bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — I avvaktan på det klimatarbete som därmed redan pågår inom den internationella sjöfarten anser utskottet att motion 2017/18:3686 (C) yrkande 30 kan lämnas utan vidare åtgärd. Markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) samt tilldelning av utsläppsrätter för det EES-interna flyget När det gäller sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) avstyrker utskottet motion 2017/18:3686 (C) yrkande 31 med hänvisning till att det slöts en överenskommelse vid första läsningen mellan rådet och i fråga om kommissionens förslag till förordning som inkluderar växthusgaser från sektorn som en separat del i EU:s klimat- och energiramverk. Den slutliga rättsakten innebär att en flexibilitetsmekanism möjliggörs, men utskottet påminner om att mekanismen endast kan aktiveras så länge EU gemensamt kan garantera att de sammanlagda utsläppen från LULUCF-sektorn är i balans och inte större än koldioxidupptaget. Därtill vill utskottet betona att det aldrig var ett alternativ under förhandlingarna att räkna hela upptaget i skog och skogsmark som ett negativt utsläpp som kan kvittas mot utsläpp i ESR. Det skulle strida mot tidigare överenskomna beräkningsregler. När det gäller tilldelning av utsläppsrätter för det EES-interna flyget påminner utskottet om att rådet och antog en förordning som innebär att flygningar inom EES även i fortsättningen omfattas av EU ETS och att flygningar utanför EES ska vara undantagna från systemet. Utskottet påminner också om att den EES-interna luftfarten liksom den handlande sektorn i stort reformerades på ett sätt som innebär att prissignalen stärks och prisvolatiliteten dämpas. I ljuset av denna utveckling ser utskottet ingen anledning att förorda det förslag som väckts i motion 2017/18:3686 (C) yrkande 28. Inriktningen för svensk klimatpolitik Utskottets förslag i korthet bifaller två motionsyrkanden om att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt samt bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU. avslår motionsyrkanden om de nationella klimat-målen, nationellt klimatbidrag, nationella åtgärder på klimat-området, beräkning av klimatutsläpp samt utvärdering och analys av svensk klimatpolitik m.m. Jämför reservation 13 (S, MP, V), 14 (SD), 15 (V), 16 (V), 17 (M, C, L, KD), 18 (SD), 19 (M), 20 (V), 21 (SD) och 22 (V). Inriktningen för svensk klimatpolitik Regeringen framhåller i skrivelsen att har ett arbete pågått på global, europeisk och nationell nivå för att ge klimatpolitiken en tydligare struktur och förutsägbarhet. är det första rättsligt bindande klimatavtalet på global nivå där alla parter har åtaganden som ska genomföras. Avtalet innebär bl.a. att ett system för rapportering och upp-följning av länders klimatåtaganden har etablerats. beslutade EU:s stats- och regeringschefer i om ett ramverk för klimat- och energipolitiken som bl.a. innebär att utsläppen av växthusgaser ska ha minskat med till 2030 jämfört med . På nationell nivå beslutade med bred majoritet om ett klimatpolitiskt ramverk som innehåller en klimatlag och nya ambitiösa klimatmål. Sammantaget sätter detta ramar för hur svensk klimatpolitik ska bedrivas. Regeringen framhåller vidare att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Alla samhällssektorer ska bidra i klimatomställningen, och klimatpolitiken ska integreras i regeringens samlade politik. Världen behöver länder som visar att det går att förena hållbar utveckling med välfärd och god konkurrenskraft. Genom att visa det ledarskapet kan få med sig fler länder i omställningen. Regeringen har därmed klimatfrågan som en av sina huvudsakliga prioriteringar. Enligt regeringen är minskad klimatpåverkan grunden för en långsiktig och hållbar ekonomi samt ett ökat välstånd. Regeringen anser vidare att det gröna samhällsbygget skapar konkurrens-kraftiga jobb inom nya områden där svenska företag ligger i framkant. Regeringen bedömer att svensk konsumtion leder till utsläpp av klimat-påverkande växthusgaser såväl i som i andra länder. Regeringen anser att åtgärder behövs både nationellt och internationellt för att minska klimat-påverkan i andra länder till följd av svensk konsumtion och bidra ytterligare till att uppfylla generationsmålet och mål. Utsläpp i andra länder orsakade av svensk konsumtion behöver i ökad utsträckning följas upp för att ge bättre förståelse för hur vår konsumtion påverkar klimatet och hur vi kan bidra till att begränsa dessa utsläpp. har därför fått i uppdrag att utveckla mätmetoderna och komplettera med fler mått med fokus på de områden där det finns potential att minska utsläppen. Underlaget kan tjäna som utgångspunkt vid utvecklandet av nya och förbättrade åtgärder. Regeringen bedömer vidare att hållbarheten i handeln måste öka och utsläpp till följd av svensk konsumtion måste minska. Genomförandet av den antagna strategin för hållbar konsumtion är en viktig del i detta. I linje med strategin krävs ett fortsatt fokus på hållbar konsumtion av livsmedel, hållbara transporter och hållbart boende samt på att öka kunskapen om konsumtionens klimatkonsekvenser och fördjupad samverkan mellan staten och olika samhällsaktörer på området. Även flyget bör i högre grad stå för sina klimatkostnader, och det är viktigt att främja användandet av biobränsle inom flyget. Det är också viktigt att arbeta vidare med nya effektiva åtgärder för att ytterligare gynna hållbara konsumtionsmönster. Som skäl till regeringens bedömningar framhålls bl.a. följande. Enligt det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av ska vi till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför landets gränser. Av detta följer att konsumtionsmönstren i fråga om varor och tjänster ska orsaka så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Beräkningar av växthus-gasutsläpp orsakade av svensk konsumtion kan därför ge viktig information i arbetet för att minska dessa utsläpp. Enligt sådana beräkningar går det att säga att utsläppen i andra länder orsakade av svensk konsumtion har ökat med medan de konsumtions-baserade utsläppen inom minskat . Regeringen påpekar vidare att den konsumtionsbaserade statistikens kvalitet och upplösning har utvecklats successivt och att det arbetet fortsätter. Den konsumtionsbaserade statistiken utvecklas genom ett långsiktigt sam-arbete mellan och . Därtill finansierar ett forskningsprogram () som syftar till att utveckla fler konsumtions-baserade indikatorer och till att identifiera de produktgrupper som ger störst miljöpåverkan samt i vilka länder vår import ger den största miljöpåverkan. Regeringen anser att åtgärder behövs både nationellt och internationellt för att minska klimatpåverkan i andra länder till följd av svensk konsumtion och bidra ytterligare till att uppfylla generationsmålet och mål. Två tredjedelar av de konsumtionsbaserade utsläppen kommer från hushållens konsumtion och resten från offentlig konsumtion och investeringar. Enligt SCB:s beräkningar svarar livsmedel och transporter för ungefär en tredjedel vardera av hushållens totala konsumtionsbaserade utsläpp. Vår ökade kött-konsumtion och utrikes flygresor är särskilt bidragande till klimatpåverkan från svensk konsumtion. Regeringen har bl.a. av detta skäl antagit en strategi för hållbar konsumtion och en svensk flygstrategi. I flygstrategin tydliggör regeringen ett antal fokusområden och prioriteringar som den ser som viktiga för flyget . Bland annat anges som mål att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Strategin för hållbar konsumtion tar sikte på vad staten i ett första steg kan göra i samverkan med andra centrala aktörer, såsom kommuner, näringsliv och det civila samhällets organisationer, för att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart. Regeringen har även avsatt medel för att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion vid . Regeringen verkar också för effektiva tredjepartscertifierade miljömärkningar. Regeringen har genomfört förändrade skatteregler för att bl.a. främja reparationer, öka återanvändning och förlänga produkters livslängd. Det finns potential att införa nya effektiva åtgärder för att ytterligare gynna hållbara konsumtionsmönster. Därtill framhåller regeringen att växthusgasutsläppen från livsmedels-konsumtionen behöver minska. har livsmedelsstrategin som målsättning att öka produktionen i . Animalieproduktion har generellt sett en relativt stor klimatpåverkan jämfört med annan livsmedelsproduktion. Både i och i övriga västvärlden behöver vi därför förändra vårt beteende i riktning mot en mer hållbar köttkonsumtion. Ett effektivt sätt att minska växthusgasutsläppen är genom minskat matsvinn och förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier och mindre kött. Regeringen anser att produktionen även behöver bli mer hållbar och att de utsläpp som den ger upphov till behöver minska. Det kommer även i fortsättningen att krävas riktade åtgärder inom miljöarbetet och ett förstärkt arbete i internationella sammanhang. I fråga om utsläppsutvecklingen redovisar regeringen att utsläppen av växthusgaser i minskar. uppgick utsläppen till koldioxidekvivalenter, vilket kan jämföras med de som släpptes ut . Det motsvarar en minskning . Utsläppen omfattar inte nettoutsläpp och nettoupptag inom skogsbruk och annan markanvändning eller utrikes transporter. Såväl utsläpp som upptag av växthusgaser motsvarar mänskliga aktiviteter inom gränser, vilket innebär att inte alla kolflöden täcks in. Regeringen påpekar att utsläpp som orsakats av svenskars konsumtion går att uppskatta med modellberäkningar. publicerar regel-bundet detta kompletterande mått för att visa utsläpp. Dessa beräkningar är dock osäkra eftersom det inte finns tillgång till fullständiga data från andra länder, i synnerhet låg- och medelinkomstländer. Enligt regeringen tyder dock beräkningarna på att växthusgasutsläppen orsakade av svensk konsumtion inom och utanför landets gränser är avsevärt större än utsläppen inom gränser, exklusive LULUCF. Två tredjedelar av de konsumtionsbaserade utsläppen kommer från hushållens konsumtion och resten från offentlig konsumtion och investeringar. Enligt SCB:s beräkningar svarar livsmedel och transporter för ungefär en tredjedel vardera av hushållens totala konsumtionsbaserade utsläpp. Ökad köttkonsumtion och utrikes flyg-resor är särskilt bidragande till global klimatpåverkan från svensk konsumtion. Utvärdering och analys av svensk klimatpolitik m.m. I skrivelsen redovisar regeringen att den nu har tillsatt , som är ett oberoende, tvärvetenskapligt expertorgan med uppgift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. kommer bl.a. att ha i uppgift att utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden bidrar till eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen. Rådet ska också belysa effekter av beslutade och föreslagna styrmedel från ett brett samhälls-perspektiv, identifiera politikområden där ytterligare åtgärder behövs, analysera hur målen kan nås på ett kostnadseffektivt sätt samt granska och bedöma kvaliteten på de underlag och modeller som regeringen bygger sin politik på. Rådet ska även bidra till en ökad diskussion i samhället om klimatpolitiken. Ett kansli för har inrättats vid forskningsrådet Formas. Regeringen redovisar vidare att kommer att lämna en årlig rapport med sina bedömningar av klimatpolitiken, och även lämna en rapport om regeringens klimatpolitiska handlingsplan. Den sist-nämnda rapporten ska lämnas senast efter det att regeringen har lämnat sin klimatpolitiska handlingsplan. Samlat bedömer regeringen att det klimatpolitiska ramverket ökar transparensen i klimatpolitiken och underlättar en tuff granskning, vilket i sin tur skapar bättre förutsättningar för ett ambitiöst genomförande av åtaganden under och inom EU. Inriktningen för svensk klimatpolitik Två motionsyrkanden handlar om den övergripande inriktningen för svensk klimatpolitik. Enligt kommittémotion 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 1 ska klimatpolitiken bygga på långsiktiga spelregler som inte driver jobb eller utsläpp ur och EU. På så vis kan vara ett föregångsland inom klimatpolitiken och visa att en ambitiös klimatpolitik och bibehållen konkurrenskraft kan gå hand i hand. Vidare i motion 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 föreslås att klimatpolitiken ska sträva efter att uppnå minskade utsläpp med bibehållen god ekonomisk tillväxt. Motionärerna anför att genom att man inför styrmedel som gynnar teknikutveckling kan tillväxt och minskade utsläpp gå hand i hand. Därmed kan visa internationellt ledarskap och visa vägen så att andra länder kan följa efter. I fråga om de nationella klimatmålen föreslås i kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 15 att inte ska ställa upp sektorsvisa mål inom klimatpolitiken. Klimatmål bör i stället formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Mål om förnybart, energi-effektivisering och en koldioxidfri fordonsflotta bör därför överges. Även i kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 10 föreslås att de sektorsvisa målen inom klimatpolitiken avvecklas. I partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 16 föreslås att ska ha nollutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Klimatmålet ska nås genom utsläppsminskningar inom landet, omfatta utsläpp inom såväl den handlande som den icke handlande sektorn, dvs. oavsett om det innefattar utsläpp som omfattas av EU:s handel med utsläppsrätter eller de som hanteras nationellt, och avse de utsläpp som är skapade av mänsklig verksamhet. I yrkande 6 föreslås vidare att inför den kommande översynen av ska presentera ett nationellt klimatbidrag, s.k. INDC (intended nationally determined contribution, alternativt NDC, nationally determined contribution), som kompletterar och går utöver EU:s. Motionärerna lyfter fram att enligt bl.a. FN:s sekretariat för klimat-konventionen räcker inte de samlade klimatbidragen för att förhindra en global temperaturhöjning till max . Därför bör presentera ett eget klimatbidrag. Ett antal motioner tar sikte på problemet med koldioxidläckage. I kommitté-motion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 3 framförs vikten av att svensk klimatpolitik inte leder till åtgärder som gör att utsläpp av växthusgaser flyttar till andra länder. I kommittémotion 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 8 föreslås att ska vara ett föregångsland i klimatpolitiken, vilket förutsätter att nationella krav inte bidrar till koldioxidläckage. Motionärerna anför att som skarpa och verkningsfulla styrmedel införs för att minska de territoriella utsläppen är det också viktigt att säkerställa att den svenska konkurrenskraften bibehålls så att inte företag får krav och kostnader som leder till att verksamheter flyttas utomlands och att utsläppen i stället ökar i andra länder. Ur miljöperspektiv är en sådan utveckling ofta särskilt olycklig, eftersom svenska industrier och företag ofta har kommit längre i sitt klimat- och miljöarbete än företag i många andra länder. Likaså i motion 2017/18:4153 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4 anförs att klimatåtgärder i inte ska leda till export av utsläpp. Ett antal motionsyrkanden berör frågan om beräkning av klimatutsläpp. Enligt kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 2 bör regeringen utarbeta ett ramverk för hur minskningar av klimatutsläpp beräknas. Motionärerna anför att för att kunna bedöma olika klimatsatsningars kostnadseffektivitet är det avgörande att deras förväntade utsläppsminskningar beräknas på ett sätt som är enhetligt, genomarbetat och transparent. Därefter kan den förväntade utsläppsminskningen ställas i relation till satsningens kostnad. I partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås att ges i uppdrag att till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Fram till dess att ett etappmål för konsumtionsrelaterade utsläpp införts anser motionärerna att det är av stor betydelse att dessa utsläpp uppmärksammas. I yrkande 9 i samma motion föreslås att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring av växthusgasutsläppen blir central i de internationella klimatförhandlingarna. För att uppnå rättvisa klimatavtal måste den rika världens ökade konsumtion beaktas. I motion 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkandena 1–3 framhålls behovet av en komplettering med en beskrivning av relationerna mellan aktivitet och utsläpp, behovet av en komplettering med en beskrivning av utsläppsrelationen mellan befolkning och utsläpp samt behovet av en komplettering med en beskrivning av utsläppsförhållandena mellan land och stad liksom glesbygd respektive mindre orter och stad. Vidare i yrkande 4 i samma motion föreslår motionärerna en utvärdering av olika länders relativa och absoluta minskning av klimatstörande utsläpp. För att klimatstrategin ska bli relevant behöver den enligt motionärerna relateras till behoven av energi i olika sammanhang, både verksamhetsrelaterade och geografiskt relaterade. Utvärdering och analys av svensk klimatpolitik m.m. I kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 11 anför motionärerna att alla klimatpolitiska åtgärder ska föregås av kostnads- och nyttoanalyser. Regeringen bör därför ge Miljömålsberedningen nya direktiv för klimatpolitiken. Målet för svensk klimatpolitik ska utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till att minska utsläpp av klimatgaser på global nivå. Enligt yrkande 2 i samma motion finns det behov av en analys av den svenska föregångspolitiken på klimatområdet. Om en föregångspolitik med syfte att påverka andra länders politik ska sjösättas bör en ordentlig analys göras, menar motionärerna. En föregångspolitik kan enligt dem få direkt negativa konsekvenser om den till följd av försämrad konkurrenskraft exporterar utsläpp, jobb och tillväxt till andra länder där energiförsörjningen är beroende av fossila energikällor. Även enligt kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 5 bör regeringen göra en analys av effekterna av föregångspolitiken på klimatområdet. Motionärerna anser att en genom-gripande analys av föregångspolitiken och risken för koldioxidläckage skynd-samt behöver genomföras så att inte svensk produktion försvinner utomlands till stor skada för samhället men med ringa nytta för miljömålen. Enligt motion 2017/18:3524 av (SD) bör regeringen tillsätta en kommitté bestående av erkända vetenskapsmän inom olika naturveten-skapliga discipliner för att utkristallisera faktoider i klimatdebatten. För att göra debatten om klimatvetenskapen mer nyanserad är det högst önskvärt att tydliggöra vad som är sant och vad som är falskt, vad som är teori och vad som är fakta. Den föreslagna kommittén bör få i uppgift att lyfta och vända på olika argument, för att senare presentera sina slutsatser för allmänheten. I partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 20 föreslås att en utredning tillsätts för att belysa effekterna av att införa koldioxid-ransonering i . Förutom beräkningar av kostnaderna för att införa ransonering behövs underlag för bl.a. hur det påverkar andra styrmedel och de offentliga investeringarna för att minska utsläppen av koldioxid. behandling och kompletterande uppgifter Inriktningen för svensk klimatpolitik När det gäller målen för svensk klimatpolitik beslutade om ett nytt etappmål som beskriver det långsiktiga klimatmålet. Enligt det nya målet ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. De kvarvarande utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Utskottet anförde bl.a. följande i fråga om de nationella klimatmålen i betänkande 2017/18:24 Ett klimatpolitiskt ramverk för : I Miljömålsberedningens förslag till mål för utsläppsminskningarna i var det en utgångspunkt att världen i övrigt också agerar så att de globala utsläppen minskar i enlighet med . bör agera internationellt, inom EU och genom den nationella klimatpolitiken för att driva på för en sådan utveckling. [...] Utskottet kan avslutningsvis konstatera att förslaget till utsläppsmål överensstämmer med Miljömåls-beredningens förslag. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det regeringen föreslår om ett långsiktigt utsläppsmål bör godkännas av . Etappmålen till 2030 och 2040 gäller för växthusgasutsläppen i ESR-sektorn. Det främsta skälet till förslaget är att verksamheterna inom EU:s system för handel med utsläppsrätter redan omfattas av ett europeiskt tak för utsläppen och att det därför vore ineffektivt att även införa ett inhemskt tak för dessa utsläpp. Utskottet anser i likhet med regeringen att en effektiv, långsiktig och transparent klimatpolitik förutsätter tydliga etappmål. De behöver vara både ambitiösa och trovärdiga för att driva på klimatomställningen. De etappmål som föreslås uppfyller enligt utskottet dessa kriterier. kan, som regeringen anför, målen behöva skärpas . Utskottet noterar vidare att förslaget till etappmål överensstämmer med Miljömåls-beredningens förslag. När det gäller Miljömålsberedningens förslag om ett långsiktigt mål till 2045 anförde beredningen följande (SOU 2016:21 s. 35 f.): Förslaget tar sin utgångspunkt i . [...] Ett mål om att väl underskrida två graders temperaturökning och sträva mot att temperatur-ökningen begränsas till högst innebär enligt forskningen att den återstående globala utsläppsbudgeten blir ännu mer begränsad jämfört med den ”utsläppsbudget” som EU:s 2050 mål och den svenska netto-noll-visionen utgår från. Enligt globala så kallade 1,5-gradersbanor skulle målet i kunna nås om de globala utsläppen av koldioxid når netto noll runt 2050, för att därefter vara negativa under resten av århundradet. [...] Beredningen menar att det nu är centralt att alla parter under avtalet, enskilda länder, kommuner, företag och civilsamhället tar ytterligare steg för att på allvar agera i enlighet med . Ett första sådant steg för är att den svenska netto-noll-visionen nu preciseras och tidigareläggs med innebörden att den ska uppnås för att därefter ska kunna uppnå negativa utsläpp. Beredningens förslag till nationellt mål , som motsvarar ett genomsnittligt utsläpp på knappt per capita och sammanlagda netto-noll-utsläpp , innebär att tar på sig ett ambitiöst åtagande. Målet är ambitiöst till exempel jämfört med vad landet skulle tilldelas i form av utsläpps-utrymme enligt fördelnings- och rättviseprinciper som utgår från att länders genomsnittliga utsläpp per capita ska konvergera . Slutsatsen gäller även jämfört med de globala 1,5-gradersbanor som tagits fram. [...] kan även vara ett föregångsland för en global utveckling mot nära nollnivåer, genom att begränsa utsläppen från delar av ekonomin, främst energisektorn inklusive transportsektorn till låga nivåer och bidra till teknisk utveckling i sektorer där det saknas utvecklade lösningar globalt för hur utsläppen ska kunna minska till mycket låga nivåer. I proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för redovisar regeringen att en majoritet av de remissinstanser som valde att särskilt kommentera nivån på det långsiktiga målet ansåg att det är ambitiöst, att det är positivt att det långsiktiga målet är konkret och att det finns en bred politisk enighet bakom målet. Flera instanser i näringslivet ansåg att målet är en stor utmaning och att det riskerar att skapa sämre förutsättningar för svenskt näringsliv. Vissa föreslog en senareläggning till 2050. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 103 f.) framhåller regeringen att sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökade utsläpp har brutits i . har utsläppen av växthusgaser i minskat . har de konsumtionsbaserade utsläppen som sker i andra länder men som orsakats av vår svenska konsumtion enligt ökat med .