mot denna bakgrund ser utskottet goda anledningar till att möjligheterna att utöka antalet produktgrupper som omfattas av det lagstadgade producentansvaret bör utredas på nytt. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3730 (C, M, KD, L) yrkande 18 och 2017/18:3686 (C) yrkande 43. I fråga om åtgärder för att stärka det redan befintliga producentansvaret noterar utskottet att det remitterats en departementspromemoria med förslag till åtgärder för ett tydliggöra och renodla producentansvaret för förpackningsavfall och returpapper. Därmed anser utskottet att förslaget som lyfts fram i motion 2017/18:3888 (SD) yrkande 2 till betydande del redan pågår. Motionsyrkandet lämnas därför utan vidare åtgärd. Även motionerna 2017/18:579 (S) yrkande 2 och 2017/18:2246 (M) lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till det pågående arbete som redovisas ovan. Märkning av produkters miljöprestanda m.m. Utskottet ser ett mycket stort värde i att olika produkters miljöprestanda tydligt framgår så att konsumenter kan göra informerade och hållbara val. Utskottet noterar att regeringen tog fram en handlingsplan för hållbar konsumtion som inbegriper bl.a. informationssatsningar om hur vi kan konsumera mer hållbart. I fråga om textilier hänvisar utskottet till det aktiva arbete som regeringen nu bedriver för att textilkonsumtionen ska bli mer miljömässigt hållbar. Utskottet välkomnar regeringens satsning för att utveckla hållbara affärsmodeller och öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion och en ökad återanvändning. Utskottet påminner också om de frivilliga åtaganden som finns inom textilbranschen för att bedöma och tydliggöra textiliers miljömässiga och sociala hållbarhet. I fråga om märkning av energiförbrukande produkter erinrar utskottet om att det redan existerande ekodesigndirektivet sätter minimikrav på energi-prestanda och förbjuder de mest energi- och resurskrävande produkterna på EU-marknaden. Därtill påminner utskottet om att kommissionen aviserat förslag om ett fördjupat arbete inom ramen för ekodesigndirektivet. I avvaktan på de åtgärder som aviserats såväl på nationell som på europeisk nivå anser utskottet att motion 2017/18:3772 (C) yrkandena 12 och 14 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om främjandeåtgärder och regler för materialåtervinning, mål för insamling och återvinning av textilier samt återanvändning och återvinning av elbilsbatterier och uttjänta fordon m.m. Jämför reservation 9 (SD), 10 (C), 11 (L), 12 (SD), 13 (SD, C, KD) och 14 (V). Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning samt regler för materialåtervinning I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 20 framhålls att utnyttjandet av nya naturresurser måste minska och återanvändningen av material öka. Produktens design spelar en viktig roll för att underlätta att produkten återanvänds eller återvinns. Vidare är livslängd och hållbarhet centralt. Enligt kommittémotion 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 1 behöver återvinning främjas. Tillgången på återvinningsstationer inklusive fastighetsnära insamling är av primär betydelse och även att förpackningsmaterial utformas på ett sådant sätt att förpack-ningarna kan återvinnas. Mycket arbete återstår på detta område, och framför allt när det handlar om plastmaterial krävs mer forskning och produkt-utveckling för att kunna öka återvinningen. Vidare i yrkande 3 i samma motion efterfrågas tydliga regler för återvinning. Enligt motionärerna är det grund-läggande för återvinning att det ska vara enkelt för den enskilde att göra rätt. För att minska osäkerheten bland företagen är det enligt motionärerna önskvärt att branschen får tydliga spelregler. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 44 i denna del efterlyser motionärerna att öppna en större del av återvinningsmarknaden för företagande och konkurrens. Genom att öppna fler delar av återvinnings-marknaden för företagande och konkurrens kan både teknik- och tjänsteinnovation öka. Mål för insamling och återvinning av textilier I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 41 föreslås att ett nationellt mål för insamling och återanvändning av textilier införs. framhåller att kretsloppet kan slutas genom att företag får tillbaka sina produkter och material i slutet av livscykeln. Även i kommittémotion 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås mål för insamling och återvinning av textilier. Enligt motionärerna stimulerar nationella mål för insamling och återanvändning av textilier till ökad återvinning och produktutveckling. Återanvändning och återvinning av elbilsbatterier och fordon m.m. Enligt kommittémotion 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 5 bör regeringen återkomma med förslag på styrmedel som ger ett ökat incitament att återvinna elbatterier från elbilar. Eftersom elbilar har stora miljöfördelar och hög kapacitet att minska trafikens klimatpåverkan anser motionärerna att det är av stor vikt att vidta åtgärder tidigt för att förhindra att en del av miljövinsten äts upp av batteritillverkning och bristande återvinning. Regeringen bör därför återkomma med förslag på styrmedel som ger ett ökat incitament att återvinna elbatterier från elbilar. Enligt motion 2017/18:2220 av och (båda S) förordas en översyn av möjligheten att införa en skrotpeng för fritidsbåtar i liknande den modell som finns i . Den modell som finns i innebär ett bidragssystem där staten täcker hela eller delar av kostnaden för hanteringen av uttjänade fritidsbåtar. I motion 2017/18:1845 av och (båda S) förordas vikten av att uttjänta bilar återvinns. Det är ett stort miljöproblem för samhället när skrotbilar inte blir återvunna. Det finns därför all anledning att se över möjligheten att ta fram åtgärder som leder till ökade incitament för privatpersoner att återvinna sina uttjänta bilar. Enligt motion 2017/18:246 av och (båda C) bör någon form av skrotningspremie för gamla bilar utredas. Enligt motionärerna bör uppmana regeringen att vidta åtgärder så att rensas från uttjänta bilar och skrotbilar mycket bättre än . I motion 2017/18:3023 av (MP) framhålls vikten av att inte försvåra för veteranbilsintresset. Enligt ett EU-direktiv ska av alla skrotbilar eller s.k. uttjänta bilar återvinnas, vilket som princip är en mycket lovvärd ambition, men enligt motionären är återbruk bättre. Regeringen bör därför avstå från att göra något som försvårar för veteranbils-intresset. Avslutningsvis enligt motion 2017/18:41 av (KD) bör pant på engångsgrillar införas. Både produktion och användning genererar stora utsläpp. Med tanke på att vill vara ett föregångsland i fråga om hållbar utveckling bör framför allt en pant införas så att återvinningen ökar. behandling och kompletterande uppgifter Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning samt regler för materialåtervinning I artikel 4 i avfallsdirektivet fastställs det en avfallshierarki enligt vilken avfall i första hand ska förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. beslutade om ändringar i för att på ett tydligare och mer samlat sätt införa avfallshierarkin i (prop. 2015/16:166, bet. 2015/16:MJU22, rskr. 2015/16:299). hölls tre rundabordssamtal mellan miljöminister och företrädare för avfallsbranschen samt flertalet riksdags-partier om hur insamlingen av avfall bör förändras. I sitt svar på skriftlig fråga 2016/17:813 Skärpta krav på återvinningsindustrin framförde miljöministern att regeringens ambition är att avfallet behöver minska och återvinningen öka, och att det är viktigt att ta ett helhetsgrepp om avfalls-området för att öka materialåtervinningen och skapa insamlingssystem som är lättillgängliga för hushållen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att materialkonsumtionen fortsatte att öka i medan materialåtervinningen minskade något. I fråga om hushållsavfall redovisar regeringen att Avfall statistik visar på en minskning . Den totala mängden behandlat hushållsavfall uppgick till 4 (466,per person), vilket var en minskning med ca per person . Regeringen vill mot denna bakgrund fortsätta arbetet för att minska mängden avfall, öka återanvändning och återvinning och fasa ut farliga kemikalier. Av budgetpropositionen framgår att regeringen vill höja ambitionsnivån så att insamlingssystemen förenklas och blir mer lättillgängliga för hushåll och andra aktörer. Systemen för insamling och annan avfallshantering bör planeras och utformas så att de kan bidra till en cirkulär, biobaserad ekonomi och minskad nedskräpning. För att uppnå detta har regeringen tagit ett helhetsgrepp om avfallsområdet och ska utarbeta förslag som främjar att mer avfall används som en resurs, att mer avfall materialåtervinns och att insamlingen blir lätt för hushållen att delta i. Prioriterade områden inom arbetet med cirkulär ekonomi är bl.a. plast och textilier. remitterade en promemoria om fastighetsnära insamling i vilken ändringar i bl.a. förpacknings- och returpappersförordningarna föreslås. De nya bestämmelserna syftar till att möjliggöra en högkvalitativ materialåtervinning och utforma insamlings-systemen så att det är lätt för både producenter och konsumenter att göra rätt. För att uppnå denna målsättning innehåller promemorian ett antal förslag. Bland annat föreslås det att tillståndspliktiga insamlingssystem fr.o.m. t.o.m. ska transportera bort hushållens förpackningsavfall av de vanligast förekommande materialen (papp, papper, kartong, wellpapp, plast, glas och metall) från av alla bostadsfastigheter. ska insamlingssystemen transportera bort hushållens förpackningsavfall av de vanligast förekommande materialen från alla bostadsfastigheter. Sådana fall där transport från bostadsfastigheten inte är skälig med hänsyn till t.ex. fastighetsutformning undantas. Vidare förtydligas det att ett insamlingssystem ska för att anses lämpligt bl.a. ha insamlingsplatser för den del av hushållens förpackningsavfall som inte ska samlas in från bostadsfastigheterna. Dessa insamlingsplatser ska vara lättillgängliga för dem som vill lämna ifrån sig förpackningsavfall. Därtill utökas förpackningsförordningens syfte så att det även omfattar att begränsa skadligheten för miljön av material och ämnen i förpackningar. Förordningens syfte ändras även genom att mängden förpackningsavfall ska minska genom att förpackningar endast används när det är nödvändigt. En producent ska även se till att förpackningarna har en volym och vikt som begränsas till det minimum som krävs för att upprätthålla en god säkerhets- och hygiennivå. Remissvaren ska ha kommit in till Miljö- och med möjlighet för kommunerna att inkomma med svaren fram till . Det framgår av budgetpropositionen att regeringen ger ökade medel för att förbättra avfallsstatistik och spårbarhet. I och med detta uppnås en bättre kontroll över avfallsströmmarna och en bättre uppskattning av volymer och flöden, vilket är en viktig förutsättning för tillsyn. Enligt regleringsbrev har verket i uppdrag att genomföra en förstudie av hur förbättrad avfallsstatistik och spårbarhet för farligt avfall kan åstadkommas, bl.a. genom en sammanhållen nationell digital lösning. Uppdraget ska slutredovisas till . I fråga om insatser på EU-nivå presenterade kommissionen ett avfallspaket bestående av ett antal lagstiftningsförslag om ändring av ett antal rättsakter. Lagstiftningsförslagen fastställer mål för avfallsminskning och en långsiktig strategi för avfallshantering och materialåtervinning. Centrala delar av det reviderade förslaget om avfall är bl.a. – ett EU-mål om materialåtervinning av av det kommunala avfallet – ett EU-mål om materialåtervinning av av förpackningsavfallet – ekonomiska incitament för producenter att släppa ut mer miljövänliga produkter på marknaden, och att stödja system för återvinning av t.ex. förpackningar, batterier och fordon. Enligt uppgift från är förhandlingarna om det nya avfallspaketet i sitt slutskede och beslut kan förväntas . Mål för insamling och återvinning av textilier Inom ramen för samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi hölls tre rundabordssamtal om bl.a. den hållbara textila värdekedjan. Enligt regeringen utmynnade samtalet i att aktörerna såg behovet av att skapa en nationell arena för hållbara textilier. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att konsumtionen av textila varor har ökat betydligt . Textila material produceras i stora kvantiteter och ingår i en mängd varor som används brett i samhället. Ökande konsumtion och produktion av textila varor medför även ökad användning av råmaterial, vatten, mark och kemiska ämnen. Vidare framhåller regeringen att ambitionen är att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier och mode, vilket är ett viktigt steg för att bl.a. uppnå miljömålet Giftfri miljö. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en satsning på hållbara textilier. Som en del av denna satsning vill regeringen stödja utvecklingen av hållbara affärsmodeller och öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier och en ökad återanvändning. Regeringen föreslår därför att anslag ökas med 2018. Därefter beräknas anslaget ökas med 2019–2020. gav regeringen i uppdrag att starta en nationell plattform för samverkan mellan aktörer som arbetar med miljö-mässigt hållbara textilier och hållbart mode. Plattformen ska främja hållbara affärsmodeller och förena miljönytta med affärsnytta. Därmed syftar plattformen att även förstärka regeringens arbete med strategiska samverkans-programmet Cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen har i budget-propositionen avsatt 8 miljoner för att genomföra satsningen. I budgetpropositionen anför regeringen att särskilt insamlingen och återanvändningen av textilier behöver förbättras. Det finns enligt regeringen stor potential att förbättra hanteringen av textilavfall. slängs stora mängder textilier i soporna och går till förbränning. Det är enligt regeringen inte ett effektivt sätt att hantera värdefulla resurser och är inte i linje med regeringens ambition att ställa om till en cirkulär ekonomi. När det gäller insamling och omhändertagandet av textilier och textilavfall har haft i uppdrag att se över hur detta kan förbättras. Rapporten presenterades , rapport 6685. I verkets rapport presenteras två alternativa lösningar av ansvarsfrågan: förtydligat kommunalt ansvar eller producentansvar. Verket konstaterar att miljönyttan bedöms vara lika stor för båda alternativen. Den samhällsekonomiska kostnaden blir dock högre med ett producentansvar till följd av bl.a. administrativa kostnader för producenterna. innehåller inte några konkreta författningsförslag, varför det kan vara svårt för aktörerna att förstå vilka som omfattas och vilka krav som ställs med ett producentansvar. uppskattar dock att det kan handla om att ca 10 000 producenter ska bygga upp ett system som uppfyller kraven. Rapporten bereds nu inom . har i uppdrag att ansvara för informationsinsatser som ska öka kunskapen hos konsumenter och leda till en mer hållbar konsumtion av textilier, t.ex. genom ökad återanvändning och återvinning. ska samarbeta med och Kemikalieinspektionen. Insatserna ska omfatta konsumenternas kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan i alla led i värdekedjan. Uppdraget bör inledas med en nulägesanalys så att det blir möjligt att följa effekten av åtgärden och för att målgruppsanpassa informationsinsatsen. Nulägesanalysen ska identifiera konsumenters kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan samt hur konsumenter agerar och hur de vill och kan agera för att minska miljöpåverkan av sin konsumtion av textiler. ska redovisa uppdraget till med en delredovisning av arbetet . Enligt IVL görs det framsteg i fråga om tekniska lösningar på avfallssortering som syftar till att öka och effektivisera material-återvinning av textilier. Ett exempel är en pilotanläggning i där en automatiserad sortering av textilier togs fram . Sådan teknik gör det möjligt att hantera stora textilflöden och få fram textilfraktioner som är bättre anpassade till olika återvinningsprocesser än vad som är fallet med traditionell sortering. När det gäller åtgärder på EU-nivå är förhandlingarna om de reviderade avfallsdirektiven inne i ett slutskede. Enligt uppgift från finns det i de senaste texterna skrivningar om krav på separat insamling för textilavfall. Beslut kan väntas . Återanvändning och återvinning av elbilsbatterier och fordon m.m. Batterier omfattas av producentansvaret. Syftet med förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier är att batterier ska utformas och framställas på ett sådant sätt att uppkomsten av avfall förebyggs och, i fråga om det avfall som ändå uppkommer, att producenter ska tillhandahålla system för insamling av avfallet, att batterierna kan återvinnas och att förordningens mål för insamling, särskilt omhändertagande och återvinning ska nås. Förordningen tillämpas på alla typer av batterier. Förordningens mål för särskilt omhänder-tagande och återvinning är – i fråga om batterier som innehåller kvicksilver, att av batteriernas kvicksilverinnehåll omhändertas särskilt – i fråga om batterier som innehåller bly, att av batteriernas genomsnittsvikt återvinns med högsta möjliga återvinningsgrad av blyinnehållet – i fråga om batterier som innehåller nickelkadmium, att av batteriernas genomsnittsvikt återvinns med högsta möjliga återvinningsgrad av kadmiuminnehållet – i fråga om andra batterier än de som avses i 1–3, att av batteriernas genomsnittsvikt återvinns. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen att beslutade att upprätta ett nytt forsknings- och utvecklingsprogram som kallas Batterifondsprogrammet. Programmet inriktas mot batteriåteranvändning och återvinning och fordons-batterier och löper med start . betalar ut medel till vartefter projekt beviljas. uppgick behållningen i Batterifonden till . Regeringen redovisar även att den avgift som enligt 24 § förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier tar ut för nickelkadmiumbatterier fonderas fr.o.m. i en ny fond. Fonden består av fonderade miljöavgifter på slutna kadmiumbatterier. Avgiften är per kilogram batteri och betalas av den producent som sätter batteriet på den svenska marknaden. Medlen får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickelkadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Medel får även användas för hantering och administration av avgifterna. På uppdrag av och har IVL gjort en översyn av klimatpåverkan från produktionen av elbilsbatterier såsom litiumjonbatterier. Institutet presenterade rapporten . Av rapporten framgår att batteriframställningen är mycket energi-krävande och kemikalietung. Det är därför viktigt att tillverkningen blir mer energieffektiv och med minimering av fossil el. Rapportförfattarna betonar att det är teknik i stark utveckling. Det pågår forskning vid , () och i fråga om återvinning av litiumjonbatterier i . Forskarna har bl.a. kommit fram till att användningen av litiumjon-batterier kan förväntas öka kraftigt och att allt fler uttjänta batterier kommer att lämnas till återvinningsindustrin samt att redan befintliga anläggningar i relativt enkelt skulle kunna börja återvinna metaller från litiumjon-battericeller. I fråga om insatser på EU-nivå presenterade kommissionen ett avfallspaket bestående av lagstiftningsförslag om ändring av bl.a. direktivet om uttjänta fordon och direktivet om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer. Centrala delar av de reviderade direktiven är bl.a. ekonomiska incitament för producenter att släppa ut mer miljövänliga produkter på marknaden, och att stödja system för återvinning av t.ex. batterier och fordon. Beslut av det nya avfallspaketet kan enligt uppgift från väntas . Vad gäller återvinning av uttjänta båtar och vrak hanteras denna fråga även de ändringar i sjölagen m.m. som beslutade om (prop. 2016/17:178, bet. 2016/17:CU18, rskr. 2016/17:307). Lagändringarna innebär att fartygsägare blir skyldiga att ta bort eller på annat sätt ingripa då fartygsvrak innebär en fara för sjösäkerheten eller miljön. Dessutom får större befogenhet att bl.a. ta bort vrak om ägaren inte gör det. I dessa fall får fartygsägaren betala. Anledningen till de nya bestämmelserna är att har tillträtt Nairobikonventionen om avlägsnande av vrak, den s.k. vrakkonventionen. Vad gäller återvinning av bilar anförde miljöminister som svar på interpellation 2017/18:212 Skrotbilar att hanteringen av övergivna bilar är en komplex fråga som har utretts . Bland annat har tittat på olika möjligheter att finansiera kostnaden för att flytta och omhänderta övergivna bilar. Miljöministern anförde att Transportstyrelsens ledning har uttryckt stöd för en annan lösning för finansiering av omhändertagande av bilar. Både och Transportstyrelsens lösningar bygger på en tanke att bilägare i någon form ska förbetala en avgift som sedan kan användas för att hantera de konkreta kostnaderna för bortforsling och annat. Ärendet bereds nu i . I fråga om återbruk av äldre bilar, dvs. veteranbilar, anförde statsrådet som svar på fråga 2016/17:24 Likvärdig bedömning av veteranbilar att det i finns olika kontrollformer av fordon som framgår av fordonslagen (2002:574). En kontrollbesiktning sker vanligen periodiskt men kan även ske till följd av ett körförbud eller föreläggande.