bet · H601AU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Obligatorisk förskola: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . anser att för många som har utländska föräldrar och växer upp i s.k. utsatta områden upplevs majoritetssamhället som någonting annorlunda. Den som står utanför det svenska samhället har också sämre möjligheter att stå emot förtryck och hedersnormer. För att underlätta för de barn som växer upp i utanförskapsområden vill att förskolan under vissa omständigheter ska vara obligatorisk för barn mellan tre och . Förskolan ska enligt partiet kunna fungera som ett fönster in i det svenska samhället och barnen ska kunna få med sig språket och en känsla av att det svenska samhället inte är något främmande utan i stället någonting man har en förståelse för och en relation till. I kommittémotion 2018/19:2625 av m.fl. anför att nycklarna till att klara ett antal stora samhällsutmaningar ryms inom utgiftsområde 13. Inte minst integrationen av nyanlända är viktig. Ett snabbt och väl fungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera hög sysselsättning och för att säkerställa god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. För att åstadkomma detta krävs det att nyanlända invandrare ges rätt och möjlighet att snabbt få sin kunskap inventerad, validerad och kompletterad. Lika viktigt enligt är det att nyanlända ges rätt att arbeta från dag ett. I motionen föreslår ingen annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. framför att deras utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för alla invånare samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integration handlar om att ta vara på de människor som söker sig till . I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 1 och att sju anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Jämställdhetsdelegation). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2 och 3). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med . anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomsten behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i , och föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. Som en följd av detta avvisar regeringens satsning på information till nyanlända inom detta anslag. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . föreslår att etableringsersättningen minskas med per dag. Vidare menar att den alliansgemensamma reformen om inträdesjobb leder till minskade utgifter inom anslaget. Förslaget om sänkt etableringsersättning finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 6). 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . justerar för anslagsförändringar till följd av de särskilda budgetprinciper som regeringen har tillämpat. Detta innebär bl.a. att den tidigare aviserade tillfälliga satsningen på inom ramen för den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor genomförs. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 25). 3:2 : Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. motsatte sig inrättandet av och föreslår att myndigheten läggs ned. Inrättandet av myndigheten har skett på bekostnad av en rad fungerande verksamheter. Verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) och samordningen som i bedrev när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål har drabbats. Dessa båda verksamheter bör enligt återställas. Förslagen om NCK, i län och finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 17–19). 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. anser att kvinnors delaktighet i civilsamhällets institutioner är viktigt men att detta ryms inom ordinarie strukturer för föreningsliv och organisering. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 28). Vidare avvisar partiet regeringens förslag till nytt beställningsbemyndigande för anslaget. Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 29). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. anser att segregation bör motverkas genom andra insatser, såsom reformer som leder till att fler människor arbetar och ett förbättrat utbildningsväsende. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 24). Vidare avvisar regeringens förslag till nytt beställningsbemyndigande för anslaget. Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med , dvs. tas bort i sin helhet. föreslår att myndigheten läggs ned och hänvisar till andra åtgärder mot segregation, t.ex. förbättrad svenska för invandrare och samhällsorientering . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 26). Jämställdhetsdelegation: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . föreslår att det inrättas en delegation för jämställdhet som ska ansvara för att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 20). I kommittémotion 2018/19:2961 av Gulan Avci m.fl. anför Liberalerna att invandring har gjort bättre, smartare och rikare. Men har varken en liberal migrationspolitik eller en fungerande integration. En stängd arbetsmarknad och stelbenta system gör enligt partiet integrationen lång och svår. Barn växer upp omgivna av vuxna som saknar jobb och inte talar svenska. Många flickor och pojkar lever i hederns järngrepp. En liberal integrationspolitik – med fokus på jobb, språk och utbildning – ger var och en de verktyg som behövs för att växa, försörja sig själv och fullt ut delta i det svenska samhället. I motionen lämnar Liberalerna förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Två nya anslag föreslås (System för språk- och samhällstest medborgarskap och Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck). Liberalerna föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2 och 3). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med . Liberalerna föreslår en satsning på svenska för invandrare (sfi) och anser bl.a. att sfi måste anpassas ännu bättre utifrån varje individs kunskaper och förutsättningar. Vidare anser Liberalerna att det behövs ökat fokus på resultat och föreslår en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier. Beroende av resultatet kan personen i stället hänvisas till jobb eller praktik. Liberalerna vill även att det ska bli enklare att läsa sfi med yrkesinriktning (sfx) i kombination med kompletterande utbildningar. Vidare föreslås kurser i svenska för föräldralediga, t.ex. inom ramen för öppna förskolan. Förslaget om en kontrollstation efter 52 veckors sfi-studier finns även i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (yrkande 11). 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget ökas med . Avvikelsen beror på att Liberalerna föreslår att antalet samhällsorienteringstimmar ska utökas från dagens . Partiet anser vidare att all samhällsinformation, både och etableringstiden, ska fokusera på att ge både kvinnor och män tydlig information om rättigheter, skyldigheter och kunskap om svensk arbetsmarknad. Informationen ska baseras på svensk lagstiftning och betona principer som är centrala för vårt demokratiska, sekulära och jämställda samhälle. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att Liberalerna anser att kraven på att delta i etableringsinsatser måste öka och därför föreslår att den som inte deltar i etableringsåtgärder ska få sänkt etableringsersättning. Avvikelsen beror också på reformen om inträdesjobb (se utg.omr. 14) som enligt Liberalernas leder till minskade utgifter inom anslaget. Förslaget om ökade krav på deltagande i etableringsinsatser finns även i partimotion 2018/19:2923 av m.fl. (yrkande 8). 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att Liberalerna avvisar regeringens förslag om fortsatt utökat anslag till antidiskrimineringsbyråernas arbete. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att Liberalerna vill införa ett nytt anslag för insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Inom ramen för anslaget föreslår partiet att öronmärks för mer resurser till bl.a. skyddade boenden. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar regeringens satsningar på området. Partiet föreslår i stället att öronmärks till ett permanent prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i utsatta områden. Vidare avvisar partiet regeringens förslag till nytt beställningsbemyndigande för anslaget. Förslaget finns i ett särskilt yrkande (yrkande 2). 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . Liberalerna föreslår att myndigheten mot segregation läggs ned . System för språk- och samhällstest medborgarskap: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Liberalerna anser att det ska vara obligatoriskt att delta i samhällsinformation och språkundervisning från dag ett. Kunskaper om det svenska samhället och demokratiska värderingar är enligt Liberalerna centralt för att kunna bygga sin framtid i . Partiet föreslår att den som vill bli medborgare ska göra ett språk- och samhällsprov. Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Liberalerna anser att en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna är att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Partiet föreslår därför att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck stärks och permanentas genom en särskild satsning om . I detta ligger bl.a. att det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor får ökat stöd. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsanvisning som och har presenterat i utskottet. Politiken måste ha beredskap för att på bästa sätt tillvarata de möjligheter som en betydande befolkningsökning innebär. På samma gång måste kostnaderna som det stora mottagandet medfört minimeras. Utskottet anser att inte i tillräckligt hög utsträckning har fått in utrikes födda och nyanlända på arbetsmarknaden. Allt för många nyanlända saknar jobb och blir i stället beroende av bidrag, vilket är skadligt för varje enskild människa som riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Ett växande och utbrett utanförskap ökar också samhällets kostnader. Det främsta skälet för att se till att människor i utanförskap och bidragsberoende får ett arbete är att ge människor frihet över sitt eget liv. Men att fler nyanlända arbetar är också mycket viktigt för svensk ekonomi som helhet. Utskottet välkomnar därför att tagit ett första steg genom att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att höja taket för RUT-tjänster till per . Utskottet välkomnar också vad som anförs om att bredda antalet tjänster som omfattas av RUT-avdraget (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Denna reform ökar förutsättningarna för att fler enkla jobb ska skapas och öka sysselsättningen bland främst nyanlända. Det svenska språket är en nyckel för att komma in i det svenska samhället. En god svenskundervisning är därför avgörande för den enskilde och gynnar samhället i stort. För att stärka möjligheterna till integration anser utskottet också att det är av yttersta vikt att nyanlända tidigt får ta del av samhällsinformation, där bl.a. information om vilka rättigheter och skyldigheter man har i ingår som en central del. Utskottet noterar i sammanhanget att , , och Liberalerna gemensamt i en motion som inte behandlas i detta betänkande har föreslagit en utökad samhällsorientering från 60 (mot. 2018/19:2819). För att förbättra integrationen anser utskottet vidare att det är viktigt att stödja inlärningen av svenska språket i tidig ålder. Utskottet noterar även här att , , och Liberalerna gemensamt i ovan nämnda motion som inte behandlas i detta betänkande har föreslagit att inrättandet av en språkförskola för nyanländas barn bör utredas (mot. 2018/19:2819). Det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat inom utgiftsområde 13 överensstämmer med motion för utgiftsområdet (mot. 2018/19:2932) med den skillnaden att en omfördelning föreslås från anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslaget Åtgärder mot segregation. Förslaget som utskottet ställer sig bakom innebär alltså avvikelser från budgetpropositionen när det gäller anslagen Etableringsåtgärder, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, Hemutrustningslån, , Särskilda jämställdhetsåtgärder, Åtgärder mot segregation och Delegationen mot segregation. Utskottet avvisar också ett bemyndigande gällande anslaget Åtgärder mot segregation. Nedan redogör utskottet närmare för dessa avvikelser. När det gäller genomförandet av jämställdhetspolitiken vill utskottet framhålla att ett aktivt jämställdhetsarbete måste bedrivas inom alla relevanta myndigheter för att få genomslag. Inrättandet av en särskild myndighet för jämställdhetsfrågor kan få motsatt effekt genom att arbetet hos andra myndigheter och aktörer sidoordnas och nedprioriteras. Inrättandet av skedde också på bekostnad av en rad redan befintliga och fungerande verksamheter. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att läggs ned och upphör som myndighet . tillförs anslaget 3:2 . Utskottet vill här uppmärksamma att ändamålet med anslaget 3:2 ändras till att användas för förvaltningsutgifter för att fullfölja ingångna åtaganden och för att avveckla myndigheten. Det får bli en uppgift för regeringen att se över hur de viktiga uppdrag som samlats hos på bästa sätt kan tas om hand och överföras och återföras till lämpliga myndigheter och aktörer. Utskottet vill understryka vikten av att denna övergång sker på ett sätt som gör att kunskap och erfarenhet på området inte går förlorad. Det är naturligtvis angeläget att värna om befintliga verksamheter som är betydelsefulla för jämställdhetsarbetet. När det gäller anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder noterar utskottet att den justering som gjorts i budgetpropositionen till följd av de principer som tillämpats har medfört att den tidigare aviserade satsningen om inom ramen för den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inte kunde genomföras som beräknat. Utskottet för sin del anser att dessa medel är särskilt viktiga och föreslår därför att anslaget ökas med för detta ändamål. När det gäller arbetet mot segregation kan utskottet visserligen instämma i regeringens ambition att det måste bedrivas kraftfullt och långsiktigt. Utskottet anser emellertid att segregation ska motverkas genom reformer som gör att fler går till jobbet, lär sig svenska och går ut skolan med fullständiga betyg, och inte genom att tillsätta fler delegationer och myndigheter. Därför föreslår utskottet att Delegationen mot segregation läggs ned och upphör som myndighet . anvisas anslaget 4:2 Delegationen mot segregation . Utskottet vill här uppmärksamma att ändamålet med anslaget 4:2 ändras till att användas för myndighetens förvaltningsutgifter i syfte att avveckla myndigheten. På liknande sätt resonerar utskottet när det gäller anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation. Segregation bör motverkas genom reformer som leder till att fler människor arbetar och genom förbättrad integration. Utskottet anser att anslaget bör upphöra och avvisar regeringens förslag till beställningsbemyndigande. Det har dock under utskottets beredning av ärendet framkommit att berörda myndigheter beslutat om statsbidrag i enlighet med tidigare beslutade bemyndiganden. För att finansiera ingångna åtaganden som kan komma att behöva betalas ut föreslår utskottet därför att omfördelas från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande till anslaget 4:1. Det får bli en uppgift för regeringen att vid behov återkomma med en ändringsbudget för dessa anslag. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma att till följd av de särskilda principer som tillämpats i propositionen föreslås justeringar när det gäller anslagen 1:1 Etableringsåtgärder och 1:4 Hemutrustningslån. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet delvis tillstyrker och anslagsanvisning i motionerna 2018/19:2932 (M) och 2018/19:2915 (KD) och avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Övriga förslag i budgetpropositionen tillstyrks. De motioner som föreslår en annan anslagsanvisning avstyrks. Utskottets ställningstagande innebär att utskottet även tillstyrker övriga motionsyrkanden i de delar de motsvarar utskottets anslagsanvisning. Följaktligen avstyrker utskottet de yrkanden som inte motsvarar utskottets förslag. Utskottets förslag om anslagen och beställningsbemyndigandena framgår av bilaga 4 och 5. Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2018/19:2372 av m.fl. (SD) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och motionerna 2018/19:108 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:735 av m.fl. (SD) yrkandena 16, 17 och 20, 2018/19:1832 av (M), 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 24, 26 och 28 samt 2018/19:2932 av m.fl. (M) yrkandena 7–9 och 2018/19:2625 av m.fl. (C), 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 6, 17, 18, 20 och 25, 2018/19:2923 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 11, 2018/19:2932 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4 och 6 samt 2018/19:2961 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i reservanternas förslag i bilaga 7. 2018/19:2372 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 29, 2018/19:2932 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2018/19:2961 av Gulan Avci m.fl. (L) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 13 punkt 2. har i sin partimotion om budgeten (2018/19:1913) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden och pekat ut de fokusområden som har varit avgörande för partiets prioriteringar i budgeten. Inom partiets fokusområden – vården, rättsväsendet, sammanhållningen samt migration och integration – krävs omfattande och skyndsamma reformer för att inte samhällskontraktet ska lösas upp. För utgiftsområde 13 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än vad som föreslås av såväl övergångsregeringen i budgetpropositionen som av utskottet. beslutade att ställa sig bakom och förslag om utgiftsramar (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). kan konstatera att det inte finns något hinder att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 13. En majoritet för vårt förslag skulle innebära bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av utskottets förslag. Utgiftsområde 13 omfattar nyanländas etablering, diskriminering, jämställdhet och segregation. har påtalat brister i den politik som förts på dessa områden och har också kunnat visa på omfattande ineffektivitet inom dessa områden. delar den grundläggande utgångspunkten att likabehandling ska råda och att vare sig kön eller härkomst eller övriga diskrimineringsgrunder ska påverka en människas möjlighet att leva, verka och uppnå sina drömmar. Genom avsevärt minskade nivåer på flyktingmottagandet kan stora kostnadsbesparingar på utgiftsområdet göras, framför allt när det gäller anslag kopplade till nyanlända invandrares etablering. motsätter sig ineffektiva och dyra etableringsåtgärder och anser det oacceptabelt att statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. I stället bygger vår politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommit till vårt land förväntas och ges möjlighet att bli en del av vårt samhälle. De reformer vi gör inom andra områden, såsom satsningar för en balanserad arbetsmarknad, en stark välfärd och ett levande näringsliv, kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . anser att det finns stora möjligheter att förstärka de offentliga finanserna genom att göra omprioriteringar inom flera anslag under området nyanlända invandrares etablering. Eventuella satsningar för att främja etablering bör i princip inte ske förrän ett asylärende har avgjorts. Vidare är det inte lämpligt med åtgärder som är riktade mot grupper som avgränsats på etnisk grund. Med detta som utgångspunkt föreslår vi att anslaget 1:1 Etableringsåtgärder dras in i sin helhet. Vidare finnsris det stora möjligheter till besparingar inom anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande genom att minska anslaget i takt med de minskade mottagningsnivåer som blir en följd av politik. Vi vill även helt avskaffa anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. Det bör inte finnas någon specifik etableringsersättning, och arbetsmarknadsåtgärder bör inte baseras på om en person är nyanländ eller inte. Som en konsekvens av att etableringsersättningen avskaffas kan kommunernas kostnad för försörjningsstöd väntas öka något. föreslår att kommunerna kompenseras för detta (se utg.omr. Vidare finns det skäl att helt avskaffa anslaget 1:4 Hemutrustningslån. Det är en naturlig följd av inställning att standarden i boenden i regi bör tillgodose behoven för den som är på flykt och att ytterligare hemutrustning bör finansieras av egna medel. anser att som myndighet har fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet inom sitt rättsområde då flertalet fall lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. Under de år som myndigheten existerat har den också ett flertal gånger kritiserats för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för dem som är i behov av hjälp vid rättsliga tvister. Vi föreslår därför att läggs ned och att myndighetens förvaltningsanslag halveras för att påbörja nedläggningen. När det gäller jämställdhetsområdet anser vi att det är viktigt att prioritera arbetet för kvinnofrid och förstärka och utvidga jourverksamheternas arbete. För att säkerställa trygghet och långsiktighet i kvinnojourernas arbete förespråkar ett ökat stöd till landets kvinnojourer. Våldsutsatta män och personer utsatta för hedersförtryck bör ha någonstans att vända sig, varför särskilda stödjourer med specialistkompetens anpassade efter deras situation bör utökas i antal.