bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Det saknas dock ett brett genomslag, och det finns skillnader i följsamhet mellan landstingen. Vidare framgår det av rapporten att rekommendationerna i de nationella riktlinjerna inte når vårdpersonalen och patienterna i tillräcklig utsträckning eftersom processen tenderar att avstanna i en kedja där många olika aktörer ansvarar för olika delar av genomförandet. utvärderar kvaliteten i vården och omsorgen, bl.a. med utgångspunkt i rekommendationerna i de nationella riktlinjerna (). Utvärderingarna riktar sig till beslutsfattare på olika nivåer och ger vägledning om vilka områden inom hälso- och sjukvården och som behöver förbättras. För att utvärderingarna ska komma till större nytta kan besöka , regionen eller kommunen och presentera aktuella uppgifter vid t.ex. seminarier. Svar på skriftlig fråga besvarade socialminister (S) en skriftlig fråga om kvalitetsmätning inom vård och omsorg (fr. 2017/18:467). Ministern anförde följande i sitt svar: har frågat mig vilken analys jag gör av vad frågeställaren uppfattar som slutsats att det är för svårt att mäta kvalitet, och vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att stärka uppföljningen av kvalitet inom vården och omsorgen. Regeringen anser att det är av yttersta vikt att vården och omsorgen präglas av hög kvalitet. Uppföljning är en förutsättning för att utveckla och förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården, såväl på regional och nationell nivå som för enskilda vårdinrättningar. Uppföljning på de olika nivåerna är förknippad med utmaningar av olika slag. På nationell nivå är det t.ex. viktigt att följa att kvaliteten är hög i alla delar av landet. Ett flertal myndigheter, bl.a. , , , Inspektionen för vård och omsorg och social utvärdering har uppdrag och uppgifter som bidrar till att följa upp och öka kvaliteten i hälso- och sjukvården. Dessa myndigheter ingår även i Rådet för styrning med kunskap, vars arbete syftar till att på strategisk nivå samlat behandla frågor som är viktiga för att öka kvaliteten i vård och omsorg. Vad avser kvalitetsmätningar inom hälso- och sjukvården används en mängd olika kvalitetsmått och indikatorbaserade jämförelser inom vård och omsorg. Syftet med dessa är att utveckla verksamheterna för att uppnå bättre kvalitet eller effektivitet. Inget av dessa kvalitetsmått kan dock representera vårdens kvalitet som helhet. Även om det därmed finns möjligheter att följa upp vissa aspekter av kvalitet inom hälso- och sjukvården är det betydligt svårare att på basis av enstaka mått skapa en helhetsbild av kvaliteten. Fler och mer detaljerade kvalitetsmått riskerar vidare att inskränka handlingsutrymmet för professionen utan att kunna garantera att målen nås. ligger långt fram vad gäller uppföljning av hälso- och sjukvård. Regeringen stimulerar exempelvis utvecklingen av , bl.a. genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Registren ger kunskap om hur vården och omsorgen fungerar och hur den kan förbättras. har bidragit till att rädda många liv och är en unik företeelse internationellt sett. Sammanlagt har från staten respektive landstingen avsatts inom ramen för överenskommelsen. följs hälso- och sjukvården upp i s.k. öppna jämförelser, som ansvarar för. De öppna jämförelserna syftar till att stimulera landsting och kommuner att analysera sin verksamhet, lära av varandra, förbättra kvaliteten och effektivisera verksamheten. Arbetet med öppna jämförelser har bl.a. finansierats av staten inom ramen för överenskommelser med SKL. Utöver den utredning som lyfter fram i sin frågeställning finns även många andra underlag, bl.a. betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård (SOU 2017:48). I betänkandet lyfts förslag om en utvecklad styrning för kunskapsbaserad och jämlik vård fram, samt förstärkt nationell uppföljning. Utredningens förslag bereds i . saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion 2017/18:3651 (KD, M, C, L) yrkande 6 bör bifallas, och motionerna 2017/18:3421 (M) yrkande 30, 2017/18:3568 (M) yrkande 6 och 2017/18:3685 (C) yrkande 61 bör bifallas delvis. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:3750 (KD) yrkande 19. Motionen bör avslås. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för sjukdomar och tillstånd som drabbar många människor och kräver mycket resurser. Myndigheten gör även utvärderingar inom de områden som omfattas av riktlinjerna. Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna 2016/17:717 (M), 2016/17:1088 (L) yrkande 13, 2016/17:3220 (M) yrkande 2, 2016/17:3224 (M) yrkande 7, 2016/17:3269 (KD), 2017/18:254 (C), 2017/18:418 (L) yrkande 1, 2017/18:1402 (M) och 2017/18:3607 (V) yrkande 9. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetensförsörjning, arbetsmiljö, sjuksköterskor, undersköterskor, inhyrd personal, integration i vården och kirurgiskt träningscentrum. Jämför reservation 24 (M), 25 (SD), 26 (SD), 27 (KD), 28 (SD, V), 29 (KD), 30 (SD), 31 (M) och 32 (C). I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en nationell ledarskapsutbildning inom hälso- och sjukvården. Ett likalydande förslag finns i partimotion 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 5. I kommittémotion 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att prioritera it-utbildning för personalen inom vården och omsorgen i syfte att öka kunskaperna och motivationen att använda fullt ut digitala innovationer. I motion 2016/17:800 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att motverka kompetensbrist i vården genom att prioritera nyckelkompetenser och förbättra flödena i vårdkedjan. I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att förbättra statusen i vårdyrkena. I yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att säkra kompetenshöjningen inom hälso- och sjukvården. I motion 2016/17:769 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att ge relevanta myndigheter i uppdrag att komma med förslag till förbättringar om hur man kan motverka bristen på barnonkologer samt på vårdplatser för barn med cancer. I kommittémotion 2016/17:482 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör komplettera cancerstrategin med en kompetensförsörjningsplan för cancervården. I motion 2016/17:2147 av (S) föreslås ett tillkännagivande om vikten av att ständigt arbeta med kompetensförsörjningsfrågor. I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att arbetsmiljön och villkoren förbättras för de som arbetar inom vården. I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om förbättrad arbetsmiljö för vårdpersonal. Motionärerna förordar bl.a. en kartläggning och en nationell åtgärdsplan för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. I motion 2017/18:2139 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att skapa möjligheter till förbättrad arbetsmiljö för läkarkåren. I motion 2017/18:2825 av (M) föreslås ett tillkännagivande om bl.a. att det ska löna sig för sjuksköterskor att vidareutbilda sig när specialistsjuksköterskeutbildningen ses över. I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att verka för ett kompetenslyft för sjuksköterskor. En liknande begäran finns i motion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 7. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 46 föreslås ett tillkännagivande om en obligatorisk AT-tjänstgöring på försök för alla nyutbildade sjuksköterskor med efterföljande utvärdering. I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att undersköterskor ska ha möjlighet att vidareutbilda sig och specialisera sig på betald arbetstid. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att undersköterska ska bli ett legitimationsyrke. Även i motionerna 2017/18:626 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2017/18:2228 av och (båda S) yrkande 1 föreslås tillkännagivanden om att verka för att det införs yrkeslegitimation för undersköterskor. I motion 2017/18:2228 av och (båda S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att öka undersköterskeyrkets attraktivitet hos det underrepresenterade könet. I kommittémotion 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om ett uppdrag till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att analysera och utvärdera hur kvalitet, kostnader, effektivitet och kontinuitet påverkas och utvecklas på grund av användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal. I motion 2017/18:1404 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att kontinuitet ska vara en grundläggande parameter i hälso- och sjukvård nationellt. När patienter som behöver kontinuitet och träffa samma läkare möter inhyrda läkare har utvecklingen gått åt fel håll, anser motionärerna. I motion 2015/16:621 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att begränsa nyttjandet av tillfälligt inhyrd personal inom den offentligt organiserade delen av välfärdssektorn. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att stärka möjligheterna för personer att arbeta inom vården medan de lär sig svenska. Motionärerna anför att det är möjligt att hitta kvalificerad vårdpersonal snabbt genom att fråga personer om de har någon vårdutbildning under den hälsoundersökning som de flesta asylsökande genomgår. Så har man framgångsrikt arbetat i exempelvis läns landsting. Motionärerna vill därför stärka möjligheterna att arbeta som exempelvis vårdbiträde medan man lär sig svenska, t.ex. genom att handledas av anställda som talar samma språk. I motion 2017/18:612 av (S) föreslås ett tillkännagivande om ett nationellt kirurgiskt träningscentrum. Motionären anser att ST-läkare bör kunna öva komplicerade ingrepp på avlidna personer som donerat sin kropp, på samma sätt som läkarstudenter kan göra. Bakgrund och pågående arbete För att stödja landstingens och kommunernas personalplanering har i uppdrag att rapportera om tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. Av det nationella planeringsstödet (NPS) som publicerades framgår att arbetsgivare i hela landet rapporterar brist på bl.a. läkare. Landstingen rapporterar brist på läkare inom många specialiteter, framför allt allmänmedicin och psykiatri (Nationella planeringsstödet 2018 – Tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård, NPS). Man bedömer att läkarbristen stabiliseras på lång sikt på grund av fler utbildningsplatser och ett nettoöverskott på invandrade läkare. Antalet barnmorskor har ökat något, och många landsting erbjuder ekonomisk ersättning till sjuksköterskor som vill specialisera sig till barnmorskor. Det råder vidare brist på nyexaminerade och erfarna grundutbildade sjuksköterskor och specialistsjuksköterskor i hela landet. Bristen bedöms kvarstå bl.a. i samband med pensionsavgångar för flera inriktningar, som distriktssjuksköterskor och specialistsjuksköterskor inriktade mot psykiatri. redovisade ett regeringsuppdrag (S2015/07804/FS) om utvecklingen av NPS. I sin rapport föreslår att NPS ska breddas till att omfatta alla legitimerade yrkesgrupper och att man ska föra en dialog med landsting och regioner om hur stödet ska utvecklas för att bli till större nytta i planeringen av kompetensförsörjning. NPS ska vidare kompletteras med ytterligare fördjupningar kring olika yrkeskategorier. Därför har och () gemensamt börjat ta fram information om hälso- och sjukvårdens yrkesgrupper som omfattar data från både utbildnings- och arbetsmarknadssektorn. Det första arbetet fokuserar på specialist-sjuksköterskornas situation. gav regeringen i uppdrag till och (S2016/04992/FS delvis) att tillsammans analysera och föreslå hur samverkansarenor mellan aktörer med ansvar för kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården kan utvecklas långsiktigt. Myndigheterna ska inom ramen för uppdraget starta en dialog om samverkan inom kompetensförsörjningsområdet mellan berörda aktörer med bäring på verksamhet i hälso- och sjukvården, utbildning och arbetsmarknad. Därutöver ska myndigheterna så långt som det är möjligt säkerställa en förbättrad tillgång till statistik och prognoser över det totala kompetensbehovet i hälso- och sjukvården, oavsett driftsform eller huvudman. ska samordna sin del av uppdraget med det pågående uppdraget om att ge stöd till landstingens planering av kompetensförsörjning (S2015/7804/FS delvis). och ska redovisa vidtagna åtgärder och aktiviteter. ska myndigheterna rapportera sin analys av hur den nationella samverkan kan fortgå ur ett långsiktigt perspektiv. I regeringens budgetproposition avsattes åter , den s.k. professionsmiljarden, med syftet att höja kvaliteten och effektiviteten i hälso- och sjukvården genom att förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionens kompetens och påverka landstingens kompetensförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. hade regeringen och SKL en överenskommelse om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården, den s.k. professionsmiljarden. Satsningen ska främja huvudmännens möjligheter att genom bättre administrativa stöd (inklusive it-stöd), effektivare arbetsfördelning och en ändamålsenlig planering för framtida kompetensförsörjning ge hälso- och sjukvårdens medarbetare goda förutsättningar att utföra sitt arbete. träffades en överenskommelse inom samma områden för både 2017 och 2018. Inom ramen för överenskommelsen har avsatts för att ge fler sjuksköterskor möjlighet till specialistutbildning. har haft regeringens uppdrag (S2016/00842/FS) att följa upp den första professionsmiljarden och redovisade detta . Av redovisningen framgår att arbetet med e-hälsa, effektivare användning av personalens kompetens och en långsiktig plan för rekrytering har kommit olika långt i landet och att det finns många exempel på regionala framsteg. I regeringens budgetproposition avsattes därutöver för en satsning med syftet att skapa bättre förutsättningar och villkor för hälso- och sjukvårdens personal. Regeringen räknar med att fortsätta satsningen –2020. Medlen kan användas till att se över arbetsvillkoren genom att se över arbetets organisering och förhållandet mellan arbetstider och arbetsbörda, erbjuda kompetensutveckling, öka bemanningen samt utveckla arbetssätt och verktyg som underlättar administration eller kommunikation med patienterna för att få vårdpersonal att arbeta kvar inom hälso- och sjukvården. beslutade regeringen och SKL om en överenskommelse , Goda förutsättningar för vårdens medarbetare om de två s.k. personalmiljarderna. Överenskommelsens områden är att – utveckla medarbetarnas arbetssituation genom att utveckla ledarskap, arbetsmiljö, ha tillräckligt antal medarbetare med rätt kompetens samt insatser för att behålla och utveckla medarbetare – utveckla vårdens kompetenser genom att skapa förutsättningar för utvecklingsarbete, kapacitets- och produktionsplanering samt verksamhetsstöd. Medlen får användas även till att stärka redan pågående satsningar eller bibehålla effekter av redan gjorda satsningar. Överenskommelsen ska ses som ett komplement till professionsmiljarden, och satsningarna kommer att följas upp gemensamt. Effektiv vård (SOU 2016:2) En nationell samordnare har haft regeringens uppdrag att göra en analys av hur hälso- och sjukvården kan använda professionernas resurser på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt (dir. 2013:104). Uppdraget slutredovisades i slutbetänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2). När det gäller kompetensförsörjning föreslår utredningen bl.a. en stående kommitté för samverkan mellan regeringen och huvudmännen när det gäller kompetensförsörjning och effektivt utnyttjande av befintlig kompetens. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården (dir. 2017:24), se vidare om detta uppdrag tidigare i betänkandet på s. 24–25. Ordning och reda i vården (S 2017:08) beslutade regeringen om direktiv till utredningen och reda i vården (dir. 2017:128). Syftet med utredningen är att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård, och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården. Utredningen ska presentera ett första delbetänkande och sitt slutbetänkande . I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga och analysera användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal, i öppenvården såväl som i slutenvården, och lämna förslag på hur en kontinuerlig vård kan främjas genom att minska användandet av inhyrd vårdpersonal. Se vidare om detta uppdrag tidigare i betänkandet på s. 28. Projekt för oberoende av inhyrd personal Med stöd av SKL arbetar alla landsting och regioner gemensamt i ett projekt för att nå ett oberoende av inhyrd personal inom hälso- och sjukvården (). Projektet ska utreda, analysera och föreslå åtgärder som behöver vidtas inom flera områden, som kompetensförsörjning, utbildning, arbetsmiljö och verksamhetsutveckling, för att uppnå oberoende av all inhyrd personal. Inom respektive landsting och region har det tillsatts en processledare med en regional arbetsgrupp. Varje landsting och region bestämmer utifrån sina förutsättningar vilka åtgärder som är viktigast för att lyckas och utarbetar en egen handlingsplan. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över specialistsjuksköterskeutbildningen (dir. 2017:86). Syftet med översynen är att den framtida utbildningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialistsjuksköterska. – analysera vårdens tillgång på och behov av specialistsjuksköterskor – föreslå åtgärder för att öka specialistsjuksköterskeyrkets attraktivitet – föreslå en ny examensbeskrivning för specialistsjuksköterskeexamen – se över kraven på tillträde till specialistsjuksköterskeutbildningen – bedöma behoven av en ändrad examensbeskrivning för barnmorske-examen – bedöma behoven av en specialiströntgensjuksköterskeexamen – lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utredning om yrket undersköterska gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras för att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen (dir. 2017:103). – beskriva yrkets innebörd och yrkesrollens beskaffenhet – föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller annan reglering – förtydliga vilken kompetens som ska krävas – lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrevet ges i uppdrag att föreslå nationella kunskapskrav till yrket undersköterska. Uppdraget ska ske i dialog med SKL och den ovannämnda utredningen. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag till om specialistläkare beslutade regeringen i regleringsbrev om två uppdrag till för att bidra till en god tillgång på specialistläkare. ska för upphandla ytterligare specialist-kompetenskurser (SK-kurser) inom ramen för läkares vidareutbildning så att läkare ska kunna fullgöra sin specialiseringstjänstgöring. Upphandlingen ska anpassas efter hälso- och sjukvårdens behov och bidra till den långsiktiga kompetensförsörjningen av specialistläkare nationellt. I uppdraget ingår även att genomföra en studie om hur tillgången på kursgivare bäst ska kunna säkras framöver för att svara mot det behov som finns av SK-kurser. Uppdraget ges bl.a. mot bakgrund av slutsatserna i för upphandling av specialistkompetenskurser. Uppdraget ska redovisas . ska , enligt regleringsbrevet , redovisa bedömningar av tillgång och efterfrågan på legitimerade yrkesutövare i hälso- och sjukvården (nationella planeringsstödet). får därutöver nu i uppdrag att göra en samlad kartläggning och bedömning av hälso- och sjukvårdens tillgång på och långsiktiga behov av specialistläkare inom samtliga specialiteter. Kartläggningen och bedömningen ska göras för nationell och regional nivå och omfatta såväl offentliga som privata vårdgivare. I uppdraget ingår även att utifrån ett nationellt perspektiv lämna förslag på hur läkartjänster som är avsedda för specialiseringstjänstgöring kan dimensioneras på ett mer effektivt sätt, i syfte att minska brister inom olika läkarspecialiteter och uppnå målsättningen om en jämlik vård i hela landet. Förslagen ska avse dimensionering av ST-tjänster inom olika specialiteter, samt regional dimensionering av ST-tjänster över landet, med fokus på specialiteter inom vilka det bedöms råda brist. ska samråda med SKL och i genomförandet av uppdraget. lämnade regeringen promemorian Bastjänstgöring för läkare (2017:56). I promemorian läggs förslag som ska leda till att skapa ett sammanhållet utbildningssystem för läkare, från student till specialist. En viktig bakgrund till denna promemoria är förslagen om en ny sexårig läkarutbildning och ett avskaffande av allmäntjänstgöringen som presenterade i betänkandet För framtidens hälsa – en ny läkarutbildning (SOU 2013:15). Förslagen innebär att läkarexamen direkt ska leda till läkarlegitimation utan krav på ytterligare praktisk tjänstgöring . Betänkandet har remitterats och bereds inom . Enligt uppgift från Statsrådsberedningens propositionslista daterad är en proposition att vänta . I län pågår ett arbete för att ta till vara kompetensen och förkorta tiden till arbetsmarknadsetablering för nyanlända (). i län kommer att starta undervisning i svenska, med inriktning mot medicin. I samband med utbildningen planerar man att hitta praktikplatser, antingen i eller i kommunerna. Undervisningen kommer att genomföras på länets folkhögskolor och erbjudas personer som har fått sitt uppehållstillstånd och som är klara med sfi. kommer sedan att utvärderas. Genom kunskapsstyrning stöder SKL kommuner och landsting i att kontinuerligt utveckla vården (). Kunskapsstyrning innebär att utveckla, samordna, sprida och använda bästa möjliga kunskap. Målet är att bästa möjliga kunskap ska finnas tillgänglig vid varje möte mellan vårdpersonal och patient. – kunskapsstöd som exempelvis behandlingsriktlinjer och vårdprogram – uppföljning och analys – stöd till verksamhetsutveckling och ledarskap. –2018 pågår etableringen av landstings och regioners gemensamma system för kunskapsstyrning, som blir grunden för fortsatt utveckling av en jämlik vård. De befintliga programråden som är ett komplement till kunskapsstrukturerna på regional nivå fortsätter tills vidare sitt arbete. ansvarar för webbplatsen Kunskapsguiden. Webbtjänsten riktas till personer som arbetar med hälsa, vård och omsorg med syfte att underlätta spridning av nationellt samlad kunskap. Kunskapsguiden startade och har byggts upp i samarbete med fem andra myndigheter och SKL.