bet · H501AU10 · 2018-04-20 00:00:00 — Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad jag anfört ovan. Avslutningsvis noterar jag att utskottet hänvisar till flera av regeringens budgetsatsningar på arbetsmiljöområdet och jag vill för min del påminna om att presenterat ett eget budgetförslag som jag naturligtvis fortfarande står bakom. Hedersrelaterat våld i vissa miljöer, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. När det gäller hedersrelaterat våld anser vi att det är viktigt att särskilt uppmärksamma den särskilda situation som råder i de bostadsområden och andra miljöer där hedersrelaterat tänkande är vanligt förekommande. I en miljö där hedersrelaterade strukturer är mycket utbredda finns stora utmaningar för att bryta sådana strukturer, som kan vara en påtaglig maktfaktor för de människor som bor och verkar där. Vi menar, till skillnad från utskottet, att regeringen inte gjort tillräckligt i detta avseende. Vi noterar att utskottet hänvisar till regeringens budgetsatsningar gällande hedersrelaterat våld och förtryck och segregation och vill för vår del påminna om att , , och var för sig presenterade alternativa budgetförslag på detta område. Vi står naturligtvis bakom våra respektive partiers budgetsatsningar. Vi anser att regeringen bör verka för att vidta ytterligare åtgärder i enlighet med vad vi anfört ovan. Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:147 av (L), 2017/18:345 av och (båda M), 2017/18:499 av (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:2041 av (SD), 2017/18:2211 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2233 av (-), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 19, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 4, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 25, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 1. Hedersförtrycket bryter mot grundläggande mänskliga fri- och rättigheter och demokratiska, västerländska och svenska värderingar. Hedersförtrycket tar sig ofta uttryck genom kontroll av vad familjens eller släktens olika medlemmar gör med sin sexualitet. Att vara sexuellt normbrytande, som hbtq-personer är, innebär för många stora problem. Mycket tyder dessutom på att det har blivit vanligare med hedersrelaterat förtryck i . Vi håller med utskottet om att det är bra att det nu finns en strategi på plats för att bekämpa mäns våld mot kvinnor och att det i denna strategi ingår insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet hänvisar vidare till vissa åtgärder från regeringens sida, men vi menar att regeringen behöver göra mer för att säkerställa ett effektivt arbete när det gäller hedersproblematik och för att stärka och förbättra stödet från samhällets sida till personer som utsätts för hedersförtryck. Vi anser bl.a. att regeringen bör lyfta fram frågan om hedersproblematik i arbetet med samhällsorientering för nyanlända, och att samhällsorienteringen bör betona värderingar om jämställdhet och också hbtq-personers okränkbara rättigheter. Det pågår arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck lokalt i kommunerna, på länsnivå och regional nivå och nationellt. Länsstyrelserna har haft ett särskilt ansvar i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Vi anser att regeringen också bör se till att länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck följs upp regelbundet. Vi kan vidare konstatera att län och kommuner har kommit olika långt med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Mot denna bakgrund anser vi slutligen att regeringen bör verka för att i varje län identifiera kommuner som har kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt med att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:147 av (L), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 19 och 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:345 av och (båda M), 2017/18:499 av (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:2041 av (SD), 2017/18:2211 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2233 av (-), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 4, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 25, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 1. har en annan uppfattning än utskottet när det gäller regeringens strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. En följd av att begreppet mäns våld mot kvinnor används som övergripande problembeskrivning är att hedersrelaterat våld, trots avgörande skillnader i såväl bakomliggande orsaker som problembild för de drabbade, behandlas som ett slags våld inom ramen för mäns våld mot kvinnor. För att på ett korrekt sätt motarbeta den hedersrelaterade problematiken krävs en fördjupad kunskap om strukturer, synsätt, kulturella normer samt klan- och familjevärderingar och verktyg anpassade efter just dessa förutsättningar snarare än likadana eller i bästa fall något modifierade versioner av de insatser som behövs när det gäller annat våld i nära relationer generellt och mäns våld mot kvinnor specifikt. I enlighet med det anförda anser vi att regeringen i sin jämställdhetspolitik bör utgå från skillnaderna mellan å ena sidan mäns våld mot kvinnor generellt i samhället och å andra sidan det kulturellt och strukturellt legitimerade hedersrelaterade våldet. Ett steg i arbetet för att bryta upp hederskulturens strukturer är att på ett tydligt sätt visa på en nolltolerans gentemot de förtryckande, odemokratiska och intoleranta värderingar som följt med hederskulturens ankomst till . Konkreta åtgärder inom ramen för detta är bl.a. att förändra den lagstiftning som gör det möjligt för en man att bli dömd till skadestånd efter att ha vägrat att som en del av sitt arbete ta kvinnor i hand. Vi delar uppfattning när det gäller behovet av regelbundet följa upp länsstyrelsernas arbete med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck, att i varje län identifiera de kommuner som kommit längre än andra i arbetet med att förebygga och motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt att bygga upp en struktur för utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte. Som talar om i sin motion anser vi att det bör göras tydligt att offentliga medel inte ska gå till att separera kvinnor och män oavsett motiv. Vi vill även uppmärksamma att i budgetförslag presenterade vi breda satsningar för att stärka arbetet mot hedersrelaterat våld, bl.a. stöd till jourverksamheternas arbete. Vi vill också sätta stopp för könssegregerad simundervisning i skolan, separata badtider för män och kvinnor i offentliga badhus, bärandet av heltäckande slöja i skolan och på offentliga arbetsplatser samt andra fenomen som baserar sig på om att det är kvinnors ansvar att genom sitt beteende och sin klädsel hålla främmande mäns begär i schack. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad vi här anfört för att förhindra att hederskulturen får fäste. Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2017/18:147 av (L), 2017/18:345 av och (båda M), 2017/18:499 av (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:2041 av (SD), 2017/18:2211 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2233 av (-), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 19, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 4, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 1. Det hedersrelaterade våldet drabbar även hbtq-personer. Individer tvingas in i relationer, hotas, utsätts för våld och får i vissa fall betala med sitt liv. Allt detta för att upprätthålla en familjeheder som krockar med vårt sekulära och moderna samhälle. Det är genom kunskap, synliggörande och reflekterande debatt som traditioner förändras. Alla former av kollektivt skuldbeläggande måste motverkas, som företeelsen inte får sopas under mattan. För att effektivt motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck är det av stor vikt att det finns ett tydligt hbtq-perspektiv. Det gäller på alla nivåer, från det nationella till det lokala arbetet på gräsrotsnivå. Varje brottsoffer behöver ses som den individ hen är och bemötas utifrån sin egen situation. Utskottet hänvisar liksom tidigare till att hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld och förtryck är tillräckligt prioriterad i regeringens strategi om mäns våld mot kvinnor. Jag delar dock inte utskottets bedömning utan anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att insatserna till offer för hedersrelaterat våld och förtryck utformas så att inte vissa grupper står utan hjälp. Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2017/18:147 av (L), 2017/18:345 av och (båda M), 2017/18:499 av (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:2041 av (SD), 2017/18:2211 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2233 av (-), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 19, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 4, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 25, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 1. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är det yttersta uttrycket för bristen på jämställdhet i ett samhälle. Rädslan för att bli utsatt för våld eller övergrepp inskränker flickors och kvinnors livsutrymme. Enligt den nationella trygghetsmätningen 2017 känner nästan en tredjedel av kvinnor otrygghet när de går ut . Fler än en av tio stannar hemma. Hur det offentliga rummet fysiskt är planerat i fråga om belysning och arkitektur spelar roll för känslan av trygghet. Vilken synlighet polisen har i gaturummet och hur tillgänglig ordningsmakten är när den tillkallas spelar också en stor roll. Förutom att skydda och hjälpa dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. När det gäller hedersrelaterat våld kan aldrig acceptera att hänvisning till andra rättstraditioner tas till intäkt för att isolera och begränsa kvinnors och unga flickors självständighet och frihet. Jag håller med utskottet om att det är bra att det nu finns en strategi på plats för bekämpa mäns våld mot kvinnor och att det i denna strategi ingår insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Jag anser emellertid att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att hindra mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer och motverka hedersrelaterat våld och förtryck i enlighet med vad jag anfört ovan. Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9 samt 2017/18:403 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:430 av (L), 2017/18:434 av (L), 2017/18:607 av m.fl. (S), 2017/18:671 av (S), 2017/18:1028 av (KD) yrkandena 1–4, 2017/18:1066 av (SD) yrkande 3, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1769 av Finn (M), 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1897 av Finn (M), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2750 av m.fl. (MP), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 33, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 33, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:3821 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3868 av (SD) yrkandena 1 och 2. Ett effektivt arbete mot diskriminering är avgörande för att öka samhörigheten i samhället och för att stärka människors frihet och trygghet. Det är också viktigt för att skapa förutsättningar för fler att nå sin fulla potential. anser att arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning måste stärkas. Skyddet mot diskriminering har stärkts , men hbtq-personer är fortfarande en utsatt grupp i samhället. vill därför se över möjligheterna att stärka spetskompetensen gällande alla diskrimineringsgrunder inom och att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen. Alliansregeringen tog initiativ till den hbt-strategi som utskottet hänvisar till. Det var den första samlade strategi som antagits i syfte att främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter inom olika områden. På samma sätt som när utskottet vid förra behandlade ett liknande förslag från välkomnar vi att regeringen fortsätter och förstärker det arbete som påbörjats inom ramen för strategin. Liksom utskottet noterar vi även att regeringen i årets budgetproposition anger att de rekommendationer som Statskontoret lämnat med anledning av sin utvärdering av strategin ska beaktas, men vi anser att det finns behov av att på ett tydligare sätt uppdatera strategin utifrån de samhällsförändringar vi har sett. Detta är inte minst angeläget mot bakgrund av att sjunker i internationella rankningar på hbtq-området. Arbetet för hbtq-personers rättigheter måste inkludera alla delar av samhället. Vi vill att det i strategin förtydligas att samtliga kommuner och landsting ska kunna visa hur man på ett strukturerat sätt bemöter hbtq-personer i den egna verksamheten. Detta gäller såväl de medborgare som nyttjar verksamheterna som de egna medarbetarna. Vi vill vidare att samtliga kommuner och landsting inför hbtq-handlingsplaner. Det ska finnas en grundläggande hbtq-kompetens hos de anställda. Vi vill också se ökad hbtq-certifiering av förskolor och skolor. Det är dessutom angeläget att lyfta fram äldre hbtq-personers situation. har kartlagt äldreomsorgen i små och mellanstora kommuner, och det visade sig att inte ens en av tio hade med hbtq-perspektiv i utbildningen av sin personal. visar samma rapport att det finns ca 15 000 äldre hbtq-personer i behov av vård eller hemtjänst. Här finns det en enorm förbättringspotential. Vi anser att regeringen bör fortsätta och uppdatera arbetet inom ramen för hbt-strategin på det sätt som vi redogjort för ovan. Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1028 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1066 av (SD) yrkande 3 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:403 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:430 av (L), 2017/18:434 av (L), 2017/18:607 av m.fl. (S), 2017/18:671 av (S), 2017/18:1028 av (KD) yrkandena 2–4, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1769 av Finn (M), 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1897 av Finn (M), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2750 av m.fl. (MP), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 33, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 33, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:3821 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3868 av (SD) yrkandena 1 och 2. Alltför ofta i svensk debatt nedvärderas barnen på ett mycket olämpligt sätt och framställs som en kvinnofälla och kanske t.o.m. som ett straff som genererar att föräldrarna fängslas i ett tvång att ta hand om dem. Denna syn på barn måste motverkas, och barnperspektivet med barnets bästa i centrum måste vara fokus i familjepolitiken. Barn är olika, och familjer har olika förutsättningar. Att tvångskvotera och tvinga nyblivna föräldrar ut i arbetslivet är raka motsatsen till såväl barnvänlig som kvinnovänlig, jämställdhetsvänlig eller familjevänlig politik. Om målsättningen med kvotering är att motverka skillnader i löneutveckling och pension eller att det påverkar anställningsbarheten när man är i ålder för familjebildning är det denna typ av diskriminering som måste motverkas i stället för att man anpassar sig efter den. Vi anser att regeringen, i enlighet med ovanstående, bör tillsätta en utredning för att motverka diskriminering på arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet och familjebildning. Vi instämmer vidare i förslag om att regeringen bör se till att kartlägger förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. I motion 2017/18:3868 yrkande 1 föreslås att möjligheten att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund bör utredas. Vi delar uppfattningen om vikten av att inte bli diskriminerad på grund av politisk åskådning. Vi har dock valt att inte bifalla detta förslag utan hänvisar till förslag med samma syfte i motion 2017/18:878 yrkande 3 om ändringar i grundlagen som bereds av . Med syfte att motverka diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden föreslås i motion 2017/18:3821 yrkande 1 att systemet med instegsjobb för nyanlända bör tas bort. Vi står bakom denna uppfattning men har valt att inte bifalla yrkandet utan hänvisar till vårt ställningstagande i beredningen av budgetpropositionen (bet. 2017/18:AU2). Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:403 av och (båda L) yrkande 1 och 2017/18:403 av och (båda L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:430 av (L), 2017/18:434 av (L), 2017/18:607 av m.fl. (S), 2017/18:671 av (S), 2017/18:1028 av (KD) yrkandena 1–4, 2017/18:1066 av (SD) yrkande 3, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1769 av Finn (M), 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1897 av Finn (M), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2750 av m.fl. (MP), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 33, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 33, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:3821 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3868 av (SD) yrkandena 1 och 2. Varje individ måste ha friheten att få leva ett liv fritt från vardagliga hinder. Rätt till tolktjänst är en samhällsservice för döva och hörselskadade. Jag instämmer med och när de i motion 2017/18:403 talar om att bristen på teckenspråkstolkar kommer att bli en stor utmaning och att de dövas och hörselskadades rätt till en välfungerande vardag inte får bortprioriteras. Jag anser därför att regeringen bör låta utreda vilka åtgärder som krävs för att få fram fler behöriga teckenspråkstolkar på arbetsmarknaden. Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 33 och 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 33 samt 2017/18:403 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:430 av (L), 2017/18:434 av (L), 2017/18:607 av m.fl. (S), 2017/18:671 av (S), 2017/18:1028 av (KD) yrkandena 1–4, 2017/18:1066 av (SD) yrkande 3, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1769 av Finn (M), 2017/18:1897 av Finn (M), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2750 av m.fl. (MP), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:3821 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3868 av (SD) yrkandena 1 och 2. Liberaler har bekämpat rasism och hat. Rasism, främlingsfientlighet och intolerans bidrar till en atmosfär där många utrikes födda inte känner sig välkomna i . Därmed växer utanförskap, oro och bitterhet. Hatbrott måste bekämpas och ingen ska hållas tillbaka av fördomar och diskriminering. Ingen ska heller diskrimineras på grund av sin religion. Jag anser att regeringen måste bedriva ett effektivt och målmedvetet arbete mot diskriminering inom samhällsområden såsom arbetsmarknad, utbildning och hälso- och sjukvård och integrationspolitiken måste präglas av ett funktionshindersperspektiv. Det ska kosta att diskriminera och den som drabbas ska kunna få hjälp och upprättelse. Liberalerna och alliansregeringen presenterade första hbt-strategi. Syftet med strategin var att säkerställa lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Den av Liberalerna initierade strategin har haft stor betydelse men inför kommande år behöver den förändras i takt med omvärldshändelser, gjorda framsteg och ny kunskap. Liksom utskottet noterar jag att regeringen i årets budgetproposition anger att de rekommendationer som Statskontoret lämnat med anledning av sin utvärdering av strategin ska beaktas. Jag anser ändå att en bredare översyn behöver göras för att säkerställa att hbt-strategin också framöver fyller en effektiv styrningsfunktion. Som utskottet tidigare noterat har det inom EU diskuterats ett antidiskrimineringsdirektiv som även omfattar sexuell läggning. Direktivet ska motverka diskriminering inom t.ex. hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, inklusive bostäder. När utskottet vid förra behandlade ett liknande yrkande från Liberalerna välkomnade Liberalerna liksom utskottet att regeringen verkar för att direktivet ska antas. Jag anser dock fortfarande att regeringen aktivt bör verka för att direktivet även ska omfatta diskriminering på grund av könsidentitet och könsuttryck. I detta aktiva arbete ingår också att alla transpersoner ska inkluderas i EU:s diskrimineringslagstiftning. När det gäller åldersdiskriminering förstärktes skyddet 2013 inte minst genom Liberalernas försorg. Det finns emellertid en rad undantag. förlorar man rätten att vara kvar i arbetslivet och personer med funktionsnedsättning förlorar sin rätt till daglig verksamhet. Vid upphör bilstödet för den som har en funktionsnedsättning och behöver bilen för att kunna arbeta. Villkoren i bank, försäkringar m.m. försämras också. Av de omkring 300 anmälningar som kommit in till om åldersdiskriminering är det bara en handfull som lett till några åtgärder. Jag håller inte med utskottet om att de insatser regeringen aviserat är tillräckliga. Jag anser att regeringen bör se till att det görs en systematisk genomgång av anmälningarna om åldersdiskriminering i syfte att åtgärda orsakerna till att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin kronologiska ålder. Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1028 av (KD) yrkande 1, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och