bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Tillgänglighetsanalyser har visat att tillgången till service i många delar av landet generellt sett har försämrats under en följd av år, och i många av de aktuella motionerna vittnas det i likhet om att det på många håll i är långt till kommersiell och offentlig service. Utskottet vill därför även framhålla att det mot bakgrund av lägesbeskrivningen också har stor förståelse för den oro som kommer till uttryck i flera av de aktuella motionerna över en försämrad service framför allt i glesbygderna. I vissa glesbygder är förutsättningarna begränsade för att kommersiella aktörer ska kunna bidra till att skapa en god tillgång till kommersiell service. Utskottets uppfattning är att staten genom olika stöd bör ta ett särskilt ansvar för att medborgare och näringsliv ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Ett sådant stöd är det särskilda stödet på för kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygdsområden som inrättades 2016 och som har dubblerats . Som framgår av det föregående tycks stödet enligt ha haft en särskilt stor betydelse för att åtminstone tillfälligt bromsa en fortsatt butiksavveckling. Utskottet konstaterar att flera pågående utredningar har i uppdrag att se över frågor som har betydelse för tillgången till kommersiell och offentlig service och som berör flera av de aktuella förslagen i motionerna. Här kan t.ex. nämnas , , , och Samordnad utveckling för en god och nära vård som omnämns på olika ställen i detta betänkande. Utskottet vill också påminna om de regionala serviceprogrammen och programmet Lokala servicelösningar. När det gäller förlossningsvården noterar utskottet därtill att regeringen och SKL slutit flera överenskommelser på området. Vidare konstaterar utskottet att antagit regeringens lagförslag om att landstingen ska organisera hälso- och sjukvårdsverksamheten så att vården kan ges nära befolkningen (prop. 2017/18:83, bet. 2017/18:SoU22). Utskottet noterar därtill att inom ramen för samma ärende på förslag från socialutskottet riktat ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion för att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag. Utskottet noterar därutöver, som framgår av det föregående, att såväl socialutskottet som finansutskottet avstyrkt flera förslag liknande de som är aktuella. Sammantaget ser utskottet inte några skäl för att vidta några åtgärder med anledning av de aktuella förslagen, och därmed avstyrks motionerna 2016/17:3399 (KD), 2017/18:1208 (C), 2017/18:1299 (M), 2017/18:1866 (C), 2017/18:2118 (MP), 2017/18:2934 (M), 2017/18:3424 (KD), 2017/18:3482 (C), 2017/18:3741 (KD), 2017/18:3896 (SD), 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4116 (C) i de aktuella delarna. Statens närvaro i landsbygderna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om statens närvaro i landsbygderna. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare tillkännagivanden och pågående arbete. Jämför reservation 39 (SD), 40 (C) och 41 (KD). Regeringen anser att tillgång till lokal statlig service bör säkerställas oavsett var i landet man bor. Enligt regeringens bedömningar är dagens situation otillfredsställande. Regeringen noterar att lyfter både alternativet med en helt ny organisation och alternativet att samla den lokala servicen inom Statens servicecenter för att nå en ökad tillgänglighet. Regeringen påminner om att , och har i uppdrag att fortsätta den samverkan som finns kring gemensamma lokala servicekontor samt att utöka antalet kontor med ytterligare tio . Regeringen framhåller att den också har tillsatt en utredning som ska analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt (dir. 2017:95). Utgångspunkten är att Statens servicecenter fr.o.m. ska ansvara för en samlad organisation för lokal statlig service. Regeringen noterar vidare att särskilt lyfter den lokala närvaron av Arbetsförmedlingen och , och regeringen anser att båda dessa myndigheters lokala närvaro behöver säkerställas. Regeringen framhåller att den har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa hur myndigheten säkerställer service och närvaro i hela landet, särskilt i kommuner med hög långtidsarbetslöshet eller många nyanlända samt i utsatta stadsdelar. Det pågår vidare en remittering av en promemoria från med förslag till en förordning som ska reglera att en myndighets beslut om lokalisering av verksamheten ska fattas av myndighetens ledning och att beslutet ska skickas för kännedom till berörd kommun, länsstyrelse och den som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet. Beslut som avser avveckling av myndighetens arbetsställen i en kommun ska även föregås av en konsekvensanalys. När det gäller polisiär närvaro noterar regeringen att i sitt remissvar framhåller att förutsättningarna vad gäller geografiska avstånd och tillgängliga patruller varierar stort mellan och inom polisregionerna. Regeringen anför att den inte är övertygad om att ett krav på maximal insatstid, som föreslår, skulle vara ändamålsenligt för att öka tillgänglighet och trygghet. Regeringen menar att en detaljreglering av polisens insatstid riskerar att försvåra det pågående arbete som syftar till att komma närmare medborgarna genom polisiär närvaro som bygger på lokala problembilder. Regeringen understryker att behöver öka antalet anställda väsentligt och hänvisar till den satsning som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen anser vidare att staten måste ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet för att bidra till jobb och en hållbar tillväxt och utveckling. Regeringens bedömning är att de statliga arbetstillfällena utanför storstadsområdena bör öka. Nya myndigheter bör enligt regeringen i första hand lokaliseras utanför . Regeringen framhåller att en bättre spridning av de statliga myndigheterna är en viktig del av regeringens arbete för att öka den statliga närvaron i hela landet. Regeringen påtalar också att den har påbörjat arbetet med att omlokalisera hela och delar av myndigheter till orter utanför . I motion 2017/18:1060 av och (båda S) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att omlokalisera myndigheter till . Motionärerna framhåller att föreslår att 10 000 statliga jobb ska flytta från till mindre orter och glesbygd och konstaterar att blivit utan någon omlokaliserad myndighet. I motion 2017/18:1363 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om myndigheters lokalisering och om att se över möjligheterna att ge statliga bolag får tydliga direktiv i ägardirektiven om att ta regionalpolitiska hänsyn vid lokalisering och effektivisering. I motion 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 3 efterfrågas åtgärder för att se till att det går att leva på landsbygden. Motionärerna framhåller betydelsen av att regeringen garanterar tillgång till viktiga funktioner som post, dagstidningar, telefoni, el och it och annan basal infrastruktur och anser att närheten till myndigheter är en viktig faktor för både företag och enskilda medborgare. Motionärerna anser att regeringen bör se till att alla kommuner får en grundläggande service och en statlig servicegaranti, och ta ett ökat ansvar för att statliga jobb finns i hela landet. Motionärerna framhåller också vikten av att medborgare och företag har nära till banker och föreslår ett tillkännagivande om statlig närvaro, servicegaranti och närhet till banker. I motion 2017/18:2641 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om lokalisering av statlig verksamhet samt ökad statlig närvaro i län. I motionen konstateras att län fortfarande har en mycket låg andel statligt anställda, och motionärerna vill att regeringen överväger möjligheten att fortsätta att pröva att lokalisera statlig verksamhet till län i första hand. I motion 2017/18:2717 konstaterar och (båda S) att regeringen har gett i uppdrag att 2017–2020 erbjuda samordnad och säker it-drift för vissa myndigheter. Motionärerna föreslår att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att överväga möjligheten att förlägga statliga serverhallar till som de menar har många fördelar och redan ligger i framkant i sin planering. I motion 2017/18:1533 av (M) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till storstadsregionerna. Motionären påtalar att flera myndigheter valt att organisera sig på ett sätt som går emot de politiska intentionerna och anser att regeringen bör förtydliga sin styrning av myndigheterna i detta avseende. I motion 2017/18:3235 av (M) framhålls vikten av statliga myndigheters närvaro i hela landet. Motionären uttrycker en oro för att har aviserat att de ska genomföra en centralisering, vilket enligt vad som sägs i motionen skulle innebära att ett stort antal arbetstillfällen riskerar att försvinna från mindre städer runt om i . En centralisering skulle även inverka negativt genom att servicen försvinner. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om behovet av att statliga myndigheter är representerade i hela (yrkande 2). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att centralisering av myndigheter bör föregås av en utförlig behovs-, konsekvens- och alternativanalys samt inkludera samråd med berörda aktörer, såväl offentliga som icke offentliga (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 23 förordas ett tillkännagivande om statlig närvaro. Motionärerna menar att det är högst rimligt att landsbygden har en andel statliga jobb som återspeglar dess befolkningsunderlag, och de anför vidare att vision är att ungefär en tredjedel av de statliga arbetena, vid myndigheter och motsvarande, ska lokaliseras till landsbygden. Vidare framhålls att alla skattebetalare har rätt till en grundläggande service från polisen så att man har en rimlig möjlighet att få hjälp när man utsätts för brott oavsett var i landet man bor. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om polisiär närvaro i hela landet (yrkande 24). I partimotion 2017/18:3683 förordar m.fl. yrkande 42 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur fler av statens funktioner ska kunna utföras på mindre orter. Motionärerna anser att mål om att decentralisera 10 000 arbetstillfällen ska ses som ett golv för ambitionsnivån. I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 9 framhålls vikten av statlig fysisk närvaro lokalt, och motionärerna anser att det finns ett behov av att se över hur det regionala ansvaret hos statliga bolag och myndigheter kan tydliggöras och stärkas och föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2017/18:4116 att anser att det är viktigt att den påbörjade omlokaliseringen av statliga jobb fortsätter och att en sådan process bör säkerställa en fördelning av myndigheter till platser även utanför storstäder och regioncentrum (yrkande 15). Vidare framförs att man ska kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. I motionen förordas ett tillkännagivande om att poliser bör vara lokalt förankrade. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst anförs att det är lättare att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, att förebygga brott och att skapa trygghet (yrkande 16). Motionärerna menar också att krafttag behövs för att bekämpa brott på landsbygden. Bland annat anförs att bör få de befogenheter som behövs för att stoppa misstänkt utförsel av stöldgods (yrkande 17). I motion 2017/18:3483 av Per Åsling och (båda C) påtalas betydelsen av statlig närvaro i hela landet. Motionärerna anser att bör slå fast att en modern lokaliseringspolitik ska verka för att statliga myndigheter, funktioner och verksamheter placeras med hela landet som utgångspunkt, gärna i mindre städer och i landsorter. Nya myndigheter bör regelmässigt placeras utanför . För verksamheter som är lokaliserade till bör den geografiska placeringen prövas löpande t.ex. i samband med diskussioner om verksamhetens utveckling och finansiering. Endast i undantagsfall och efter tydliga konsekvensanalyser bör statlig verksamhet kunna lokaliseras till huvudstadsregionen. I motion 2017/18:3727 av Per Åsling (C) framhålls att har goda erfarenheter av omlokalisering och värdet av myndighetsklustret i . Motionären föreslår ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att ny- och omlokalisering av myndigheter förläggs till och att dessa fördelas mellan kommunerna (yrkande 6). I motion 2017/18:442 av (L) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att nya myndigheter ska placeras i en annan storstadsregion än . Motionären menar att storstadsregioner har bäst möjlighet att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater men påtalar att det finns fler storstadsregioner än . Både och behöver och bör enligt motionären ha fler förvaltningsmyndigheter. Kemikalieinspektionen borde enligt vad som förordas i motion 2017/18:501 av (L) flyttas från sin nuvarande placering i till . Motionären konstaterar att har en lägre andel statliga arbetstillfällen än övriga storstadslän och även Norrlandslänen. Det här innebär enligt motionären ett problem för eftersom många nyutexaminerade människor flyttar från staden till större städer; det gäller t.ex. ekonomer, jurister, statsvetare och kemister. Motionären anser att en flytt av Kemikalieinspektionen till skulle vara ett lyft både för myndigheten och för staden. I kommittémotion 2017/18:4098 anför m.fl. (KD) att den polisiära närvaron i den svenska gles- och landsbygden är mycket låg, i synnerhet i norra . Av motionen framgår att polisen bör ges nödvändiga resurser för att effektivt kunna bekämpa brott och att alla ska ha rätt till rättsväsendets skydd, oavsett var i landet man bor (yrkande 3). Tillkännagivande om lokalisering av myndigheter tillkännagav för regeringen ett antal principer för såväl lokaliseringsärenden som beslutshanteringen av sådana ärenden (bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Utskottet redogjorde för dessa principer i sitt betänkande om regional tillväxtpolitik (bet. 2015/16:NU17). Genom ett tillkännagivande i det sistnämnda betänkandet påminde regeringen om dessa principer. Utskottet noterade att regeringen gett Statskontoret och Statens servicecenter i uppdrag att genom-föra översyner och ansåg att det var positivt och ett steg i rätt riktning. Utskottet konstaterade att utvecklingen inte gått i enlighet med de principer som fastställt, oberoende av regeringar och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad utsträckning kan lokaliseras utanför storstäderna i övriga landet. Utskottet välkomnade tydliga ställningstagande i frågan och ansåg i ljuset av detta att även borde påminna regeringen om var står i denna fråga. Utskottet föreslog att genom att bifalla ett antal motioner helt eller delvis skulle tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Vidare anförde utskottet att regeringen i lämpligt sammanhang bör återrapportera till vilka åtgärder den har vidtagit och hur de principer som tidigare fastställt tillämpas. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.3.1) att dess arbete med att stärka den statliga närvaron i landet fortsätter med utgångspunkten att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Av regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) framgår att regeringen har beslutat att den nya ska vara placerad i . Regeringen har även gett () i uppdrag att lokalisera ytterligare verksamhet till , där också myndighetens säte ska ligga. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har fått i uppdrag att lokalisera sin verksamhet till . beslutade regeringen att lokalisera Myndigheten för kulturanalys till , till , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor till , viss verksamhet vid och Svenska , inklusive myndigheternas säten, till respektive samt ytterligare verksamhet vid Universitets- och högskolerådet och till respektive . Lokaliseringen ska för samtliga myndigheter vara genomförd , utom för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor samt , vars lokalisering ska vara genomförd respektive . beslutade regeringen att Statens servicecenter ska lokalisera delar av myndighetens verksamhet till . Lokaliseringen ska vara genomförd . beslutade regeringen också att en särskild utredare ska förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för digitalisering av den offentliga sektorn, som ska ha i uppgift att utveckla, samordna och stödja digitaliseringen av statliga myndigheter samt förvaltningen i kommuner och landsting (dir. 2017:117). Myndigheten ska vara lokaliserad till . Det framgår vidare av skrivelsen att regeringen har gett , och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Därutöver ska Statens servicecenter ansvara för en samlad serviceorganisation för statlig lokal service. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att föreslå bl.a. vilket serviceutbud som bör finnas vid den statliga serviceorganisationens lokala kontor (dir. 2017:95). Utredningen lämnade delbetänkandet Servicekontor i ny regim (SOU 2017:109). I delbetänkandet lämnas förslag på vilken service som ska finnas vid serviceorganisationens lokala kontor för , och verksamheter, samt en plan för hur serviceorganisationen ska inleda sin verksamhet. Regeringen uppger att ärendet bereds vidare och att tillkännagivandet därmed inte är slutbehandlat. Tillkännagivande om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet behandlade i samband med beredningen av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4, bet. 2017/18:JuU1) ett stort antal motioner där frågor om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet togs upp. Motionärerna lyfte bl.a. upp frågor om att polisen ska vara tillgänglig och synlig även på mindre orter och i glesbygd, att polisen ska få en större lokal koppling, att den polisiära närvaron i hela landet bör stärkas och att man bör omfördela resurser till vissa delar av landet. anför att i samband med behandlingen av budgetpropositionen gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Även i samband med behandlingen av budgetpropositionen gjorde ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att uppnå målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. anförde då att utgångspunkten för den nya organisation var att polisens kärnverksamhet skulle utföras närmare medborgarna. Enligt justitieutskottet var det, inte minst av trygghetsskäl, viktigt att allmänheten upplevde att polisen var närvarande och synlig, såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. anförde att frågan var så viktig att det fanns skäl för ett nytt tillkännagivande i saken till regeringen. vidhöll i betänkandet sin uppfattning om den lokala polisens betydelse, men konstaterade att den lokala polisnärvaron brister på många håll i landet och att många poliser upplever att de egna resurserna inte räcker till. Enligt justitieutskottets mening ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. Poliser ska vidare vara lokalt förankrade, och de som bor i området ska veta vilka poliserna är. Kontinuitet och erfarna poliser som stannar på samma tjänst kan skapa långsiktiga kontakter mellan polisen och medborgarna. Därmed underlättas det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. Medborgarnas förtroende för polisen bygger på att man inte bara hinner med att bekämpa grov kriminalitet utan även s.k. vardagsbrottslighet som skadegörelse, stölder och buskörningar. ansåg att de åtgärder som regeringen vidtagit inte var tillräckliga för att tillkännagivanden om en lokalt förankrad polis skulle kunna anses tillgodosedda. anförde att även om tidigare tillkännagivanden åter står som öppna ansåg utskottet att frågan är så angelägen att det finns anledning att åter uppmärksamma regeringen på vikten av en lokalt närvarande polis. Ett enigt justitieutskott föreslog därför att skulle ställa sig bakom det som justitieutskottet anförde om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännage detta för regeringen. beslutade i enlighet med justitieutskottets förslag (rskr. 2017/18:92). Regeringen anför i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) följande med anledning av tillkännagivandet. Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner när det gäller lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande skulle hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen har bl.a. skett på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet av en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgår att har fortsatt arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten svarar mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdraget återrapporterades i myndighetens årsredovisning . I regleringsbrevet har regeringen ålagt att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare ska analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Uppdraget ska återrapporteras i årsredovisningen som ska lämnas . Vidare anges det i skrivelsen att Statskontoret har i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Statskontoret har lämnat två av tre rapporter om ombildningen. Den första rapporten (2016:22) anger att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. påpekar de att lokalpolisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. I delrapport två (2017:10) bedömer Statskontoret att förutsättningarna för det lokala arbetet har förbättrats men att det fortfarande finns utmaningar. Organisationen måste skapa kontinuitet och uthållighet samt arbeta för att behålla erfarna medarbetare. Uppdraget kommer att slutredovisas . Regeringen anger därtill att också har behov av fler anställda, både poliser och civilanställda. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. Regeringen uppger att ärendet bereds vidare och att tillkännagivandet därmed inte är slutbehandlat.