bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med ett förslag som lagts fram gemensamt av och och som är baserat på partiernas motioner för utgiftsområdet. De föreslagna anslagen uppgår till totalt . Regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som delvis tillstyrks av utskottet. Därmed avstyrker utskottet , och Liberalernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden m.m. med undantag av bemyndigandet för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning som tillstyrks delvis. Utskottet föreslår inom anslagsbeslutet även två tillkännagivanden till regeringen, dels om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas, dels om att regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag. Samtliga övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Företrädarna för Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 2 Anslag inom utgiftsområde 16 3 Barn- och ungdomsutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 5 Universitet och högskolor 2:2 Universitets- och högskolerådet Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid statliga universitet och högskolor 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättning för klinisk utbildning och forskning 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Tillkännagivanden som behandlas inom utgiftsområde 16 3:1 : Forskning och forskningsinformation 3:2 : Avgifter till internationella organisationer 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift för och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 1.Anslag inom utgiftsområde 16 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 16 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 16 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 16 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 16 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 16 punkt 7 och motionerna 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 9, 39 och 40, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3, 4, 6–14, 16 och 19–21, 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 25 och 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2018/19:2365 av m.fl. (SD), 2018/19:2635 av m.fl. (C), 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4, 6, 15, 19, 20, 22, 41, 42, 45, 46, 48 och 55, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkandena 2, 18 och 22, 2018/19:2959 av m.fl. (L), 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 79 och 119 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 23 och 26. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. utan vederlag besluta om överlåtelse av tillgångar som används i verksamheten för toxikologiska vetenskaper vid till (), 2. för anslaget 2:30 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutet till på högst , 3. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS), 4. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier: Infrastructure in Medicine () med en årlig medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en årlig medlemsavgift på högst , Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst och European Solar Telescope () med en årlig medlemsavgift på högst , besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst , 5. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem med en medlemsavgift på högst , 6. för anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel, 7. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som framgår av utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 16 punkterna 1–6 och bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 16 punkt 8. c) Obligatorisk förskola med språkutveckling ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkande 15. d) Tioårig grundskola ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola och återkomma till med ett lagförslag och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkande 5. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (L)*, (M), (SD)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (SD)*, (MP)*, (L)*, (S)*, Noria Manouchi (M), (C)* och (S)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets anslagsförslag. I bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. I budgetpropositionen redovisar regeringen ett tillkännagivande från som slutbehandlat. Redogörelsen för det slutbehandlade tillkännagivandet om tandhygienistutbildningen återges i sin helhet i avsnitt 5 Universitet och högskolor. I budgetpropositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 29–30). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. har företrädare för (), och lämnat information inför beredningen av förslagen i propositionen och motionerna. Ledamöterna från och har under beredningen av ärendet justerat sina yrkanden enligt vad som framgår av utskottets förslag om anslag och bemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till en reservation från och , bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 80 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att utskottets redogörelse för resultatredovisningen behandlas inledningsvis (avsnitt 1). Därefter följer utskottets ställningstagande till anslagen m.m. och motioner inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 2). Utskottet redogör sedan för innehållet i propositionen och motionerna samt för utskottets ändringar i förhållande till regeringens förslag och för anslagsvillkor i de följande avsnitten, vilka är – 3 Barn- och ungdomsutbildning – 4 Vuxenutbildning – 5 Universitet och högskolor – 6 Forskning – 7 Gemensamma ändamål. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattar utbildning inom skolväsendet[1], viss annan utbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning, forskning och rymdverksamhet. Inom utgiftsområdet varierar huvudmannaskap och finansieringsformer mellan och inom olika verksamheter. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan. Kommunerna är huvudmän för den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). I komvux ingår utbildning i svenska för invandrare. För övriga skolformer kan kommunerna, i vissa fall landstingen och enskilda vara huvudmän (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag inom bl.a. utgiftsområde 16. Under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 21–26) framgår vilka medel som tillförs för att kompensera för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet och som betalas ut till kommunsektorn i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Statsbidragen kan på motsvarande sätt minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller får möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Med eftergymnasial yrkesutbildning avses främst utbildning inom som anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting eller enskilda huvudmän men även vissa konst- och kulturutbildningar utanför som anordnas av enskilda huvudmän. [2] Myndigheten för beslutar om statsbidrag till dessa utbildningar och utövar tillsyn över dem. Det är myndigheten som beslutar om en utbildning ska ingå i . Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Högskoleutbildning finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel inom utgiftsområde 16. Utöver medel från utgiftsområde 16 finansieras forskningen vid statliga universitet och högskolor med medel från andra utgiftsområden (bl.a. utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap, utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, utg.omr. 21 Energi, utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och utg.omr. 24 Näringsliv), stiftelser, kommuner, landsting, privata företag och EU. I propositionen lämnar regeringen förslag till anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslås ett antal bemyndiganden för olika anslag. I propositionen lämnar regeringen också en resultatredovisning för utgiftsområdet och respektive verksamhetsområde. 1 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om målet för utgiftsområde 16. Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen har delat in utgiftsområdet i sex verksamhetsområden med mål som regeringen har beslutat om för varje område. Resultaten för utgiftsområde 16 i korthet sammanfattas nedan utifrån de indikatorer och övriga resultat som regeringen använder för att följa upp måluppfyllelsen på en övergripande nivå. Indikatorer för befolkningens utbildningsnivå Indikatorn Befolkningens uppnådda utbildningsnivå visar att befolkning har en högre utbildningsnivå än genomsnittet för både EU-22[3] och . Ökningstakten var , med lite variation mellan de enskilda åren, i stort sett densamma i som inom och . Därefter har ökningstakten varit något snabbare i . När det gäller Unga vuxnas deltagande i utbildning[4] visar indikatorn att denna andel har legat på en högre nivå i än inom och som helhet, men skillnaderna har minskat efter hand. har dock skillnaderna ökat något igen. Indikatorn Övergången mellan olika utbildningsnivåer visar att andelen personer som går vidare från en nivå i utbildningssystemet till nästa har minskat . Andelen som lämnade och gick över till gymnasieskolans nationella program har varit fallande och var vid senaste mätningen . Om även introduktionsprogrammen inkluderas uppgår övergången till . har av kvinnorna och av männen gått vidare från gymnasieskolan till universitet och högskolor . Övergången från universitets- och högskoleutbildning till forskarutbildning har minskat något. Indikatorer för jämställdhet inom universitet och högskolor Indikatorn Könsfördelningen bland nybörjare inom högskolans olika utbildningsinriktningar visar att utbildningsvalen i de flesta fall inte är lika könsstereotypa i som de är i andra . Inom fem av åtta utbildningsinriktningar har en jämnare könsfördelning än vad som helhet har i genomsnitt. Indikatorn Könsfördelningen bland undervisande och forskande personal i högskolan visar att andelen kvinnor bland den undervisande och forskande personalen är något högre i än i som helhet och inom EU-22. I såväl som EU-22- och som helhet är dock andelen kvinnor lägre än andelen män. När det gäller indikatorn Könsfördelningen mellan professorer var andelen kvinnliga professorer 2000 såväl i som i EU-28- och EU-15-länderna[5] strax . Andelen ökade därefter fram till i . Ökningen har varit större i än i EU som helhet, särskilt efter 2008. Indikatorer för forskning[6] Inom forskningsområdet använder regeringen fyra indikatorer för att redovisa resultaten[7]:  Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder  Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder  Andel artiklar som tillhör de högst citerade inom sina respektive områden för de högst citerade länderna  Andel artiklar med svenska författare som tillhör de högst citerade inom sina respektive områden. , och är de tre länder i världen som producerar flest artiklar per miljon invånare. I publicerades enligt Web of Science ca 1 580 fraktionerade publikationer, där fraktionerade innebär att varje publikation delas mellan författare så att t.ex. för en artikel med två författare tillräknas båda en halv artikel var. Med samma mått mätt publicerade respektive ca 1 950 artiklar. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat , medan den från har ökat och den från . mest produktiva område är medicin, följt av naturvetenskap och teknik. Det land som producerar störst antal fraktionerade artiklar är med ca 316 500 artiklar . är det land i världen som har flest publicerade artiklar. Näst största forskningsland är med närmare 310 000 publicerade artiklar . Ett sätt att mäta forskningens genomslag är att studera andelen av ett lands artiklar som är bland de högst citerade i världen. För svensk del ligger denna enligt Web of Science på och har legat , dvs. högre än världsgenomsnittet som är . Detta är i nivå med länder som och men lägre än jämförbara länder som , , och . De områden där har störst andel publikationer bland de högst citerade är agronomi följt av naturvetenskap . Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål kom EU-ländernas utbildningsministrar överens om ett ramverk med strategiska mål för EU:s utbildningspolitiska samarbete . Inom detta samarbete har ministrarna enats om sju riktmärken som regeringen följer upp med indikatorn Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål. [8] Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. Det första riktmärket innebär att andelen unga kvinnor och män i åldern 18–som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara i EU. [9] har uppfyllt det målet. Andelarna för både kvinnor och män har legat väl . För EU i genomsnitt har kvinnor uppfyllt målet, medan målet inte är uppfyllt för EU totalt och för män. Det andra riktmärket anger att andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till . I begreppet eftergymnasial utbildning ingår utbildning vid högskola och universitet, kvalificerad yrkesutbildning och utbildning inom . har uppnått också detta mål. uppgick andelen till , för män var andelen och för kvinnor . För EU i genomsnitt uppnår kvinnorna målet på . EU-genomsnittet för båda könen ligger strax under målnivån . Måluppfyllelsen för det tredje riktmärket – att högst av ungdomarna ska prestera på låg nivå i läsning, matematik respektive naturvetenskap – mäts med hjälp av den internationella kunskapsmätningen . I den senaste PISA-undersökningen försämrades resultaten i alla ämnen för EU som helhet medan resultat förbättrades i alla ämnen. I läsförståelse minskade andelen elever i som presterade på den lägsta nivån för både flickor och pojkar, men är det endast flickor som når upp till EU-riktmärket. Andelen svenska pojkar på låg nivå var , och andelen flickor var . Totalt för både flickor och pojkar uppgick andelen lågpresterande till i och för EU som helhet till , vilket innebär att varken eller EU som helhet når upp till EU-riktmärket. Resultaten i matematik förbättrades för både flickor och pojkar i . Andelen lågpresterande pojkar minskade från till , och andelen lågpresterande flickor minskade från till . Resultaten i naturvetenskap blev också bättre för i 2015, men förändringarna var mindre än i övriga ämnen och inte signifikanta. Inte heller i matematik och naturvetenskap uppnår eller EU som helhet riktmärket om andel lågpresterande. Det fjärde riktmärket anger att andelen barn i åldern fram till åldern för obligatorisk skolstart som går i förskola ska uppgå till . För EU i genomsnitt uppgick andelen barn i förskola i åldern och upp till skolstart till nästan exakt samma nivå som i , dvs. Inom EU som helhet har andelen ökat påtagligt under en följd av år. I , där andelen tidigare var betydligt högre än inom EU som helhet, har utvecklingen stannat av och fallit tillbaka något . Det femte riktmärket innebär att andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning, såväl formell som informell, ska uppgå till . Bland svenska kvinnor har den genomsnittliga nivån legat relativt kring . Bland män var motsvarande andel 2017. ligger därmed över EU:s riktmärke. Inom EU som helhet uppgick den genomsnittliga andelen för kvinnor till och för män till . Det sjätte riktmärket innebär att sysselsättningsgraden bland personer i åldern 20–ska uppgå till efter att de avlagt examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå. I uppgick den andelen bland kvinnor och till bland män, vilket överträffar målet på . På europeisk nivå har andelen sysselsatta förbättrats påtagligt , men fortfarande ligger EU-genomsnittet under riktmärket. Utskottet konstaterar att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet har inget ytterligare att anföra. 2 Anslag inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen , med de anslagsvillkor som utskottet anger, inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med utskottets förslag. lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt med undantag av bemyndigandet för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning som bifalls delvis. Därmed bifalls delvis och förslag till anslagsfördelning. Regeringens förslag till anslagsfördelning bifalls i de delar de inte avviker från och gemensamma förslag. Övriga motionsförslag avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I budgetpropositionen anför regeringen att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Bakgrunden till dessa principer redogörs närmare för i finansplanen (Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.1).