bet · H601FiU2 · 2018-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottets förslag till anslag inom utgiftsområde 2 uppgår till ca . Därmed tillstyrker utskottet delvis förslagen i och motioner. Vad gäller anslaget till Statens servicecenter (SSC) föreslår utskottet att det anvisas 2019 mer än vad regeringen föreslagit. Syftet är att det ska vara möjligt att etablera delar av SSC:s verksamhet i för att tillföra statliga ersättningsjobb när Radiotjänst läggs ned. I övrigt tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen om anslag inom utgiftsområde 2. Utskottet tillstyrker dessutom regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och investeringsplaner. Utskottet tillstyrker också förslag till anslag och låneram . Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, V, MP), SD, C och L. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Regeringens resultatredovisning för statlig förvaltningspolitik Anslag inom utgiftsområde 2 1.Anslag inom utgiftsområde 2 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Investeringsplan för 2018–2021 Tabell 2 Investeringsplan för 2018–2021 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 2 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 2 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 2 punkt 13, bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 2 punkt 10 och motionerna 2018/19:2897 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:2944 av m.fl. (M) samt 2018/19:2357 av m.fl. (SD), 2018/19:2623 av m.fl. (C) och 2018/19:2979 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår, 2. besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden, 3. besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven, 4. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter, 5. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet, 6. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen, 7. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar, 8. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 2 punkterna 1–5, 7, 9 och 11. c) lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 2 punkt 12. d) Godkännande av investeringsplaner 1. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar, 2. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 2 punkterna 6 och 8. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD)*, (MP)*, (M) och i (M). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och de motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 s. 15). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Det som anges ovan har inte tillämpats i förhållande till de förslag i budgetpropositionen som avser . Budgetpropositionens innehåll motsvarar i dessa delar det förslag som själv lämnat. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden enligt vad som framgår i betänkandet under . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap.18 § riksdags-ordningen). har bifallit och reservation om utgiftsramarna och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 17 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Utgiftsområde 2 innehåller flera olika områden, men har fattat beslut om mål för två av dem: finansmarknadsområdet och den statliga förvaltningspolitiken. Det är regeringens resultatredovisning för dessa områden som behandlas i betänkandet. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 2. I detta avsnitt återfinns också regeringens redogörelse för behandlingen av ett tillkännagivande om att den statliga närvaron bör öka i hela landet. Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Området omfattar åtgärder för ett stabilt och hållbart finansiellt system som präglas av ett starkt konsumentskydd och en effektiv statlig finansförvaltning. Myndigheterna på området är och . I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som har beslutat. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om följande mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Regeringen redovisar följande 28 resultatindikatorer för det första delmålet om det finansiella systemet och hållbarhet: – räntekostnader efter skatt – volymviktade belåningsgrader för nya bolån – andelen hushåll med högre belåning än – amorteringar efter belåningsgrad – genomsnittlig skuldkvot för hushåll med bolån – bankernas bruttomarginal på nya bolån – storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital – användningen av olika betalningsinstrument – ärendestatistik hos Konsumenternas Bank- och – kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden för privatkunder respektive företagskunder – andel kvinnor i forskningscentrumen – hållbara fonder inom premiepensionssystemet – emission av gröna obligationer – antalet rapporter om misstänkta transaktioner mottagna av finanspolisen. För den statliga finansförvaltningen redovisas följande tre resultatindikatorer: – styckkostnad per statlig betalning – myndigheternas upplevda servicenivå – riskerna inom garanti- och utlåningsverksamhet. I propositionen redovisar regeringen utfallet för resultatindikatorerna. Nedan följer en sammanställning i punktform. – uppgick de monetära finansinstitutens marknadsfinansiering till av deras totala finansiering, vilket är en nedgång med jämfört med . Av marknadsfinansieringen sker i utländsk valuta och i svenska kronor. – var den genomsnittliga likviditetstäckningsgraden för storbankerna 1,43, vilket är detsamma som 2016. Om likviditetstäckningsgraden överstiger 1,0 uppfyller banken de krav som finns på likviditetsreserverna. – Den genomsnittliga totala kärnkapitalrelationen för storbankerna har ökat med några procentenheter för att uppgå till 2017. Storbankernas bruttosoliditet, som anger hur stort det egna kapitalet är i förhållande till bankens totala tillgångar och åtaganden utanför balansräkningen, var 2017, vilket är detsamma som 2016. – Försäkringsföretagens förmåga att möta sina åtaganden bedöms utifrån deras solvenskvot. För samtliga kategorier av livförsäkringsbolag har solvenskvoten överstigit 1,0 . En kvot som överstiger 1,0 innebär att företaget kan fullgöra sina åtaganden. – Hushållens skulder uppgick till av deras disponibla inkomst sista kvartalet 2017, vilket är en ökning med jämfört med sista kvartalet 2016. Bolånen står för av hushållens totala skulder. – Hushållens räntekostnader fortsätter att minska. var kvoten mellan hushållens räntekostnader och disponibla inkomst . I sammanhanget noteras att av utlåningen till svenska hushåll hade en räntebindningstid . – I den totala stocken av bolån har belåningsgraden minskat och var 2017, vilket är en minskning jämfört med . Andelen hushåll med belåningsgrad har minskat kontinuerligt sedan bolånetaket infördes . – Trenden med stigande volymviktade belåningsgrader i nyutlåningen bröts i samband med att bolånetaket infördes . – amorterade av alla hushåll med nya lån, vilket är en ökning jämfört med . var motsvarande siffra . – Volymen av nya konsumtionslån som understiger har nästan tredubblats . Nya blankolån var nästan sju gånger större 2017 än 2008, och ökningen har varit särskilt stor . – Vid slut uppgick bankernas bruttomarginal på bolån enligt beräkningar till jämfört med 1,66 året före. – Vid utgången av 2017 stod de fyra storbankerna för av utlåningen. När det gäller inlåningen hade de en marknadsandel som uppgick till . – Storbankernas genomsnittliga årliga avkastning på eget kapital har varierat mellan . – Det sammanvägda finansiella stressindexet () som mäter volatilitet på aktie-, penning-, valuta- och obligationsmarknaderna visar att stressnivån var något lägre 2017 än 2016. – Statens okonsoliderade skuld motsvarade en skuldsättning på av BNP. – När det gäller företagens kapitalförsörjning uppgav av respondenterna i barometer att den är ”normal”, vilket är detsamma som . – minskade andelen som uppgav att de hade använt kontanter vid sitt senaste köp från . minskade andelen med . – Ärendestatistiken från Konsumenternas Bank- och visar att antalet inkomna ärenden var relativt 2013–2017. – Utifrån undersökningar som Svenskt Kvalitetsindex (SKI) återkommande genomför noteras en ökad kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden. – fick omkring 226 000 personer ta del av verksamhet i fråga om finansiell folkbildning i någon form. Insatserna fokuserades bl.a. på Trygga din ekonomiska framtid, riktat till överförmyndare, och skolprojektet på cashen. – På varningslista publiceras regelbundet företag som erbjuder konsumenter och investerare finansiella tjänster eller produkter utan att företaget har nödvändiga tillstånd i eller utanför . Antalet sådana varningar ökade 2017 jämfört med . – När det gäller finansmarknadsforsking minskade den vetenskapliga publiceringen i form av artiklar och konferensbidrag från 259 stycken 2016 till 250 stycken 2017. – Andelen kvinnor som väljer forskningsområdet finansmarknad är mindre än andelen män. Bland professorerna var andelen kvinnor 2017 och bland doktoranderna . – har både andelen hållbara fonder inom premiepensionssystemet och andelen av det investerade kapitalet i dessa fonder ökat. – Antalet emitterade svenska gröna obligationer ökade med 2017 jämfört med . , då den första svenska gröna obligationen emitterades, har antalet emitterade gröna obligationer ökat till 50 stycken 2017. Det motsvarar en emitterad summa på och av den totala stocken av emitterade obligationer. – Antalet rapporter om misstänkta transaktioner som tagits emot av finanspolisen har ökat . Effektiv finansförvaltning i staten I propositionen redovisar regeringen utfallet för resultatindikatorerna. Nedan följer en sammanställning i punktform. – Kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen mäts som styckkostnad per betalning. Kostnaden per betalning minskade till . Det nya ramavtalet för betaltjänster som upphandlade har medfört att kostnaden per betalning ökat med jämfört med . I det nya ramavtalet ingår även transparenta och mer fördelaktiga valutakurser för myndigheternas valutaväxlingar. – De årliga kundundersökningarna som genomför pekar på att myndigheterna –2017 varit nöjda med de tjänster och den service som tillhandahållit. blev resultatet 4,6 på en femgradig skala, vilket överstiger myndighetens mål på 4,5. Mest nöjda var kunderna med bemötande, tillgänglighet och att de får svar i rimlig tid. – Vid utgången av uppgick det totala garanterade beloppet för vilket ansvarar till , vilket var mindre än . Utlåningen till låntagare utanför staten minskade med till jämfört med föregående år. Regeringen hänvisar till Årsredovisningen för staten 2017 (skr. 2017/18:101) för en redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning, och konstaterar att risken för stora förluster i den ordinarie portföljen sammantaget bedöms som låg. I betänkandet med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU2) konstaterade utskottet i sin bedömning att resultatredovisningen för finansmarknadsområdet har en tydlig struktur som redovisar resultaten i förhållande till de tre delarna i det riksdagsbundna målet. Analyser, slutsatser och regeringens bedömningar är i fokus snarare än myndighetsredovisningar. Utskottet uppskattade detta och konstaterade att det var i linje med vad man tidigare efterfrågat. Mot bakgrund av att utskottet noterade att antalet indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen för delmålet om ett stabilt finansiellt system är stort och dessutom hade ökat något jämfört med tidigare, uttalade utskottet att det är viktigt med väl motiverade indikatorer och att dessa är rimligt hållbara . Utskottet menade att när urvalet ändras från till ett annat skapas en osäkerhet om på vilka grunder indikatorerna valts ut och om de är representativa för att beskriva resultaten i förhållande till målen som möjligheterna till jämförelser mellan åren minskar. Utskottet noterade att regeringen redovisat tre indikatorer för uppföljning av delmålet om att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. Utskottet konstaterade att det dock saknades en analys av på vilket sätt de statliga insatserna på området bidrar till måluppfyllelsen. Inte heller hade regeringen tydligt motiverat varför just dessa tre indikatorer valts för att utvärdera måluppfyllelsen för delmålet, ansåg utskottet. Utskottet har i betänkande 2018/19:FiU12 behandlat regeringens skrivelse med anledning av granskning om finansiell stabilitet. Med anledning av att anser att regeringens uppdrag till är otydligt, särskilt när det gäller den målkonflikt som kan uppstå mellan åtgärder för ett stabilt finansiellt system och för en god ekonomisk utveckling, framför utskottet (s. 13) att man utgår från att regeringen kontinuerligt ser över styrningen av sina myndigheter så att det riksdagsbundna målet om finansiell stabilitet kan uppnås. Utskottet menar att det är rimligt att regeringen i det arbetet beaktar det som säger om ett tydligare mål för makrotillsynsuppdrag och hur myndigheten ska väga olika mål mot varandra. Utskottet konstaterar att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet noterar liksom det stora antalet indikatorer och står fast vid sina tidigare uttalanden om att det är viktigt med väl motiverade indikatorer och att dessa är rimligt hållbara . Utskottet har inget ytterligare att anföra. Regeringens resultatredovisning för statlig förvaltningspolitik Området omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Myndigheterna inom området är Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter (SSC). I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som har beslutat. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): • En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen inleder med att konstatera att resultatredovisningen är inriktad på den statliga förvaltningens utveckling på en övergripande nivå. De indikatorer som används för att redovisa resultaten i förhållande till målet är – indikator för den offentliga sektorns måluppfyllelse – organisationen rankning av världens länder i fråga om korruption i den offentliga sektorn – undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. I resultatredovisningen redovisas också särskilda åtgärder som vidtagits och den generella utvecklingen i statsförvaltningen. Regeringen konstaterar också att statsförvaltningens resultat inom specifika områden redovisas inom respektive utgiftsområde. I propositionen redovisar regeringen utfallet för resultatindikatorerna. Nedan följer en sammanställning i punktform. – Enligt indikator rankades offentliga sektor 2017 som mer högpresterande än av världens länder. Detta var en liten förbättring jämfört med , men ett lägre resultat än åren . – Enligt indikator (CPI) rankades den svenska offentliga sektorn som världens sjätte minst korrupta 2017, vilket var en försämring med två placeringar jämfört med . – I senast publicerade Government at a Glance 2017 låg allmänhetens förtroende för regeringen i över snittet för , men förtroendet har sjunkit . Under rubriken och samverkande statsförvaltning skriver regeringen bl.a. om genomförandet av tillitsreformen och förslag till regeländringar som syftar till att skapa en effektivare styrning och uppföljning samt en minskad administrativ börda för myndigheterna. Genom att man har utvidgat Tillitsdelegationens uppdrag (dir. 2017:119) ingår numera också att stödja statliga myndigheter som vill styra sin verksamhet på ett mer tillitsbaserat sätt. Under rubriken och effektivitet beskriver regeringen arbetet för en god förvaltningskultur och arbetet mot korruption och andra oegentligheter i staten. Bland annat har Statskontoret skapat ett statligt myndighetsnätverk mot korruption. Regeringen har också beslutat om ändringar i förordningen om intern styrning och kontroll som förtydligar att processen för intern styrning och kontroll ska förebygga att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan, bedrägeri och andra oegentligheter. I betänkandet med anledning av budgetpropositionen (bet. 2017/18:FiU2) konstaterade utskottet i sin bedömning att det var en fördel att resultatredovisningen strukturerats utifrån de tre delarna i målet och att avsnittet förbättrats genom att regeringen gått över från en redovisning med myndighetsfokus till mer av verksamhetsfokus. noterade utskottet bl.a. att resultaten för områdena digitalisering och it inom offentlig förvaltning, den statliga arbetsgivarpolitiken, offentlig upphandling och fastighetsförvaltning inte redovisas i avsnittet trots att områdena enligt utskottet bör tillhöra den statliga förvaltningspolitiken. I stället redovisas dessa områden i förhållande till mål som regeringen beslutat för respektive område i de avsnitt där områdena särredovisas. Utskottet ansåg att det kan finnas anledning för regeringen att tydliggöra hur resultaten för dessa särredovisade områden förhåller sig till det mål som beslutat för den statliga förvaltningspolitiken och överväga en tydligare redovisning av resultaten i förhållande till detta. Vidare konstaterade utskottet att regeringens resultatredovisning skulle vinna på en struktur som avspeglar förhållandet att målet för den statliga förvaltningspolitiken inte enbart eller ens huvudsakligen kan nås genom den verksamhet som bedrivs av de myndigheter som regeringen sorterat in under . Ett sätt att inleda ett sådant arbete kunde enligt utskottet, som man också tidigare framhållit, vara att göra en samlad och fördjupad redovisning i en resultatskrivelse till (bet. 2015/16:FiU2 och bet. 2016/17:FiU2). Utskottet konstaterar att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet har inget ytterligare att anföra.