bet · H501FöU7 · 2018-04-09 00:00:00 — I betänkande 2016/17:FöU7 uttryckte utskottet att den av regeringen beslutade översynen av författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället (dir 2017:31) tillgodosåg ett aktuellt yrkande som därmed också avstyrktes. Regeringen beslutade att låta en parlamentarisk kommitté se över vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället (dir. 2017:31). Översynen ska omfatta en kartläggning av det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. En analys ska göras av det befintliga regelverket för att se om det finns behov av författningsåtgärder när det gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén fick också i uppdrag att analysera vissa frågor som rör skyddslagen (2010:305) och skyddsförordningen (2010:523) och bedöma om åtgärder behöver vidtas för ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av fast egendom eller viktigare infrastruktur, som exempelvis hamnar, flygplatser och energianläggningar. ska kommittén lämna en delredovisning till regeringen med eventuella författningsförslag av de frågor som rör skyddslagstiftningen. Uppdraget ska i övriga delar slutredovisas . Regeringen överlämnade propositionen Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag (prop. 2017/18:89) till . Den nya lagen förtydligar kraven på skydd av säkerhetskänslig verksamhet, alltså mest skyddsvärda verksamheter, och innebär en förstärkning av skyddet mot bl.a. spioneri och sabotage. Lagen kommer att gälla för verksamheter som drivs i såväl offentlig som privat regi, och berörda aktörer kan söka stöd och råd från Säkerhetspolisen och Försvarsmakten och övriga tillsynsmyndigheter. Den nya säkerhetsskyddslagen föreslås träda i kraft . Regeringen presenterade också propositionen En skärpt straffrättslig reglering av obehörigt tillträde till skyddsobjekt (prop. 2017/18:102). Lagändringarna föreslås träda i kraft . har bl.a. tidigare tillkännagett för regeringen att de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället bör ses över (bet. 2016/17:FöU6 punkt 6, rskr. 2016/17:176). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) skriver regeringen att den avser att återkomma vad gäller tillkännagivande allteftersom arbetet med att stärka förmågan i totalförsvaret fortsätter. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), understryker Försvarsberedningen: Vikten av att det finns en god författningsberedskap, dvs. att den svenska författningen innehåller de bestämmelser som är nödvändiga för att totalförsvaret ska kunna lösa sina uppgifter och för att det svenska samhället ska fungera i laga former även under kriser och i krig. Försvarsberedningen konstaterar att nuvarande regelverk ger en bred uppsättning legala instrument för att mobilisera och dra nytta av samhällets samlade resurser i syfte att nå största möjliga försvarseffekt. Beredningen hänvisar till den ovan nämnda parlamentariska kommitténs arbete och gör följande bedömning: I takt med att totalförsvarsplaneringen fortskrider kommer sannolikt behov av revideringar och kompletteringar av författningen att identifieras. Vidare kan de förslag som Försvarsberedningen lämnar i [sin] rapport komma att ge upphov till ny eller reviderad författning. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen om vikten av att det finns en god författningsberedskap och välkomnar att både Försvarsberedningen och regeringen ser över behoven av ny eller reviderad författning. Utskottet ser framför allt positivt på den av regeringen beslutade översynen av författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen. Utskottet anser att motionärernas intentioner därmed är tillgodosedda i huvudsak. I väntan på den parlamentariska kommitténs resultat av den aviserade översynen, Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av föreslagna åtgärder, samt beredning av lagda propositioner, finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om lagar och förordningar. Den enskildes ansvar och beredskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om den enskildes ansvar och beredskap. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD), 13 (SD) och 14 (M). och (båda S) anför i motion 2017/18:1409 att samhällets civilförsvar och krisberedskap måste utvecklas. I detta ligger också att enskilda människor, utifrån sina egna förutsättningar, tar ansvar för sin egen säkerhet. Detta gäller både i fred, vid incidenter, kriser och höjd beredskap. Motionärerna föreslår att arbetet med att öka allmänhetens kunskap om och kompetens i hur man agerar i samband med kriser och konflikter bör ses över (yrkande 1). I motion 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) menar mo-tionärerna att det finns en stor okunskap i om vad man ska göra om krisen är ett faktum. Därför välkomnas i motionen att regeringen nu har uppdragit åt MSB att öka människors kunskap om hur de själva kan förbereda sig inför en kommande kris eller situation av höjd beredskap. Andra europeiska länder har dock kommit längre än och ställer redan nu tydliga krav. Motionärerna föreslår därför att det bör göras en bredare översyn av vilka krav som kan och bör ställas på enskildas krisberedskap, samt på vilket sätt det offentliga kan stödja människor i detta (yrkande 4). m.fl. (M) understryker i motion 2017/18:3221 att de frivilliga försvarsorganisationerna kan bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns att hantera dem. Motionärerna föreslår därför att de frivilliga försvarsorganisationerna bör låtas genomföra breddutbildningar för att stärka de enskilda medborgarnas krisberedskap (yrkande 7). I betänkande 2016/17:FöU7 uttryckte utskottet återigen att den enskilda människan bör vara i centrum för krisberedskapsarbetet och välkomnade – i linje med hur resonemangen fördes i samband med att utskottet tog fram sin rapport krisen eller kriget kommer (2015/16:RFR3) – de satsningar som gjordes på nivå genom MSB, t.ex. den s.k. Krisberedskapsveckan, samt det lagda regeringsuppdraget till samma myndighet. I sammanhanget ville utskottet understryka att ett av resultaten av den egna uppföljningen var att det civila försvarets direkta behov sällan beaktas uttryckligen i informationsflödet och att förberedelser för höjd beredskap och krig krävde utvecklade informationsinsatser. Det var därför glädjande att regeringen också valt att peka på detta i det lagda regeringsuppdraget till MSB. Mot bakgrund av det anförda ansåg inte utskottet att det fanns skäl för att föreslå ytterligare åtgärder på området, särskilt som ett utvecklingsarbete bedrevs på både myndighetsnivå och nivå. De aktuella mo-tionsyrkandena avstyrktes. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), understryker Försvarsberedningen: Den enskildes eget ansvarstagande utgör en viktig del av samhällets samlade förmåga att motstå och lindra konsekvenser av störningar i försörjningen. Med god kunskap och beredskap hos individen kan det offentliga inrikta insatserna på att stödja de som befinner sig i nöd och saknar förutsättningar att själva hantera en sådan situation. Försvarsberedningen anser att den enskilde har ett ansvar givet de omständigheter som råder i kris och krig och föreslår att individen ska ha en beredskap för att klara utan stöd från det offentliga. Detta kräver förberedelser. Det är också centralt att människor samarbetar med varandra för att klara den egna försörjningen och säkerheten, menar som vidare framhåller att ”informationsspridning om totalförsvaret utgör en del av verksamheten för de frivilliga försvarsorganisationerna. Flera av organisationerna arbetar för att öka enskilda människors förmåga vid kriser och krig”. lämnade MSB in sin slutredovisning av ett regeringsuppdrag. I redovisningen ingår flera satsningar för att öka privatpersoners kunskap om krisberedskap, höjd beredskap och ytterst krig. MSB anger att vårens stora satsning blir broschyren Om krisen eller kriget kommer. Tyngdpunkten i innehållet ligger på hur människor kan förbereda sig för att kunna se till grundläggande behov när viktiga funktioner i samhället inte fungerar som vanligt. Den skickas ut till alla 4,8 miljoner hushåll i i samband med den na-tionella , –. Broschyren kommer att följas upp med en undersökning om vilken effekt informationen har haft. Frågor om höjd beredskap, totalförsvar och hur många som förbättrat sin egen krisberedskap kommer att ingå där. Som ett komplement till informa-tionen i broschyren kommer webbplatsen att erbjuda film, poddradio, checklistor och översättningar. är en annan webbplats som drivs av MSB. Webbplatsen förmedlar information från myndigheter och andra ansvariga om hur de hanterar olika kriser före, under och efter krisen. Webbplatsen riktar sig till allmänhet och medier och ska underlätta att hitta till den information man söker. presenterade en ny app där man förutom t.ex. varningar från och trafikmeddelanden från även kan finna checklistor för hur man kan förbereda sig för allvarliga händelser. Utskottet instämmer med Försvarsberedningen om att den enskildes eget ansvarstagande utgör en viktig del av samhällets samlade förmåga att motstå och lindra konsekvenser av kriser och krig. Utskottet välkomnar därför MSB:s satsningar på att öka människors kunskap om förberedelser inför kriser och krig samt den inriktning som Försvarsberedningen pekar på, t.ex. att den enskilde ska kunna klara utan stöd från det offentliga i en kris- eller krigssituation. De frivilliga försvarsorganisationernas utbildande roll understryks också av utskottet som sammantaget anser att motionärernas intentioner i huvudsak är tillgodosedda genom det ovan nämnda och att det inte heller finns skäl att föregripa Försvarsberedningens slutrapport eller regeringens beredning av föreslagna åtgärder. Följaktligen finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om den enskildes ansvar och beredskap. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om krisinformation till allmänheten. (M) anför i motion 2017/18:2479 att det är avgörande att rätt information kommer ut så snabbt som möjligt vid allvarliga händelser och kriser. Människor måste få veta vad de ska göra och hur de ska bete sig samt inte missledas av felaktig information. Mot bakgrund av terrorattacken på i och misstag i fråga om funktionen Viktig meddelande till allmänheten (VMA) föreslås i motionen att det bör ses över vad som krävs för att relevant krisinformation ska nå rätt målgrupp så effektivt som möjligt (yrkande 1). Utskottet har tidigare behandlat en proposition om de lagändringar som krävdes för att viktiga meddelanden till allmänheten skulle kunna skickas till mobiltelefoner som använts i ett område som drabbats av en olycka eller någon annan allvarlig händelse, inte bara till fasta telefoner och till mobilabonnenter som har registrerad adress i det drabbade området. Förslaget innebar att mobil-operatörer skulle bli skyldiga att avgiftsfritt medverka till att förmedla meddelandena och för det ändamålet få rätt att behandla bl.a. uppgifter om mobiltelefoners position. Det föreslogs även bestämmelser om när uppgifterna skulle utplånas. Propositionen tillstyrktes i sin helhet av utskottet (prop. 2016/17:113, bet. 2016/17:FöU12, rskr. 2016/17:258). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anges regeringens syn att SOS Alarms krisberedskapsorganisation fortsätter att utvecklas med bl.a. övning av hela organisationen under ledning av MSB och Försvarsmakten. SOS Alarm lyfter fram samverkansinitiativ på lokal, regional och na-tionell nivå som viktiga faktorer för att förstärka förmågan att hantera större händelser. SOS Alarm har t.ex. deltagit i arbetet med att koppla ihop Rakelsystemet med norska Nödnett. Genom bl.a. 112-rådet har samverkan skett i viktiga aktuella frågor som t.ex. nya organisation, krisinformationsnumret 113 13, VMA-meddelanden, journumret 116 000 för försvunna barn och eCall för fordonsnödanrop. MSB driver också webbplatsen som förmedlar information från myndigheter och andra ansvariga om hur de hanterar olika kriser före, under och efter krisen. Webbplatsen riktar sig till allmänhet och medier och ska underlätta att hitta till den information man söker. presenterade en ny app där man förutom t.ex. varningar från och trafikmeddelanden från även kan finna checklistor för hur man kan förbereda sig för allvarliga händelser. I MSB:s årsredovisning (publ. MSB1172) anges hur myndigheten, tillsammans med , Polisen, Kommuner och Landsting (SKL) samt aktörer på regional och lokal nivå, har arbetat med en vägledning för att olika blåljusorganisationer ska kunna samordna och samarbeta bättre. I samband med att vägledningen utarbetats inträffade händelserna på . Erfarenheterna från den händelsen har tagits in i vägledningen som kommer att vara färdig . Utskottet anser det som mycket viktigt att relevant krisinformation kan nå rätt målgrupp så effektivt som möjligt i en krissituation. Av det skälet har utskottet tidigare föreslagit att regeringens proposition om viktiga meddelanden till allmänheten via telefon skulle bifallas av , vilket sedermera kom att ske. kan alltså varningsmeddelanden skickas via sms till mobiltelefoner som använts i ett område som drabbats av en olycka eller någon annan allvarlig händelse, inte bara till fasta telefoner och till mobilabonnenter som har en registrerad adress i det drabbade området. Denna möjlighet, tillsammans med den övriga utveckling som regeringen beskriver i sin budgetproposition , samt MSB:s beskrivning av utvecklingen i sin årsredovisning, gör att utskottet inte ser skäl till att föreslå ytterligare åtgärder på området . De frivilliga försvarsorganisationerna och andra frivilliga aktörer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om de frivilliga försvarsorganisationerna och andra frivilliga aktörer. Jämför reservation 15 (M), 16 (C) och 17 (KD). m.fl. (M) anför i motion 2017/18:3221 att det finns en stor utvecklingspotential när det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna och krisberedskapen. Det handlar om att organisationerna kan bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns att hantera dem. Dessa organisationers betydelse ökar ytterligare mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget. Motionärerna föreslår därför att behoven bör kartläggas och att de frivilliga försvarsorganisationerna bör ges en starkare roll i krisberedskapen (yrkande 9). I motion 2017/18:1186 menar (M) att det civila samhällets olika organisationer för frivillig försvarsverksamhet är av stor betydelse för ett brett och förankrat totalförsvar och för den samlade försvarsförmågan. Verksamheten har t.ex. en stor och viktig roll när det gäller att rekrytera, utbilda och organisera kompetens för basarbetet på lokal nivå inom befolkningsskyddet. Motionären föreslår att ett modernt totalförsvar bör ha ett mer utvecklat samarbete med den frivilliga försvarsverksamheten som är tydligt anpassat efter dagens behov. m.fl. (C) hävdar i motion 2017/18:3765 att svensk krisberedskap och svenskt totalförsvar är beroende av civilsamhället och ett frivilligengagemang bland befolkningen. Det kan röra sig om allt från hemvärnet till , bilkåristerna och Blå stjärnan till engagemang i exempelvis Missing People och Röda Korset. Det bevittnade frivilliga engagemanget är oerhört positivt och måste fångas upp och säkerställas både på individ- och organisationsnivå, också ekonomiskt, anser motionärerna som föreslår en större och tydligare roll för civilsamhället och frivilligorganisationerna i händelse av kris och krig. Dessa bör involveras tidigt för att på bästa sätt kunna användas när något större händer och de ordinarie resurserna inte räcker till. Motionärerna föreslår att avtal mellan det offentliga och frivilligorganisationer bör slutas för att göra detta möjligt (yrkande 15). I motionen föreslås också att man utöver redan överenskomna förstärkningar bör se över möjligheterna att öka stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna, med betoning på nationella uppgifter vid höjd beredskap (yrkande 17). m.fl. (KD) understryker i motion 2017/18:3827 (yrkande 4) och i motion 2017/18:3829 (yrkande 6) att frivilligorganisationerna är en vital del i försvarsarbetet. Motionärerna föreslår att man bör underlätta organisationernas arbete genom att ge dem de förutsättningar som krävs för att deras högkvalitativa arbete ska kunna fortsätta att utvecklas. I betänkande 2016/17:FöU7 ansåg utskottet att ett ökat fokus på den enskildes ansvar och krisberedskap låg i tiden, bl.a. mot bakgrund av omvärldsutveck-lingen. Likt regeringen, Försvarsberedningen, MSB och Försvarsmakten tidigare hade uttryckt ansåg utskottet att de frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i att skapa en folkförankring och stärka den enskildes förmåga i detta sammanhang. Utskottet ansåg att det fanns behov av att analysera vilka ansvarsområden och vilka uppgifter inom det civila försvaret och krisberedskapen som bäst kunde mötas av frivilliga krafter. Utifrån en sådan analys borde sedan en målsättning för frivilligt engagemang i anslutning till samhällets säkerhet kunna formuleras. Försvarsberedningens påbörjade arbete inför nästa inriktningsbeslut ansågs centralt i detta hänseende. Utskottet ansåg vidare att det fanns potential för berörda centrala myndigheter, kommuner och landsting att i större utsträckning eftersträva en högre grad av samverkan med berörda frivilligorganisationer för att ta till vara de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap, exempel-vis för att snabbt kunna nå frivilligresurserna när en händelse väl inträffar. Även samverkan mellan frivilligorganisationerna borde eftersträvas, vilket var ett av de behov som bl.a. uppföljningen av hanteringen av flyktingsituationen visade på. Utskottet såg inte skäl till att föreslå några ytterligare åtgärder vid rådande tillfälle. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anger regeringen att frivilligperspektivet behöver omhändertas i det fortsatta arbetet med det civila försvaret då frivilligorganisationerna utgör en god resurs för förankring och bidrar med sin kompetens till en stärkt förmåga i samhället. För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar tillför regeringen permanenta medel, vilket för återstoden av innevarande försvarsinriktningsperiod (2018–2020) motsvarar totalt . Medlen ska bl.a. tillföras frivilliga försvarsorganisationer. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), betonar Försvarsberedningen följande: De frivilliga försvarsorganisationerna har en viktig roll i totalförsvaret. Genom att förmedla kunskap och kompetens, stärka engagemanget för totalförsvaret och utveckla samhällets funktionalitet under höjd beredskap och krig bidrar de frivilliga försvarsorganisationerna till det militära och civila försvaret. Detta stärker även krisberedskapen. Regeringen bör ge Försvarsmakten och MSB i uppdrag att gemensamt göra en översyn av hur de frivilliga försvarsorganisationerna kan bidra till totalförsvaret och i dialog med organisationerna verka för att utveckla frivilligverksamheten så att den kan möta nya behov av rekrytering, utbildning, övning i såväl det militära som det civila försvaret. Försvarsmakten och MSB måste planera för hur ansvariga samhällsaktörer ska kunna ta emot, utbilda och organisera spontanfrivilliga i totalförsvaret i händelse av en säkerhetspolitisk kris eller krig. De frivilliga försvarsorganisationerna bör ha en tydlig roll i en sådan planering. I planeringen för mottagande och omhändertagande av utrymda personer från andra delar av landet och flyktingar från andra länder kan de frivilliga försvarsorganisationerna också ha en viktig roll. Försvarsberedningen konstaterar att det finns många viktiga lärdomar att dra från flyktingkrisen , även för totalförsvaret. Försvarsberedningen understryker ”vikten av att de frivilliga försvarsorganisationerna bereds möjligheter och resurser att snabbt möta denna nya kravbild”. I den rapport som Försvarsmakten och MSB presenterade , kommer att möta utmaningarna – Gemensamma grunder (grundsyn) för en sammanhängande planering för totalförsvaret (FM2016-13584:3, MSB2016-25), framhåller myndigheterna att under samhällsstörningar utgörs en viktig resurs också av de frivilliga försvarsorganisationerna. Försvarsmakten presenterade rapporten roll i Försvarsmakten (FM2017-24504:1). Totalförsvarsperspektivet analyseras inte i studien men en renodlad finansieringsmodell föreslås för att täcka Försvarsmaktens behov av de frivilliga försvarsorganisationerna. Vikten av samordning med MSB betonas. Utskottet välkomnar Försvarsberedningens förslag om att ge Försvarsmakten och MSB i uppdrag att gemensamt göra en översyn av hur de frivilliga försvarsorganisationerna kan bidra till totalförsvaret. De frivilliga försvarsorganisationerna spelar alltjämt en viktig roll inför och under en kris eller ett krig. Utskottet ser också positivt på de extra medel regeringen bl.a. tillför de frivilliga försvarsorganisationerna för att stärka det civila försvaret. Utskottet anser att motionärernas intentioner därmed är tillgodosedda i huvudsak. I väntan på Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av föreslagna åtgärder finns det följaktligen inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om de frivilliga försvarsorganisationerna och andra frivilliga aktörer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om skyddsrum. Jämför reservation 18 (SD). (M) anför i motion 2017/18:2007 att fastighetsägarnas skyldighet att kontrollera sina skyddsrum uppfylls i mycket liten grad och att det råder allvarliga brister i underhåll. MSB har uppdraget att genom kontroller se till så att beståndet av skyddsrum underhålls så att skyddsförmågan behålls men detta sker inte i tillräckligt hög grad, menar motionären som föreslår att möjligheten att införa en skyddsrumsavgift i syfte att öka antalet skyddsrumsinspektioner bör ses över. I motion 2017/18:2971 av (M) understryks att har det inte byggts några nya skyddsrum trots befolkningstillväxten. Dessutom finns inte de nuvarande skyddsrummen alltid där behoven finns. Därutöver saknas en organisation eller personal med särskild utbildning för att iordningsställa vanliga skyddsrum. finns ca 65 000 skyddsrum i som gemensamt inrymmer omkring 7 miljoner personer. Mot bakgrund av omvärldsläget behöver börja bygga fler skyddsrum för att säkerställa en handlingsberedskap, menar motionären. Det behövs även en samlad organisation som ansvarar för driftsättning av skyddsrum och infor-mation till allmänheten om skyddsrummens placering. Motionären föreslår sammanfattningsvis att behovet av ett stärkt befolkningsskydd som är anpassat till nutida förhållanden bör ses över. I betänkande 2016/17:FöU7 vidhöll utskottet, liksom i betänkande 2014/15:FöU11 och 2015/16:FöU7, att behovet av skyddsrum borde analyseras inom ramen för det fortsatta arbetet med att utveckla det civila försvaret. Utskottet hänvisade till att regeringen tidigare bl.a. hade beslutat om planeringsanvisningar för detta och att Försvarsberedningen vid tillfället precis hade inlett sitt arbete. Utskottet ansåg att först när dessa arbeten kommit en bit på väg borde man ta upp frågan om regelverket för kostnadsfördelningen mellan staten och de berörda fastighetsägarna och en eventuell skyddsrumsavgift.