bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inget behov av att vidtar några åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2017/18:256 (C), 2017/18:260 (C), 2017/18:1405 (S), 2017/18:1686 (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 (V) yrkande 3, 2017/18:2899 (L) yrkande 4, 2017/18:3355 (M) yrkande 8, 2017/18:3375 (SD), 2017/18:3567 yrkande 26, 2017/18:3601 (KD) yrkandena 31–33 och 2017/18:3685 (C) yrkandena 25 och 26. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stärkt elevhälsa och en stärkt samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, elevhälsa och föräldrar för att förhindra psykisk ohälsa. Jämför reservation 28 (M), 29 (C), 30 (V) och 31 (L). I kommittémotion 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas en stärkt samverkan mellan skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, elevhälsa och föräldrar för att förhindra psykisk ohälsa. I motion 2017/18:2505 av (M) framhålls att arbetsterapeuter är en profession som i mycket högre utsträckning än skulle kunna användas för att förstärka elevhälsan. I motion 2017/18:2742 av (M) efterfrågas en översyn av skollagen för att tydliggöra och följa upp det hälsofrämjande arbete som elevhälsan utför i skolan när det gäller elevernas psykiska hälsa. I motion 2017/18:3141 av (M) framförs att en förstärkt elevhälsa bör utredas. Tillsammans med skolsköterskor, läkare, kuratorer och psykologer samt idrottslärare bör även fysioterapeuter ingå i skolans elevvårdande team. I motion 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10 begärs att fler av landets skolor inför suicidpreventiva program. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 framhålls behovet av att ge fler personer inom skolan möjlighet att agera samtalsstöd för att göra det lättare för elever att få hjälp genom elevhälsan. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47 framförs att det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god. Motionärerna anser därför att det behövs en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17 begärs att skolhälsovården ska fråga om våldsutsatthet. Det bör enligt motionärerna finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården om att den rutinmässigt ska ställa frågor om våld. I motion 2017/18:208 av (L) betonas behovet av att skapa förutsättningar för att ansvaret för skolhälsovårdsteamen/elevhälsan förs över till sjukvårdshuvudmännen. Om sjukvårdshuvudmännen får ansvaret för skolhälsovårdsteamen kan samordningsvinster göras och ingången till övrig hälso- och sjukvård kan ske på ett mer smidigt sätt, enligt motionären. I motion 2017/18:868 av och (båda S) begärs en översyn av möjligheten att förbättra skolans kunskap om psykisk ohälsa. Förskolans och skolans hälsofrämjande och förebyggande arbete är av central betydelse för arbetet mot psykisk ohälsa. I motion 2017/18:2172 av (S) begärs en översyn av fysioterapeuters roll i skolan. Fysioterapeuter har en specifik kompetens att visa på sambandet mellan anpassad fysisk aktivitet och hälsa. Denna kompetens borde vara tillgänglig i våra skolor, vilket enligt motionären skulle kunna bidra till att minska ohälsan. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att regeringen ska låta utreda möjligheterna att införa ett nyckeltal för elevhälsa om att det ska finnas skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog vid varje skolenhet. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30 efterfrågas förslag om hur elevhälsan kan stärkas och riktlinjer för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till. Bakgrund och gällande rätt I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller, och varje elev i sameskolan (består av sex årskurser) ska erbjudas minst två hälsobesök. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I proposition 2009/10:165 (s. 276), som innehöll förslag till nu gällande skollag, anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I propositionen anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Regeringen har gett ett flertal uppdrag (U2010/7699/S delvis, U2011/263/S delvis, U2011/2269/S delvis och U2011/5947/S) att göra insatser för en förstärkt elevhälsa liksom att kartlägga och granska hur insatserna har bidragit till att förstärka elevhälsan. slutredovisade uppdraget om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr 2012:1077). Sammantaget har betalat ut till huvudmän som har utökat sin personal inom elevhälsan. Huvudmän har kunnat ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Det utbetalda bidragsbeloppet har resulterat i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster runt om i landet. har också inom ramen för uppdraget erbjudit utbildningsinsatser och tagit fram stödmaterial och andra typer av kunskapsstöd. Verket har vidare deltagit i andra myndigheters arbete med att ta fram kunskapsstöd och underlag. fick 2016 ett nytt uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten bibehålls. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S och U2016/02926/BS delvis). Uppdraget delredovisades till (dnr 2016-1616) och ska slutredovisas . framhåller i delredovisningen att man inom ramen för uppdraget bl.a. har utlyst ett bidrag till huvudmän för att utveckla sitt hälsofrämjande och förebyggande arbete. redovisar vidare att flera av de huvudmän som kommer att delta i uppdraget själva har tagit initiativ till att samarbeta med forskare och lärosäten som en del i sin satsning. kommer även att samverka med en grupp forskare som har i uppdrag att på övergripande nivå kartlägga de olika projekten och de vägval som huvudmännen gör. har inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (se bl.a. U2015/03844/S och avsnittet Läraryrket ovan) tagit fram bl.a. ett program om elevhälsa och barns omsorg. Programmet syftar till att skapa bättre förutsättningar för att arbeta främjande och förebyggande för att stödja barnen och eleverna i deras lärande och hälsa i utvecklingen mot utbildningens mål. Inom ramen för programmet ingår bl.a. ovanstående möjlighet för huvudmän att ansöka om statsbidrag för pågående eller nya insatser som kan bidra till hälsofrämjande skolutveckling. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . Skolinspektionen följer i sin tillsyn löpande hur skolor hanterar frågor om elevhälsa. En sammanfattande redovisning utifrån inspektionens särskilda kvalitetsgranskning med inriktning mot elevhälsans arbete i årskurs 6–9 presenterades (rapport 2015:05). Resultaten visade att elevhälsans arbete inte fullt ut motsvarar elevernas behov. Bristerna gällde särskilt avsaknad av förebyggande och hälsofrämjande arbete. Av skolkommissions slutbetänkande (SOU 2017:35) framgår bl.a. följande. Kommissionen förordar att staten efter fortsatt utredning ska ange en miniminivå för varje huvudmans resurser till undervisning och elevhälsa. Vidare föreslår kommissionen att regeringen ska utreda förutsättningarna för ett sektorsbidrag eller andra former av nationell finansiering av skolan. Ett sektorsbidrag innebär att staten fördelar medel till hela eller stora delar av kommunernas skolverksamhet. Ett sektorsbidrag kan exempelvis gå till undervisning och elevhälsa alternativt till hela skolverksamheten. Kommissionen föreslår ett villkorat statsbidrag till huvudmännen för undervisning och elevhälsa. Bidraget baseras på socioekonomiskt betingade förutsättningar, med infasning . Bidraget avser förskoleklassen och . Kommissionen föreslår vidare att skolans uppdrag att främja elevers hälsa och välbefinnande ska förtydligas i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet samt läroplanen för gymnasieskolan. Berörda myndigheters ansvar och samverkan i fråga om elevhälsoområdet bör förtydligas och omfattas av den myndighetsöversyn som kommissionen föreslår. Kunskapsuppbyggnaden och kunskapsspridningen i fråga om arbetssätt och metoder inom elevhälsoområdet behöver förbättras. Det handlar dels om hur skolors generella hälsofrämjande arbete kan utformas för att ha effekt och vara en integrerad del i skolans verksamhet, dels om att utarbeta evidensbaserade program för att motverka psykisk ohälsa. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro Utredningen om att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro konstaterar i sitt betänkande (SOU 2016:94) ett behov av en närmare reglering av elevhälsans förebyggande och hälsofrämjande arbete. Utredningen menar att bristen på tydlighet och riktlinjer i det förebyggande arbetet gör att elevers rätt till en likvärdig utbildning inte kan anses uppfyllas. Vidare konstateras i betänkandet att samverkan mellan elevhälsan och skolans övriga personal kan försvåras av att elevhälsans personal inte alltid finns närvarande på skolorna. Därför föreslås bl.a. att en särskild utredare tillsätts med uppdrag att föreslå hur elevhälsans främjande, förebyggande och åtgärdande arbete kan konkretiseras, samt att elevhälsans uppgifter konkretiseras närmare i lagstiftning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utredning om bättre möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås En särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Utredaren ska bl.a. analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:88). Utskottet vill understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Utskottet kan konstatera att en mängd insatser har genomförts och fortfarande pågår för att förstärka elevhälsan i skolan, särskilt genom medel för att förstärka personaltätheten i de kategorier som enligt skollagen har i uppdrag att arbeta med elevhälsa, inklusive satsningar på specialpedagogisk personal. Skolinspektionens tillsyn är vidare ett viktigt verktyg i arbetet med att uppmärksamma brister och bidra till insatser för att förbättra elevhälsan. har också, i samverkan med andra ansvariga myndigheter, tagit fram stödmaterial och utbildat berörd personal. uppföljningar visar att de satsningar som har gjorts på personalförstärkningar inom elevhälsan har haft positiva effekter på elevers möjlighet att få mer stöd för att nå kunskapsmålen. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är många instanser och myndigheter som ansvarar för elevhälsofrågor och att samverkan och samarbete är nyckeln till ett framgångsrikt arbete. Enligt utskottet innebär inte minst de satsningar som görs på fortsatta personalförstärkningar att det finns förutsättningar för elevhälsan att fortsätta utvecklas och hantera många viktiga frågor, inte minst psykisk ohälsa och suicidproblematik samt olika trauman och hälsoproblem som nyanlända elever kan bära på. Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning till att utskottet inte vill föregripa beredningen av förslag om elevhälsan i skolkommissionens slutbetänkande (SOU 2017:25) och Utredningen om att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro (SOU 2016:94) samt vill avvakta den pågående utredningen om elevhälsan (dir. 2017:88) avstyrks motionerna 2017/18:208 (L), 2017/18:868 (S), 2017/18:1848 (L) yrkande 17, 2017/18:1937 (V) yrkande 30, 2017/18:2071 (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 (S), 2017/18:2339 (V) yrkande 5, 2017/18:2505 (M), 2017/18:2742 (M), 2017/18:3141 (M), 2017/18:3355 (M) yrkande 1, 2017/18:3685 (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 (C) yrkande 47. Idrott och fysisk aktivitet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. antalet idrottstimmar i och att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. Jämför reservation 32 (SD), 33 (C), 34 (L) och 35 (KD). I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30 begärs en översyn av möjligheten att utöka den schemalagda idrottsundervisningen så att den innehåller något rörelsemoment . I kommittémotion 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås att man utreder möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. I yrkande 4 anför motionärerna att man bör ge lämplig myndighet i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för att införa reglerade friluftsdagar. Enligt motionärerna har friluftsdagarna minskat i antal . I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46 framförs att idrottsundervisningen i bör utökas. Enligt motionärerna visar studier att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa samt har positiva effekter på lärandet. I kommittémotion 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4 framhålls bl.a. att genom samverkan mellan idrottsrörelsen och skolan nås målgrupper som annars inte kommer till idrotten. Till exempel har en hel del nya svenskar inte någon tidigare erfarenhet från folkrörelseliv och föreningar. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36 föreslås att antalet undervisningstimmar i idrott och hälsa ska utökas i och att antalet timmar i elevens val minskas med motsvarande antal timmar. Det ska vidare enligt motionärerna preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. Målet är att det ska vara idrott med fysisk aktivitet på schemat . Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21. I motion 2017/18:1835 av (S) begärs att skolan ska få ett tydligare uppdrag att stärka arbetet med fysisk aktivitet, bl.a. genom ökad undervisningstid för ämnet idrott och hälsa i skolan. Bakgrund och gällande rätt Av 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bil. 1 till skollagen). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2016) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas och att undervisningen i ämnet ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges att genom undervisningen i ämnet ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att • utveckla sin förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang • planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer • förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. Dessutom anges i kursplanen ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. beslutade om ett tillkännagivande, enligt vilket regeringen bör återkomma till med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.2) aviserat att man avser att göra en ändring i skolförordningen med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i utökas . I regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder (s. 161) anför regeringen att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Samling för daglig rörelse lanserade regeringen initiativet Samling för daglig rörelse – insatser för att fler barn och unga ska röra på sig . Inom ramen för initiativet föreslår regeringen bl.a. att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa utökas i . Ingen tidsplan för förändringen har ännu presenteras. I ett frågesvar (fr. 2017/18:746) om hur utökningen av undervisningstid i skolämnet idrott och hälsa kommer att fördelas på olika årskurser anförde statsrådet bl.a. följande: För att möta den utmaningen har regeringen som tidigare aviserat planerat att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa i . Dessa timmar ska omfördelas från elevens val. Regeringens målsättning är att de planerade förändringarna ska gälla . Hur fördelningen av de som ska tillföras ämnet idrott och hälsa i ska ske bereds inom . Fördelningen kommer att tillkännages . Bland de övriga inslagen i initiativet Samling för daglig rörelse märks ett ”rörelsenätverk” som består av , och , Svenskt Friluftsliv samt och /för att skapa en kontinuerlig dialog om bl.a. kompetensutveckling och fler behöriga lärare i idrott och hälsa. Vidare gör inom ramen för den nya rörelsesatsningen en kraftsamling för mer idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Satsningen görs i anslutning till skoldagen och leds på regional nivå av distriktsidrottsförbunden i samverkan med kommuner och andra huvudmän. Regeringen beslutade om ett uppdrag till om att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever, såväl flickor som pojkar, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (U2016/04956/S). I uppdraget ingick bl.a. att analysera vilka åtgärder som behövs för att alla elever ska erbjudas mer rörelse under skoldagen och att komma med förslag som syftar till detta. Förändringar i eller tillägg i läroplan eller andra förordningar ska övervägas, som avser ett ansvar för skolan att i utbildningen inkludera inslag som leder till ökad rörelse bland eleverna. ska vid genomförandet av uppdraget inhämta kunskap och synpunkter från , och , andra relevanta myndigheter eller organisationer. Uppdraget har redovisats till (dnr 2016:1791 och dnr 2016:1839). Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att lämna förslag på vad som behövs för att alla elever i och motsvarande skolformer ska röra sig mer. Eftersom undervisningstiden i idrott och hälsa utökas i vill regeringen också veta i vilka årskurser utökningen kan ge störst effekt. ska även se över möjliga författningsändringar som kan bidra till mer rörelse under skoldagen för alla elever. Uppdraget i den del som avser utökningen av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska redovisas . Uppdraget i sin helhet ska slutredovisas (, pressmeddelande, ). Regeringen gav Skolinspektionen i uppdrag att genomföra en kvalitetsgranskning av undervisningen i ämnet idrott och hälsa i . Syftet med denna typ av granskningar är att bidra till utveckling och att vara ett utvecklingsstöd även för skolor som inte har granskats. Uppdraget ska redovisas till () (U2017/01691/GV). Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Det är bra för välbefinnandet, för folkhälsan och för skolresultaten. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ Samling för daglig rörelse – insatser för att fler barn och unga ska röra på sig . Utskottet vill också lyfta fram det faktum att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa. I har skolan ett ansvar för att erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen, och gymnasieskolan har ett ansvar för att sträva efter att ge eleverna förutsättningar för att bedriva fysiska aktiviteter. Utskottet vill understryka vikten av att skolan följer läroplanerna i detta avseende. Hur skolan organiserar och hanterar detta ansvar är däremot en fråga för den enskilda huvudmannen och skolan. När det gäller yrkanden om omfattningen av undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ser utskottet ingen anledning att föreslå någon ytterligare undervisningstid utöver det tillkännagivande som ställde sig bakom och som handlade om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringens målsättning är som framgått ovan att förändringarna med utökad undervisningstid i idrott och hälsa i ska gälla (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.4.2, skr. 2017/18:75 och fr. 2017/18:746). Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:1062 (SD) yrkande 30, 2017/18:1835 (S), 2017/18:3601 (KD) yrkande 36, 2017/18:3625 (KD) yrkande 21 och 2017/18:3759 (C) yrkande 46. När det gäller yrkandet om former för samverkan mellan idrottsrörelsen och skolan hänvisar utskottet till det arbete som bedrivs inom regeringens initiativ Samling för daglig rörelse, där är en viktig aktör. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:1926 (L) yrkande 4. Utskottet ser i detta sammanhang heller inga skäl att föreslå någon ändrad reglering när det gäller friluftsdagar i skolan och avstyrker därmed motion 2017/18:1730 (SD) yrkandena 3 och 4.