bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — publicerade och () rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. I rapporten beskrivs problematiken kring nationell överreglering, s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses infört. Ett av förslagen i rapporten var att regeringen skulle ändra förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning för att gold-plating på ett tydligare sätt ska redovisas i konsekvensutredningen. Den dåvarande regeringen valde att inte ändra förordningen i enlighet med förslaget, eftersom den ansåg att de åtgärder som skulle vidtas, t.ex. i form av att gold-plating blev ett stående inslag i utbildningar för regelgivare, var tillräckliga. följer upp utbildningarna för regelgivare genom utvärderingar där deltagarna får betygsätta genomförande, innehåll och material. Myndigheters arbete med att förenkla för företagen Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat (fr. 2015/16:1168). Frågan rörde vad statsrådet och regeringen avser att vidta för åtgärder för att styra myndigheter så att regelkrånglet minskar. I sitt svar anförde statsrådet bl.a. att myndigheter som har mycket kontakter med företag generellt också har någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, sitt regleringsbrev eller särskilda regeringsuppdrag. Vidare anförde statsrådet att regeringen dessutom ständigt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. Närings- och innovationsminister besvarade en interpellation av (M) om regelkrångel för företag (ip. 2016/17:419). Frågan rörde vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att vända trenden med ökat regelkrångel för företagare så att det blir enklare i stället för svårare att starta och driva företag. Statsrådet anförde bl.a. att en fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Med bra service och digitala tjänster som är anpassade efter företagens förutsättningar och behov är mängden regler inte ett lika stort problem. Som tidigare nämnts gav regeringen i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . I uppdraget ingår även att 2014–2020 ska ta fram en resultattavla baserad på rapporteringarna som de berörda myndigheterna har lämnat i enlighet med uppdraget. För att utveckla arbetet ska även lyfta fram goda exempel och föreslå fler insatser för att ge stöd och råd till myndigheter. Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). Följande mål och återrapporteringskrav ska följas upp: • 2020 ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . • 2020 ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter än 2014. • 2020 ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. ska rapportera hur uppdraget genomförts till . En slutrapport ska lämnas . I budgetpropositionen hänvisar regeringen till tillkännagivande om att alla myndigheter ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192) under avsnittet om handläggningstider där regeringen även framhåller att tydliga tidsgränser kan hjälpa företagen att få en överblick över hur deras ärenden maximalt kommer att ta vilket hjälper företagen att planera sina verksamheter. Regeringen framhåller också att det finns risker med att alltför rigida tidsgränser kan leda till suboptimering i ärendehanteringen, och lyfter fram andra alternativ för att minska handläggningstiden som att sätta långsiktiga mål för att minska den genomsnittliga handläggningstiden eller att använda digitaliserade mer effektiva handläggningsprocesser. fick i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheters handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta handläggningstiderna (2017/04845/FF). Syftet med uppdraget är att regeringen ska få ett kunskapsunderlag och att myndigheterna ska kunna använda underlaget som stöd eller vägledning i sitt arbete. I uppdraget ingår att analysera och värdera effekter såsom maxtider, tidsgränser och servicegarantier för handläggningsprocesser. lämnade sin rapport med anledning av uppdraget till regeringen . konstaterar att krångliga och onödigt långa handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft negativt på flera sätt. Utifrån företagens perspektiv är det inte enbart viktigt att myndigheterna har en effektiv handläggning av sina respektive ärenden, utan minst lika viktigt att företagets hela process är enkel och snabb. menar att det finns flera olika sätt att minska handläggningstider. Digitala lösningar är ett kraftfullt sätt att förenkla handläggningsprocesser och korta handläggningstider givet att det är möjligt enligt regelverken. Informationsutbyte och återanvändning av data kan få en väsentlig påverkan på arbetet med att effektivisera handläggningsprocesser. För att lyckas med att förbättra handläggningsprocesser genom digitalisering gäller det att först börja med att se över och förbättra själva processen. Inom ramen för uppdraget har testat en tjänstedesignmetod för att ta fram förenklingsförslag och förenklat två handläggningsprocesser: tillstånd för nätkoncession och tillstånd för jordbruksverksamhet. Sammanfattningsvis föreslår myndigheten följande åtgärder för att fortsätta att effektivisera handläggningsprocesser och minska handläggningstider: • Identifiera fler förenklingsförslag i handläggningsprocesser där förenkling för företag är angeläget genom att använda och vidareutveckla den prövade metoden. • Verka för att regelverk utformas så att de ger förutsättningar för enkla handläggningsprocesser genom att utveckla myndighetens handledning för konsekvensutredningar samt ge stöd för tidiga samråd med företagen. • Verka för att fler myndigheter deltar i utbildning för företag: Onödig efterfrågan för att förenkla handläggningsprocesser. • Utveckla uppföljningen av förenklingsarbetet på 19 myndigheter inom ramen för det regeringsuppdrag har med ökat fokus på handläggningsprocesser och vilket stöd som efterfrågas på området. • Utveckla en mer kommunikativ plattform för att samla kunskap och förenklingskunskap med fokus på handläggningsprocesser. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/18:1 utg.omr. 24) att det finns en outnyttjad potential i digitaliseringen som hjälpmedel för att göra det enklare för företagen. Digitalisering kommer därför först i regeringens målbild för förenklingsarbetet som innebär att ska vara digitalt, transparent och innovationsfrämjande för ett enklare och konkurrenskraftigt företagande. Regeringen undertecknade en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL). Syftet är att samverka för att skapa en offentlig e-förvaltning som möter medborgares, organisationers och företags förväntningar i ett alltmer digitaliserat samhälle. Regeringen kommer inledningsvis att prioritera digitalt först inom bl.a. regelförenkling och avser att förenkla för företag genom t.ex. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Vidare beslutade regeringen att underteckna en överenskommelse med SKL för att förenkla företagandet med hjälp av nya gemensamma nationella digitala lösningar. Arbetet fokuseras inledningsvis på restaurangbranschen, eftersom lagar och myndighetsregler ses som ett hinder för företagens utveckling. Regeringens ambition är att initiativet ska medföra att det blir enklare att starta och driva restaurangföretag. Regeringen beslutade att underteckna en överenskommelse med SKL för perioden –2019 om ett enklare företagande med digital förvaltning där även företag i besöksnäringen inkluderas (N2017/04297/FF). Ambitionen är att arbetet framöver även ska omfatta ytterligare branscher där tillväxtviljan och sysselsättningspotentialen är stor. Den myndighetsgemensamma portalen drivs av tillsammans med och i syfte att göra det enklare att starta och driva företag. Portalen ska möta företagares behov av en samlad information och myndighetsservice på webben. I budgetpropositionen anger regeringen att det långsiktiga målet för är att företagare enkelt och med en hög grad av automation ska kunna få personligt anpassad information och vägledning helt digitalt. Regeringen gav och i uppdrag att arbeta mer med innovativa arbetssätt, t.ex. i form av innovationstävlingar, och samskapande för att öka utvecklings- och innovationstakten i (N2018/00712/FF). Syftet är att kunna erbjuda fler och mer individuellt anpassade tjänster till företagare. Uppdraget ska slutredovisas . utvecklades en tjänst för förenklat uppgiftslämnande. För att förenkla för företagen genom fler digitala tjänster gav regeringen i uppdrag att införa en nationell tjänst för ingivning av finansiell information när det gäller årsredovisningar (N2016/04957/SUN). Det långsiktiga målet med uppdraget är att digital hantering av årsredovisningar ska vara obligatorisk. Digitala lösningar förväntas skapa bättre förutsättningar för färre felaktiga uppgiftsinlämningar, göra det lättare att få besked om status för ärenden och bidra till kortare handläggningstider. Uppdraget ska slutredovisas . lämnade rapporten på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag (EBM A-2016/0375). Myndigheten konstaterar att avskaffandet av revisionsplikt är en riskfaktor för att bolag används som brottsverktyg. konstaterar i sin granskningsrapport av revisionsplikten för små aktiebolag – en reform som smakar mer än den kostar (RiR 2017:35) som publicerades att reformen har försvårat arbetet mot ekonomisk brottslighet. En annan negativ konsekvens är att antalet felsummeringar i årsredovisningarna ökat. anser att de berörda myndigheterna, däribland , inte kunnat kompensera för reformens icke önskvärda konsekvenser och att regeringen därför bör verka för att revisionsplikten för små aktiebolag återinförs. Regeringen gav i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar utifrån sin instruktion med att förebygga ekonomisk brottslighet (N2017/07675/SUN). Verket ska vidare lämna förslag på möjliga åtgärder inom ramen för myndighetens verksamhetsområde för att i ökad utsträckning förebygga ekonomisk brottslighet. Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter (N2018/01305/SUN). ska i dialog med och utveckla metoder och arbetssätt vid för att utöka kontrollfunktioner vid registrering av olika företagsuppgifter såsom nyregistrering av företag, ändring av företrädare för företag och inlämnande av årsredovisning. De metoder som utvecklas ska syfta till att försvåra möjligheterna till att nyttja företag i syfte att begå brott och att den tid som företag kan användas i ett sådant syfte minskas. Uppdraget är en del av regeringens satsningar mot den organiserade brottsligheten. Uppdraget ska slutrapporteras . finansieras i huvudsak genom offentligrättsliga avgifter i registreringsverksamheten m.m. samt med avgifter för försäljning av information och informationstjänster i uppdragsverksamheten. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande avgifter där beslutar att verksamheten ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd (ESV 2012:32). Enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191) ska avgifter beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader (full kostnadstäckning) om regeringen inte har föreskrivit något annat. offentligrättsliga avgifter beräknas därför utifrån målet om full kostnadstäckning. Med full kostnadstäckning avses att intäkterna ska täcka samtliga kostnader som är hänförliga till den berörda verksamheten. Enligt den myndighetsanalys som Statskontoret genomförde 2016 har det skett vissa mindre förändringar i avgifter (2016:9). Myndigheten har tagit fram en strategi för att stegvis förändra avgifterna i syfte att öka e-ingivningen och tydliggöra de lägre kostnaderna för elektroniskt hanterade ärenden. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Mål för handläggningstider • Tydliga tidsgränser för handläggningstider • Utredning om placering och uppdrag • Information till om regelförenklingsarbetet • Åtgärder för regelförenklingsarbetet • Övrigt om regelförenkling. I motionerna 2017/18:921 (SD) och 2017/18:3408 (M) föreslås att myndigheter ska sätta mål för de vanligast förekommande handläggningstiderna och löpande redovisa måluppfyllnaden på sin hemsida. Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att myndigheter har ett tydligt kundperspektiv och håller god service till företagen. Utskottet vill poängtera att ett av regeringens mål inom förenklingsarbetet är att servicen till företag ska bli bättre och att handläggningstider ska kortas. Utskottet noterar att regeringen gett och flera andra myndigheter i uppdrag att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna. Utskottet noterar också att fått i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheters handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta handläggningstiderna. I uppdraget ingår det bl.a. att analysera och värdera effekter såsom maxtider, tidsgränser och servicegarantier för handläggningsprocesser. Utskottet konstaterar att rapporten bereds i . Utskottet vill i sammanhanget påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Mot bakgrund av att regeringen påbörjat ett arbete för tydliga tidsgränser för handläggningstider och att regeringen framhåller att det finns andra tänkbara sätt att minska handläggningstider ser utskottet ingen anledning att förekomma det pågående arbetet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:921 (SD) och 2017/18:3408 (M) i berörda delar. Tydliga tidsgränser för handläggningstider Tillkännagivanden om att myndigheter ska sätta tydliga eller bortre tidsgränser för handläggningstider föreslås i motionerna 2017/18:900 (SD), 2017/18:3212 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M,C, L, KD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Utskottet ansåg att regeringens insatser på området var lovvärda men otillräckliga. Vidare anförde utskottet att många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider och att utskottets uppfattning är att detta kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Utskottet noterar att regeringen hänvisar till det aktuella tillkännagivandet i budgetpropositionen och framhåller att tydliga tidsgränser kan hjälpa företagen att få en överblick över hur deras ärenden maximalt kommer att ta vilket hjälper företagen att planera sina verksamheter. Regeringen ser dock att det finns risker med alltför rigida tidsgränser då de kan leda till suboptimering i ärendehanteringen. Regeringen lyfter därför fram andra alternativ för att minska handläggningstiden som att sätta långsiktiga mål för att minska den genomsnittliga handläggningstiden eller att använda digitaliserade mer effektiva handläggningsprocesser. Utskottet har som tidigare nämnts noterat att fått i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om myndigheters handläggningsprocesser där myndigheten även ska lämna förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta handläggningstiderna. Att många företag upplever att regelverk är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider har inte förändrats. Utskottets uppfattning att detta kan vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa har därmed inte heller ändrats. Utskottet ser positivt på att regeringen inte bara ser över möjligheten att minska handläggningstider genom tydliga tidsgränser utan även ser över andra alternativ. Utskottet ser också positivt på att utgår från företagens perspektiv i sin rapport. För företagen är det inte enbart viktigt att myndigheterna har en effektiv handläggning av sina respektive ärenden, utan också att företagets hela process är enkel och snabb för att handläggningstiderna ska minska. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens åtgärder är lovvärda men att arbetet inte bedrivs i tillräckligt snabb takt. Enligt utskottets uppfattning är tid en central parameter ur ett företagsperspektiv och därmed också centralt när det kommer till hur utfästelser till företag utformas. I arbetet med att förenkla för företag och minska myndigheters handläggningstider är det därför viktigt att företagare får information om hur lång handläggningstiden är på myndigheter. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen bedriver ett fortsatt arbete för att korta handläggningstider på myndigheter där tydliga tidsgränser utgör en central del och att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet. Utskottet föreslår att tillkännager detta för . Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:900 (SD), 2017/18:3212 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) i berörda delar. Tillkännagivanden om ”en dörr in” och ett förenklat uppgiftslämnande föreslås i motionerna 2017/18:3212 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD). Utskottet vill med anledning av motionerna framföra följande. Utskottet instämmer med motionärerna att det är angeläget att förenkla för företagen att lämna uppgifter till myndigheter. Utskottet konstaterar att det bl.a. utvecklats en tjänst för förenklat uppgiftslämnande för företag kopplad till och att regeringen gett i uppdrag att införa en nationell tjänst för ingivning av finansiell information när det gäller årsredovisningar. Enligt utskottets uppfattning kan digitala ärendeprocesser göra det lättare för företag att lämna rätt uppgifter från början, få snabbare ärendehantering och lättare få besked om ärendestatus. Det finns även möjlighet att företagens uppgifter kan återanvändas i ökad utsträckning. Med anledning av det arbete som pågår anser inte utskottet att bör rikta något tillkännagivande om förenklat uppgiftslämnande till regeringen. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:3212 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) i berörda delar. Ett tillkännagivande om att bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen föreslås i motion 2017/18:921 (SD). Med anledning av motionen vill utskottet påminna om att inordnades i för att den nya organisationsformen med koppling till möjliggör ett effektivare resursutnyttjande och tydlighet mot regelgivarna. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen i frågan och anser därför inte att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att flytta från till Statsrådsberedningen. Därmed avstyrks motion 2017/18:921 (SD) i den berörda delen. Utredning om placering och uppdrag Tillkännagivanden om att organisatoriska placering och uppdrag bör utredas efterfrågas i motionerna 2017/18:3408 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3723 (C, M, L, KD). Med anledning av dessa motioner vill utskottet anföra följande. Som utskottet tidigare framfört bör det påminnas om att inordnades i för att den nya organisationsformen med koppling till möjliggör ett effektivare resursutnyttjande och tydlighet mot regelgivarna. Vidare noterar utskottet att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utöka arbete på vissa områden och bedöma om de utökade uppgifterna medför att bör organiseras på ett annat sätt än i dagens form. Statskontoret bedömer inte att behöver omorganiseras utifrån de förändringar i arbetsuppgifter som föreslås däremot framhåller Statskontoret vikten av att har förutsebara resurser till sitt förfogande. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det delar motionärernas uppfattning om att det är viktigt att i sin nuvarande organisationsform får tillräckliga resurser för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Utskottet anser dock inte att behöver göra något uttalande om detta. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:3408 (M) och 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3723 (C, M, L, KD) i berörda delar. I motionerna 2017/18:1487 (C), 2017/18:1615 (M), 2017/18:2059 (SD), 2017/18:3244 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3416 (M) och 2017/18:3747 (KD) föreslås b.la. olika åtgärder för att stärka och bredda rådets mandat samt en översyn av hur arbete kan effektiviseras. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framföra följande. Enkla och ändamålsenliga regler ger företagen möjlighet att i större utsträckning ägna sig åt att utveckla sin verksamhet och på så sätt bidra till tillväxt. Väl genomförda konsekvensutredningar är enligt utskottets uppfattning centralt för att uppnå målen om ändamålsenliga regler och därvid delar utskottet motionärernas uppfattning om vikten av ett starkt Regelråd. Utskottet noterar som tidigare nämnts att Statskontoret fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämna förslag avseende utökade uppgifter för bl.a. när det gäller rådets arbete med införlivande av EU-lagstiftning. Statskontoret föreslår bl.a. i sin rapport att arbete med konsekvensanalyser ska utvecklas och att det ska bli obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser till . Därmed avstyrks samtliga aktuella motioner i berörda delar. Information till om regelförenklingsarbetet I motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) föreslås att regeringen före meddelar vad regeringen avser att göra för att öka takten i regelförenklingsarbetet. Utskottet vill påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regelförenklingsarbetet går för långsamt och är av för begränsad omfattning, och att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen i enlighet med slutsatser samt återkomma till med en utförlig redogörelse för dessa (bet. 2016/17:SkU27). Utskottet vill också påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lämna en årlig redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete till (bet. 1998/99:NU6). I budgetpropositionen lämnade regeringen en redogörelse för sitt förenklingsarbete med hänvisning till båda tillkännagivanden. Med anledning av tillkännagivandet från om att regelförenklingsarbetet går för långsamt redovisade regeringen bl.a. att den alltid noggrant överväger möjligheterna till förenklingar i varje enskilt lagstiftningsarbete. Vidare redovisade regeringen olika vidtagna åtgärder och ansåg i och med det att tillkännagivandet var slutbehandlat. gjorde ingen annan bedömning än regeringen (bet. 2017/18:FiU1). Utskottet ser utifrån vad som anges ovan inga skäl för att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. Därmed avstyrks motion 2017/18:3723 (C, M, L, KD) i berörd del. Förslag om kommunala tillståndsavgifter, en årlig skrivelse från regeringen till om regelförenklingar och regelförenklingsuppdrag i regleringsbrev föreslås i motion 2017/18:3408 (M).