bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Det innebär att vi inte vill att förskolan bedriver genuspedagogik eller liknande verksamhet utan att barn ska tillåtas att utvecklas i den riktning som faller sig naturlig för dem. Vi vill också att det skattefinansierade stödet till genuspedagogik ska avvecklas och att staten därmed upphör att styra och ändra på barns beteendemönster. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Tillsyn, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 45. har Skolinspektionen i uppdrag att inspektera de kommunala förskolorna, medan inspektionen av de fristående förskolorna görs av kommunerna. Denna ansvarsfördelning av tillsynen över förskolorna har Skolinspektionen konstaterat inte fungerar. Alla barn i förskolan ska garanteras en förskola som präglas av lärande och en god pedagogisk verksamhet. Vi vill att dagens ansvarsfördelning av tillsynen över förskolorna ska ses över i syfte att förändra dagens kommunala ansvar för tillsynen över de fristående förskolorna. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det som anförs ovan. Tillsyn, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 45 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 41. Tillsynen av grund- och gymnasieskolorna genomförs av Skolinspektionen. Men ansvaret för tillsynen av de fristående förskolorna är kommunernas, vilka i sin tur kontrolleras av Skolinspektionen. anser att den fria konkurrensen är viktig och att förskolan, oavsett huvudman, måste få en opartisk bedömning. Jag vill därför att tillsynen av förskolan ska ses över så att lika förutsättningar råder oavsett huvudman. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Tillsyn, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 45. Skolinspektionens tillsyn över förskolan bör förstärkas med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter, samt ge förbättringsorienterad återkoppling till de förskolor som granskats. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Lärandet i förskolan, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 3. Forskning talar för att en förskola med god kvalitet och höga pedagogiska ambitioner är en mycket bra grund för fortsatt lärande. Den nya läroplanen gav förskolan större fokus på lärande och minskat fokus på barnpassning. Vi anser dock att förskolans fokus på lärande bör stärkas ytterligare och att läroplanen även bör omfatta mätbara kunskapsmål. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Lärandet i förskolan, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 29. Det är den fria leken som ska dominera i förskolan. I den fria leken tränar sig barnen på social kompetens, samarbete, kreativitet och initiativförmåga. Men vi anser att förskolan också ska vara skolförberedande med bl.a. språkliga inslag. Att förskolebarnen utvecklar sin språkliga förmåga är grundläggande för en lyckad skolstart. Även andra mycket viktiga skolförberedande inslag som att sitta still, bygga med olika material och enklare räkneövningar bör vara återkommande inslag i förskolans verksamhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det anförda. Lärandet i förskolan, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 29. Liberalerna anser att förskolan ska ha ett lärande perspektiv och att alla förskolegrupper ska ledas av en högskoleutbildad förskollärare som har det pedagogiska ansvaret. har förskolan en läroplan som tydligare fokuserar på det pedagogiska uppdraget. Grunden till barns läsvanor läggs redan innan de börjar skolan. Detta betyder särskilt mycket för barn till utrikesfödda. Deras språkutveckling går snabbare och de klarar bättre om de går i förskolan. Jag anser att alla barn i förskolan ska ha rätt till modersmålsstöd. De flesta barn bör kunna läsandets grunder när de slutar förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det anförda. Minoritetsspråk och modersmålsstöd, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1113 av (S). Vi anser att modersmålsstödet inom förskolan ska avvecklas för att istället satsa på extra svenskundervisning för barn med utländsk härkomst. För att fungera i samhället och i vuxen ålder kunna arbeta är det svenska språket som barnen ska lära sig i första hand. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 13. Det finns många satsningar och stödåtgärder för barn med inlärningssvårigheter. Det talas dock mindre om de barn som klassas som ”särbegåvade”. Att vara särbegåvad kan i många fall vara en gåva, men det innebär även utmaningar. Barn som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av barnomsorgen kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra tecken som tyder på att något inte är i sin ordning. Trots att förekomsten av särbegåvade barn är känd vittnar många om barnomsorgens brister i att möta dessa barns behov. I skollagen står att ”alla elever har rätt att utvecklas så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar. Det gäller även elever som lätt uppnår kunskapsmålen”. SKL har tagit fram en handlingsplan för att bättre uppmärksamma särbegåvade elever inom skolan. Vi anser att man behöver utarbeta en handlingsplan för att även uppmärksamma särbegåvade barn inom förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 23. Det är viktigt att redan i förskolan hjälpa och stödja barn i behov av särskilt stöd. Om behovet av stödinsatser sätts in tidigt underlättar det för dessa barn i förskolan, i skolan och i resten av livet. Enligt läroplanen för förskolan ska verksamheten ge stimulans och särskilt stöd till de barn som befinner sig i svårigheter av olika slag. finns det väldigt lite uppföljning av om läroplanen verkligen följs, likaså av hur det fungerar vid övergången från förskolan till förskoleklass. Jag anser att det därför bör tillsättas en utredning som undersöker om förskolebarn med behov av särskilt stöd får rätt stöd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Deltagande i förskola, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 27 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 40 och 43 samt 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:667 av (S), 2017/18:1226 av (M), 2017/18:1881 av m.fl. (S), 2017/18:2223 av m.fl. (S), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 20. Möjligheterna att ge alla barn likvärdiga chanser till en bra skolgång ökar om man redan i förskoleåldern når de barn som riskerar framtida svårigheter i skolan. De barn som gynnas mest av en god förskola är de barn som har de svåraste förutsättningarna, som barn från socioekonomiskt utsatta eller nyanlända familjer. är det dessa barn som förskolan ofta inte når ut till. Barn till arbetslösa föräldrar har exempelvis rätt till färre timmar på förskolan än barn vars föräldrar arbetar heltid. Den långsiktiga målsättningen bör vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att få delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till svenska språket i hemmet. I vissa stadsdelar i har man gjort försök med att erbjuda integrationsförskola där förskoleverksamhet bedrivs parallellt med sfi-undervisning för föräldrarna. Resultaten är goda, och verksamheten är ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar. Jag anser att denna modell med integrationsförskola bör utvidgas till fler delar av landet. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med detta. Deltagande i förskola, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:667 av (S), 2017/18:1226 av (M), 2017/18:1881 av m.fl. (S), 2017/18:2223 av m.fl. (S), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 27, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 40 och 43 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 20. Närvaron på förskolan för barn till arbetslösa och föräldralediga bör öka. har dessa barn rätt på förskolan. Jag vill att det ändras för alla barn . Det är också viktigt att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid för föräldrar som behöver det på grund av arbete och familjesituation. Det är allt fler föräldrar som arbetar på udda arbetstider. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det anförda. Deltagande i förskola, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 40 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:667 av (S), 2017/18:1226 av (M), 2017/18:1881 av m.fl. (S), 2017/18:2223 av m.fl. (S), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 27 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 40 och 43. För att alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Det bör finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän: familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och fritidshem. Det ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Vidare ska föräldrar kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn. Det är ofta svårt för föräldrar att bedöma vad som är en bra förskola eller ett bra familjedaghem. Det behövs därför bättre förutsättningar för föräldrar att göra informerade val. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det anförda. Barnomsorgspengen, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 23. Valfrihet är viktigt när man ska finna det bästa omsorgsalternativet för varje barn. Vissa barn kan på ett smidigt sätt skolas in på förskolan, medan andra barn har behov av mindre barngrupper hos exempelvis familjedaghem. I vissa fall kan barnets behov av närhet och trygghet sträcka sig ännu djupare, och då kan anhöriga vara ett lämpligt alternativ. Vi vill utreda och göra det möjligt för exempelvis mor- och farföräldrar att genom en särskild prövning och mot ersättning ansvara för barnomsorg, enligt ett liknande system som dagbarnvårdare men utan krav på ett minimiantal barn. Vi vill också utreda möjligheten att låta detta vara ett omsorgsalternativ som även kan nyttjas före , i de fall föräldrarna inte kan ta ut föräldraledighet. Ett alternativ kan vara att överlåta garantidagar från föräldraförsäkringen till en närstående familjemedlem. Vi anser att regeringen bör tillsätta en utredning som tillgodoser det som anförs ovan. Barnomsorgspengen, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 23. Familjers valfrihet är viktig. Det är också viktigt att alla som vill ska ha möjlighet att arbeta heltid. För att en förälder ska hinna lämna och hämta på förskola och ändå jobba heltid måste t.ex. en garanterad förskoleplats erbjudas inom rimligt avstånd, något som inte alltid fungerar. Den s.k. barnomsorgspengen främjar eget företagande i en kvinnodominerad bransch och ger också fler alternativ inom förskolan. Den ska öka familjers frihet att välja förskola, något som inte alltid fungerar. Barnomsorgspengen behöver därför utvecklas så att den får den valfrihetseffekt som familjer behöver. varierar det hur flexibla kommuner är när det gäller att få förskoleplats i en annan kommun än den familjen bor i, något som kan vara en förutsättning för att kunna arbeta heltid. Ett exempel är när familjen bor nära en kommungräns, föräldrarna arbetar i grannkommunen och familjen får en förskoleplats orimligt långt från hem och jobb. Jag vill därför värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja förskola utanför hemkommunens gränser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Barnomsorgspengen, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 15. Den s.k. barnomsorgspengen är en välkommen och efterlängtad reform. Reglerna innebär att makten över barnomsorgen flyttas närmare föräldrarna, där den rätteligen bör ligga. Dessvärre ger regelverket stort utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. anser att man bl.a. ska ta bort bestämmelsen i 25 kap. 10 § första stycket 2 skollagen om att en kommun får neka att betala barnomsorgspeng till en enskild som vill bedriva familjedaghem eller annan pedagogisk omsorg med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet”. Etableringsfriheten är för viktig för att begränsas av detta. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Pedagogisk omsorg, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30. Dagbarnvårdare, eller dagmammor, är ett viktigt alternativ till den traditionella förskolan. Trots det synliggörs inte denna grupp som ett alternativ till förskola i samma utsträckning. Vi anser att dagmamma är ett alternativ till förskolan som är viktigt att främja för att upprätthålla valfrihet. har antalet dagbarnvårdare minskat kraftigt. Orsakerna är främst en minskad efterfrågan, men detta kan i sin tur bero på att dagbarnvårdare inom pedagogisk omsorg har trängts undan till förmån för förskolan. Vi vill framöver skjuta till ökade medel till för att utreda anledningarna till den minskade efterfrågan på dagbarnvårdare. Om det visar sig bero på bristande kännedom om alternativet vill vi också öka möjligheter att aktivt arbeta med informationskampanjer om möjligheten att välja respektive att arbeta som dagbarnvårdare. Därtill vill vi även inrätta nationella riktlinjer som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas som ett likvärdigt alternativ i alla kommuner. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Pedagogisk omsorg, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30. Det finns stora kvalitetsbrister inom den pedagogiska barnomsorgen. Det har växt fram en marknad inom pedagogisk omsorg där enskilda huvudmän konkurrerar med varandra och med kommunerna som huvudmän. Företag utnyttjar också att det är en strävanslagstiftning som gör att kommunerna måste erbjuda verksamheten om någon efterfrågar den, oavsett om det är det bästa för barnet. Skolinspektionen har varnat för att barn i pedagogisk omsorg kan riskera att bli understimulerade om den ansvarige saknar pedagogisk kompetens eller om det inte finns jämnåriga barn i gruppen. Skolinspektionen har också varnat för att det finns verksamheter där dagbarnvårdare haft bristande kunskaper i det svenska språket, vilket gjort det svårt för barnen att kommunicera. ser vikten av att alla barn får möjlighet att gå i förskola för att kunna utvecklas till sin fulla potential. inser vi att det inte på alla platser går att avskaffa den pedagogiska barnomsorgen direkt. I t.ex. glesbygden kan det vara svårt att lösa barnomsorgen med de nuvarande alternativen. Det kan även finnas behov av hänsyn till äldre personal som arbetat med detta hela sitt yrkesverksamma liv. Jag anser därför att frågan om ett avvecklande av pedagogisk barnomsorg bör utredas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det anförda. Pedagogisk omsorg, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 12. Trots införandet av en barnomsorgspeng och fri etableringsrätt ger dagens regelverk utrymme för kommunerna att på olika sätt förhindra verksamhet som föräldrarna egentligen efterfrågar. När det gäller familjedaghem och den pedagogiska omsorgen har dessa heller inte marknadsförts, vilket gör att det är få föräldrar som känner till vilka möjligheter som finns. Det finns en tendens att kommunerna prioriterar förskoleverksamheten framför den pedagogiska omsorgen, vilket gör att familjedaghemmen minskar som barngrupperna i förskolan blir allt större. Risken är att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg som ligger i linje med föräldrarnas önskemål och barnens behov. Många kommuner har sagt upp eller planerar att säga upp kommunala dagbarnvårdare till förmån för andra satsningar eller av besparingsskäl. Jag anser att kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda pedagogisk omsorg för de föräldrar som så önskar och föreslår därför en skärpning av 25 kap. 2 § skollagen från nuvarande lydelse ”Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform” till ”Kommunen ska erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det”. Vidare bör en kartläggning göras för att öka antalet familjedaghem. Kartläggningen bör innehålla information om vad kommunerna gör för att rekrytera egna dagbarnvårdare, hur informationen till föräldrar om familjedaghem ser ut, hur informationen ser ut om möjligheten att starta familjedaghem och vilka hinder familjedaghem upplever för sin verksamhet. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det som anförs ovan. Öppna förskolor, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 31. Öppna förskolan är en populär och viktig aktör inom den svenska förskolan. I den öppna förskolan kan barn vid mycket tidig ålder vänja sig vid och interagera med andra barn. En stor skillnad mellan denna och den vanliga förskolan är att barnen deltar tillsammans med sina föräldrar under ledning av personal. I vissa kommuner råder hög efterfrågan på den öppna förskolan, medan andra kommuner helt saknar öppen förskola. Trots deras popularitet har antalet öppna förskolor sjunkit kraftigt . Vi anser att betydelsen av denna möjlighet, att barn får möta andra barn även innan sedvanlig förskola påbörjas, är stor och förtjänar att tas till vara. Regeringen bör därför låta utreda och inrätta ett system med en statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan. Öppna förskolor, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 30. Den öppna förskolan är en del i den kommunala förskoleverksamheten. Den fyller en mycket viktig familjestödjande funktion. Många kommuner saknar en öppen förskola, och många av de kommuner som lagt ned verksamheten har framfört till att det har ekonomiska skäl. I de kommuner som startat ny verksamhet är det behovet av mötesplatser eller familjestödjande insatser som varit avgörande. I många av dessa kommuner inrättas familjecentraler i anslutning till den öppna förskolan, för att samordna stöd och hjälp till det nyfödda barnet och familjen. Ändå finns det orter där öppen förskoleverksamhet helt saknas eller inte räcker till för alla barn. Det är en oroväckande nedmontering av familjestödet i när allt fler föräldrar uttrycker behov av stöd. Jag vill att antalet öppna förskolor ökar ännu mer och är mycket positiv till att de samverkar med familjecentraler.