bet · H501KrU2 · 2018-02-26 00:00:00 — har inlett ett samarbete med Fritidsbanken för att utveckla verksamheten, skapa ett långsiktigt lokalt engagemang och möjliggöra för fler att börja idrotta. Målet är enligt RF att kunna bredda Fritidsbanken så att de även kan erbjuda att låna ut utrustning för personer med funktionsvariationer. RF är väl medveten om att funktionsnedsatta är en underrepresenterad grupp inom idrottsrörelsen, runt 4–av funktionsnedsatta är medlemmar i en idrottsförening mot av övriga. RF stödjer arbetet med att paraidrott ska ”hitta hem” till det specialidrottsförbund som hanterar annan verksamhet inom respektive idrott, t.ex. bordtennis för funktionsnedsatta ska organiseras av . Stödet innebär bl.a. att får ett särskilt stöd för att möjliggöra att tar rollen som ett gemensamt kompetenscenter för idrott för personer med funktionsnedsättning och att de specialidrottsförbund som vill ta över den paraidrott som sorterar under Parasport ges ekonomiska förutsättningar för detta, genom ett särskilt övergångsstöd. gjorde ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås av och inkluderas i idrottsverksamhet. Med anledning av tillkännagivandet anger regeringen att de har haft en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås och inkluderas i idrottsverksamhet. Dialogen har enligt regeringen även innefattat andra frågor av betydelse för funktionshindrades idrottande. ) har fått i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av jämlikheten inom idrotten. ska bl.a. titta på hur idrottandet skiljer sig över landet, hur människors ekonomiska och sociala förutsättningar påverkar idrottandet samt även föra fram goda exempel. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Som framgår ovan är syftet med statens stöd till idrotten att stödet ska ge lika förutsättningar och göra det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. Mätningar och studier visar att vi är långt ifrån där. Utskottet välkomnar därför det förändrings- och utvecklingsarbete som pågår inom svensk idrott med ett livslångt idrottande som mål, där målsättningen bl.a. är att bredda verksamheten så att fler känner sig välkomna och vill idrotta, att fler stannar och att fler kan idrotta, bl.a. genom att sänka de ekonomiska trösklarna för att delta i idrott. Utskottet följer noga detta arbete och avvaktar resultatet av det uppdrag som har fått att genomföra en fördjupad analys av jämlikheten inom idrotten och bl.a. titta på hur idrottandet skiljer sig över landet samt hur människors ekonomiska och sociala förutsättningar påverkar idrottandet. Utskottet vill inte föregripa resultatet av CIF:s uppdrag och avstyrker därför motionerna 2017/18:674 (S) yrkande 2, 2017/18:1926 (L) yrkande 5, 2017/18:3761 (C) yrkande 6 och 2017/18:3855 (C) yrkande 49. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om nationella riktlinjer för fritidsbanker och ett nationellt parasportotek. Jämför reservation 5 (SD) och 6 (C). och (båda S) framhåller i motion 2017/18:672 att många barn exkluderas från vissa idrotter på grund av höga kostnader. Motionärerna vill råda bot på detta och anser att det, i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL), bör tas fram nationella riktlinjer för att införa fritidsbanker i landets samtliga kommuner. m.fl. (SD) vill i motion 2017/18:1608 att det ska göras en nationell bedömning av ekonomiska och verksamhetsmässiga behov i syfte att upprätta ett nationellt parasportotek (yrkande 5). Även Per Lodenius m.fl. (C) anser i motion 2017/18:3761 att förutsättningarna för att skapa ett nationellt föreningsdrivet parasportutrusningsbibliotek bör utredas (yrkande 7). På flera ställen i landet finns det möjlighet att låna utrustning till såväl fritidsaktiviteter som organiserade idrottsaktiviteter, som t.ex. skidor, skridskor, inlines och fotbollsskor. Detta sker genom Fritidsbanken och sportotek. Utrustningen som lånas är begagnad och har skänks av privatpersoner, företag och organisationer. Alla kan låna och allt är gratis. Fritidsbanken är en egen organisation, och vem eller vilka som startar Fritidsbanken lokalt ser olika ut från kommun till kommun. är det en sammanslutning av intressenter såsom lokala idrottsföreningar, kommunen, och andra organisationer. Ett alternativ till Fritidsbanken är sportotek. RF inledde 2016 ett samarbete med Fritidsbanken för att utveckla verksamheten och skapa ett långsiktigt lokalt engagemang samt möjliggöra för fler att börja idrotta. RF har via Idrottslyftet satsat , och samarbetet kommer enligt RF att fortsätta på samma sätt 2018. Ambitionen är enligt RF att Fritidsbanken ska finnas på så många platser som möjligt. RF uppger att de gärna ser att parasportutrustning inkluderas i Fritidsbanken och sportotek. gjordes mer än 23 000 utlån, 33 personer var anställda, 81 personer arbetstränade/praktiserade på Fritidsbanken och 23 personer arbetade ideellt. genomfördes Ge-bort-till-sport-dagen då sport- och fritidsutrustning samlades in på 57 orter i . Den insamlade utrustningen skänktes till Fritidsbanken. har beslutat om ett bidrag till Fritidsbanken på . Stiftelsen delar ut anslag till projekt som verkar för god hälsa och stärkt gemenskap bland barn och unga i . En del i arbetet med att sänka trösklarna för att delta i idrott är att se till att kostnaderna för idrottsutrustning minskar. Utskottet anser att fritidsbankerna här fyller en viktig funktion och ser positivt på att bl.a. RF stödjer denna verksamhet. RF:s ambition är som framgår ovan att fritidsbanker, gärna med parasportutrustning, ska finnas på så många platser som möjligt. Utskottet stöder denna ambition och avser att fortsätta att följa arbetet. Utskottet anser att motionerna 2017/18:672 (S), 2017/18:1608 (SD) yrkande 5 och 2017/18:3761 (C) yrkande 7 inte bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed dessa. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om jämställdhet med hänvisning till pågående analys av jämställdheten inom idrotten. Jämför reservation 7 (M), 8 (C) och 9 (L). (S) anser i motion 2017/18:1917 att de idrottspolitiska målen behöver ett tydligare jämställdhetsperspektiv och att ytterligare krav bör ställas på hur dessa mål ska uppnås. (M) poängterar i motion 2017/18:2322 vikten av en jämställd tilldelning av resurser till flickors och pojkars idrottsverksamhet (yrkande 4). m.fl. (M) anser i motion 2017/18:3182 att regeringen bör initiera en utredning som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön och komma med förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott. I det sammanhanget bör enligt motionärerna även en särskild översyn göras av hur tjejer med invandrarbakgrund kan stimuleras till att delta i idrott i större utsträckning (yrkande 12). m.fl. (C) efterfrågar i motion 2017/18:3789 en bred analys av vad som hindrar jämställd idrott. Utifrån den analysen kan sedan enligt motionärerna RF få ett tydligare uppdrag för att uppnå jämställdhet inom svensk idrott (yrkande 8). I samma motion yrkande 9 anser motionärerna att det bör göras en nationell jämförelse som redovisar hur mycket medel som kommunerna fördelar till barn- och ungdomsidrott samt hur fördelningen ser ut för pojkar respektive flickor. (L) vill i motion 2017/18:436 att en lämplig myndighet får i uppdrag att utreda och kartlägga dels hur man kan jämställa stödet till flickdominerade respektive pojkdominerade idrottsverksamheter (yrkande 1), dels hur samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet på ett jämställt sätt svarar mot flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet (yrkande 2). Motionären påpekar att det finns ett flertal idrottsaktiviteter som flickor föredrar men som inte får något samhällsstöd. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) följande: Den förhållandevis jämställda fördelning som kännetecknar idrotts-rörelsens aktiva medlemmar återspeglas inte i styrelserummen. Regeringen verkar i hela sin politik för en jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen och förväntar sig att idrottsrörelsen på olika nivåer ökar sina ansträngningar att nå en jämställd idrott. Regeringen noterar den kvotering som () inför i sina stadgar vilket framöver kommer att medföra jämnare könsfördelning i specialidrottsförbundens styrelser och valberedningar. Det kan i sig bidra till att påverka verksamhetsformerna positivt så att kvinnor och flickor i större utsträckning kommer att attraheras av olika idrotter . Det är viktigt i hela samhället att olika beslutande organ är representativa för den verksamhet som bedrivs. ska till regeringen redovisa en fördjupad analys av jämställdheten inom idrotten. Analysen ska utgå från det grundläggande målet om kvinnors och mäns lika förutsättningar att utöva idrott och motion. En central frågeställning ska vara hur olika idrotter utformats, uppfattas och bedrivs samt hur detta påverkar könsfördelningen inom dessa idrotter. Idrotter med hög andel kvinnliga respektive manliga utövare och ledare ska särskilt belysas och en jämförande analys ska göras med idrotter som uppvisar en jämnare könsfördelning. Regeringen bedömer att det är angeläget att synliggöra goda exempel på verksamheter som utvecklat ett bra normkritiskt arbete. Det är av intresse att belysa bl.a. idrottsverksamheter som utvecklat metoder som bryter könsstereotypa normer och skapar bättre förutsättning för barn, unga och vuxna att utveckla sin fulla potential och delta oberoende av kön. Regeringen redovisade redan i budgetpropositionen att det finns en tydlig tendens att socioekonomiskt utsatta grupper faller utanför idrottsrörelsens verksamhet. Främst gäller det för flickor som är utrikes födda eller är födda i med två utrikes födda föräldrar. Dessa flickor deltar i lägre omfattning än andra i idrottsrörelsens verksamhet, som forskning pekar på att gruppen är den som helst vill delta om de fick chansen. Det är i detta sammanhang av vikt att idrottsrörelsen i sitt arbete med idrottsverksamhet för nyanlända och asylsökande särskilt uppmärksammar flickors och kvinnors förutsättningar för att delta i verksamheten. har av regeringen fått i uppdrag att lämna förslag till hur de kan arbeta för att integrera kunskap om jämställdhet i utbildningar för idrottsledare och idrottsföreningar. Redovisningen ska ske till regeringen . På antogs nya jämställdhetsmål för idrottsrörelsen. Det övergripande målet för idrottens jämställdhetsarbete är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma idrotten och sitt deltagande i idrottsrörelsen. Jämställdhet är också ett av fem prioriterade utvecklingsområden i idrottsrörelsens strategiska arbete mot 2025. Vidare har RF beslutat om ett intensifierat jämställdhetsarbete som utgår från jämställdhetsintegrering och ett normkritiskt perspektiv och har en intersektionell utgångspunkt. Arbetet kommer enligt RF att omfatta kompetenshöjande insatser för förtroendevalda och anställda med ett särskilt fokus på chefsled. Alla utbildningar ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. , distriktsorganisationer och föreningar ska erbjudas ett särskilt utbildningsstöd och processtöd med fokus på jämställdhet och inkludering. Ett särskilt ekonomiskt stöd för att stimulera jämställdhetsarbete utgår till specialidrottsförbund. –2019 genomför RF en översyn av samtliga stöd som RF delar ut, och jämställdhet kommer att vara en parameter i översynen. Som utskottet uttalade krävs det ett omfattande arbete för att inom idrotten komma till rätta med jämställdheten. Utskottet ser positivt på att såväl RF som tagit ytterligare steg för att öka jämställdheten, bl.a. genom att anta nya jämställdhetsmål för idrottsrörelsen på och införa kvotering av styrelser och valberedningar i specialidrottsförbunden. Utskottet anser att resultatet av CIF:s pågående analys av jämställdheten inom idrotten inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:436 (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1917 (S), 2017/18:2322 (M) yrkande 4, 2017/18:3182 (M) yrkande 12 och 2017/18:3789 (C) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om integration med hänvisning bl.a. till det arbete med idrott och integration som pågår. Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) anser motionärerna att regeringen bör genomföra en kartläggning av hur idrottsrörelsen arbetar med integration och återkomma med förslag på hur samhället i stort ytterligare kan stötta föreningar som arbetar med integration (yrkande 2). m.fl. (M) framhåller i motion 2017/18:3071 vikten av att stärka arbetet med idrott för nyanlända (yrkande 6). (M) framhåller i motion 2017/18:2331 att hon saknar en framtidsinriktad hållbar nationell strategi för ridsport och integration och dess möjligheter (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 vill motionären att tidigare satsningar såsom Handslaget och Idrottslyftet ska utvärderas i syfte att stärka ridsport och integrationsarbete. Motionären vill också se över möjligheten att ridsport kan bli en naturlig del i integrationsarbete för bl.a. språkutveckling och möjligheten för ensamkommande barn och unga att lära sig jobbet på jobbet (yrkande 3). Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13) följande: Det är viktigt att nå barn och unga från grupper som är underrepresenterade inom föreningsidrotten. Det finns en tydlig tendens att socioekonomiskt utsatta grupper hamnar utanför idrottsrörelsens verksamhet. har medel därför tillskjutits för att möjliggöra fler idrotts- och ungdomsledare i socialt utsatta områden. har påbörjat insatser för att etablera idrottsföreningar och ge stöd till ledare genom utbildning i föreningskunskap och ledarutveckling. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) följande: Idrottsverksamhet för nyanlända och asylsökande () får statligt stöd för att arbeta med etablering av nyanlända och även för att bedriva idrottsverksamhet för asylsökande. Statligt stöd har i motsvarande syfte även tilldelats andra organisationer i civilsamhället. Flera av dem bedriver verksamheter som sker i samverkan med idrottsrörelsens verksamhet för asylsökande och nyanlända. […] har verksamhet riktad till nyanlända och asylsökande varit en naturlig del av idrottens generella verksamhet, i enlighet med värdegrunden som betonar allas rätt att vara med. Många föreningar och förbund jobbar även med målgrupperna bl.a. inom ramen för Idrottslyftet. RF menar dock att statens stöd för särskilda insatser för nyanlända och asylsökande har gjort att frågan kommit betydligt högre på dagordningen såväl på central och regional nivå som på lokal nivå. genomfördes verksamhet i 262 kommuner och 1 176 idrottsföreningar fick bidrag för insatser. Samverkan har skett med kontor och anläggningsboenden och uppskattningsvis har 96 800 genomförda aktivitetstillfällen rapporterats med drygt 150 000 deltagare i de genomförda aktiviteterna. [...] Samtliga distriktsförbund (DF) har genomfört verksamhet inom olika idrotter, vanligast förekommande är fotboll, följt av ”prova på flera idrotter”, boxning, ridsport och basket. Samtliga DF hade en koordinator anställd för verksamheten. Flertalet av dessa har en bakgrund i och erfarenhet av arbete riktat till nyanlända eller liknande målgrupper. Samtliga DF ingår i regionala nätverk och samverkar med länsstyrelser, kommuner, Arbetsförmedlingen och civilsamhällets aktörer. Även om det är fler pojkar och män än flickor och kvinnor som söker asyl i så finns behov av att öka insatserna för att fler flickor och kvinnor ska ges möjlighet att delta i verksamheten. Långsiktigt reformprogram för minskad segregation Inom ramen för regeringens långsiktiga reformprogram för att minska segregationen 2017–2025 är de medel som har tillskjutits, i syfte att möjliggöra fler idrotts- och ungdomsledare i socialt utsatta områden en av flera viktiga insatser för att kunna bryta den oroande utvecklingen med ökad segregation i städerna och växande klyftor i . har det inom anslaget 13:1 Stöd till idrotten anslagits till stöd för arbetet med etablering av nyanlända (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, rskr. 2017/18:87). Idrottsanslaget ökade med 2017 för insatser för idrottsverksamhet i utsatta områden. Denna satsning fortsätter även 2018. I svar på fråga 2017/18:202 angående regeringens uppföljning av statens integrationssatsningar inom idrotten har idrottsminister uppgett bl.a. följande: Som jag tidigare svarat följer jag interna arbete med att se över sin bidragsgivning så att den bidrar till att uppfylla de av förbundet beslutade strategiska målen 2025. I det ingår att bidragsreglerna i större utsträckning än ska bidra till att uppnå de statliga syftena med stödet till idrotten. ska lämna resultatredovisning . Enligt regeringens beslut ska särskilt redovisa bidragets användning för att erbjuda nyanlända flickor och pojkar, kvinnor och män möjlighet att engagera sig i idrottsverksamhet och hur bidraget fördelats inom idrottsrörelsen, främst till distriktsidrottsförbund och idrottsföreningar. Enligt RF pågår det runt om i landet en omfattande verksamhet där asylsökande och nyanlända inkluderas inom idrotten. Självklart finns det enligt RF utmaningar, men det sker förflyttningar, och erfarenheten och kunskapen ökar inom idrotten. Att verka för mångfald och integration utvecklar enligt RF aktiva, föreningarna och svensk idrott i sin helhet. Samverkan är enligt RF en av nycklarna där det lokala starka civilsamhället står för den största delen. följs enligt RF verksamheten upp i form av rapportering från föreningarna till distrikt och samlas i en övergripande sammanställning. Svensk idrott har enlig RF alltid jobbat för att inkludera fler i sin verksamhet och har alltid varit en plats dit många som varit nyanlända har sökt sig. När det gäller ridning är (SvRF) strategiska mål mot 2025 att öppna dörrarna för fler. SvRF pekar på att samarbeten med andra aktörer visat sig vara en viktig framgångsnyckel i mångfaldsarbetet och anger att bara genom att sprida goda exempel kan bra satsningar inspirera andra. SvRF arbetar med frågor om integration och mångfald inom bl.a. Idrottslyftet. lämnade SvRF tillsammans med en rapport om ridsport och integration. Syftet med rapporten var att förstå hur arbetet med integration sett ut för att kunna lägga grunden för hur arbetet med integrationsfrågor ska se ut . Bland annat ville man i rapporten svara på följande frågor: • Vilka satsningar har gjort vad gäller integration inom Handslaget och Idrottslyftet? • Vilka målgrupper ser föreningarna för projekten? • Hur beskriver föreningarna sitt arbete med integration? • Vilka är utmaningarna och möjligheterna med integrationsprojekten? Samarbetet med [5] får enligt SvRF en fortsättning. Nästa steg är att samla erfarenheter från utlandsfödda som börjat rida eller kanske deltagit i ridsportens integrationsprojekt. Utskottet konstaterar att RF fått särskilda medel för insatser för idrottsverksamhet i utsatta områden och dessutom erhåller medel för arbete med etablering av nyanlända. Sistnämnda medel gör enligt RF att idrottsrörelsens arbete med integration kommit betydligt högre upp på dagordningen på såväl central och regional nivå som på lokal nivå. Utskottet anser denna utveckling glädjande. Utskottet ser också positivt på att samtliga distriktsförbund (DF) har haft en koordinator anställd för att arbeta med idrottsverksamhet för nyanlända och ser även positivt på de nätverk och den samverkan med andra aktörer som bedrivs inom samtliga DF inom detta område. Motionärerna efterfrågar bl.a. en kartläggning av hur idrottsrörelsen arbetar med integration, och vill också värna arbetet med idrott för nyanlända. Som framgår ovan följs integrationsverksamheten för nyanlända upp i form av rapporter från föreningarna till distrikten och vidare till RF. Med hänsyn till denna uppföljning och till det arbete med idrott och integration som pågår avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3067 (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3071 (M) yrkande 6. När det gäller motionsyrkandena om ridning och integration pågår ett aktivt arbete inom SvRF kring dessa frågor, bl.a. i samarbete med . Utskottet anser att motionsyrkandena inte är en fråga för och avstyrker därmed motion 2017/18:2331 (M) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en fristående och oberoende nationell antidopningsorganisation med hänvisning till att den pågående beredningen av frågan inte bör föregripas. Jämför reservation 11 (M). (S) framhåller i motion 2017/18:850 behovet av en oberoende antidopningsorganisation och vikten av att frågan utreds. m.fl. (M) framhåller i motion 2017/18:3072 att bruket av illegala hormonpreparat vid styrketräning och kampsport har ökat under , som svenska elitidrottare som fälls för fusk genom dopning är mycket få. Motionärerna påtalar att antidopningsarbetet i trots detta sker inom RF och vill i stället att regeringen tar initiativ till att skapa en fristående antidopningsenhet i anslutning till ett universitetssjukhus (yrkande 2). Även i motion 2017/18:3132 av (M) framhålls att man bör överväga att bilda en nationell oberoende antidopningsorganisation. Motionären framhåller att eftersom användningen av anabola steroider förekommer alltmer bland motionärer är dopningsfrågan mer ett folkhälsoproblem än bara ett idrottsproblem. Ett oberoende antidopningsinstitut bör enligt motionären knytas nära den akademiska forskningen (yrkande 1). De svenska dopningsreglerna och det svenska antidopningsarbetet styrs av de globala reglerna i världsantidopningskoden (World Anti-Doping Code). RF är ansvarigt för antidopningsarbetet i och är nationella antidopningsorganisation, det som i världsantidopningskoden benämns som Nado. Alla 71 specialidrottsförbund (SF) ska enligt ha egna antidopningsprogram, och de 19 distriktsidrottsförbunden (DF) arbetar förebyggande mot dopning. Dopning utanför idrotten förekommer enligt RF framför allt bland unga män i gymmiljöer. För att nå dessa miljöer fördelar medel till Prevention av dopning i (Prodis) för att bedriva antidopningsprojektet ren hårdträning som bl.a. omfattar gym- och träningsanläggningar över hela . Idrottsminister har i svar på interpellation 2017/18:101 angett bl.a. följande: har frågat mig när jag avser att ta frågan om bildandet av en nationell antidopningsorganisation vidare. Jag vill, liksom i ett tidigare frågesvar, redovisa att regeringen i budgetpropositionen anger att vi vill se en ökad samordning av de resurser som staten ger till antidopning inom elitidrotten och inom motionsidrotten. Det är en samordning av insatserna som bör komma även andra delar av samhället till del. Regeringen bedömer att det sammantaget bör ge ett aktivt mervärde i kvalitet, effektivitet och tillgänglighet av insatser mot dopning. var också tydlig med att det därtill pågår en beredning i i fråga om en samlad nationell antidopnings-organisation. Det som har tillkommit är att har granskat antidopningsarbete i förhållande till världsanti-dopningskoden. Man har gjort tre observationer. Bland annat säger att som koden ser ut just nu är det okej för RF att bedriva arbetet som man nu gör. Men utifrån planerna på att ändra koden och införa bestämmelser som är tänkta att träda i kraft kommer det troligtvis inte vara okej att bedriva antidopningsarbetet på det sätt som görs . Detta är naturligtvis också RF uppmärksammat på. rekommenderar att i dialog med staten skyndsamt organisera om antidopningsverksamheten så att den förläggs i en från idrotten fristående nationell antidopningsorganisation. Jag är säker på att också känner till att det är den väg som man har valt i stora delar av resten av världen. kommer att bryta loss Nado från sitt riksidrottsförbund och göra det till en fristående organisation. Sedan finns det två länder kvar i som inte har idrotten i en fristående organisation, och det är och .