bet · H501KU34 · 2018-04-25 00:00:00 — Yrkanden om åtgärder mot de medlemmar i som inte respekterar hbt-personers mänskliga rättigheter framförs av m.fl. (S) i motion 2016/17:2791 yrkande 4 och av m.fl. (S) i motion 2017/18:2681 yrkande 4. Motionärerna uppmärksammar bl.a. en rapport som sammanställts av för grundläggande rättigheter: ”Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States”. Vidare anför motionärerna att enligt Köpenhamnskriterierna kan diskriminering av hbt-personer inte accepteras. Det är ett tydligt och bra ställningstagande, men tyvärr finns inte motsvarande tydlighet när ett land väl har blivit medlem i EU. har det kommit många rapporter från länder som , och om att man där aktivt motarbetar hbt-personers mänskliga rättigheter. EU:s reaktioner på dessa angrepp på mänskliga rättigheter har, anför motionärerna, varit tama och uddlösa. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:1077 yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om en kraftigare rättighetsmekanism i EU. Motionärerna anför att ett EU-medlemskap i sig inte är någon garant för att de grundläggande fri- och rättigheterna alltid respekteras. EU saknar effektiva verktyg för att motverka brott mot de mänskliga rättigheterna när de begås av medlemsstaterna själva. bör driva på för att det skyndsamt skapas en MR-mekanism som innebär tydliga konsekvenser för de medlemsstater som inte garanterar eller själva begår brott mot medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter. Motionärerna vill ge kommissionen möjlighet att dra ett medlemsland inför för brott mot de grundläggande värderingar som listas i artikel 2 i Lissabonfördraget. Kommissionen ska kunna föreslå kännbara sanktioner i form av exempelvis frysning av EU-stöd eller använda möjligheten att dra in rösträtten i rådet. Priset ska vara högt för den som bryter mot unionens grundläggande värderingar, precis som det är mot den som trotsar unionens ekonomiska regelverk. Ett första steg mot den sanktionsmöjlighet motionärerna vill se skulle vara att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter publicerar en lägesbedömning av fri- och rättigheterna i varje medlemsstat. Vidare begär m.fl. (L) i partimotion 2017/18:3194 yrkande 2 ett tillkännagivande om att värna rättsstatens principer. Motionärerna påminner om det s.k. ramverket som gör det möjligt att markera kraftfullt mot EU-länder som kränker rättsstatens principer. Detta måste enligt motionärerna utvecklas till en rättsstatsmekanism där kommissionen regelbundet granskar samtliga medlemsländer och redovisar i ministerrådet. Systematiska kränkningar av medborgarnas rättigheter eller diskriminering av minoriteter ska kunna leda till sanktioner i form av indragna EU-stöd efter beslut av . Kommissionen ska fullgöra sin skyldighet att väcka artikel 7 och föreslå indragen rösträtt för länder som flagrant bryter mot grundläggande rättsstatsprinciper. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3240 yrkande 6 ett tillkännagivande till regeringen om att tydliggöra roll i arbetet med mänskliga rättigheter inom EU. Motionärerna anför att det är tydligt att EU inte har verktygen för att kunna påverka medlemsländer i detta avseende. roll i detta arbete måste tydliggöras. konvention om mänskliga rättigheter är ett viktigt verktyg. Vidare begär motionärerna i yrkande 12 ett tillkännagivande om att införa ett system med löpande oberoende revision av situationen för mänskliga rättigheter, rättssystemet och den demokratiska statusen i medlemsländerna, med möjlighet att besluta om sanktioner vid allvarliga avvikelser. m.fl. (C) begär i partimotion 2017/18:3684 yrkande 2 ett tillkännagivande till regeringen om att ska driva att EU alltid ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och att medlemsländer inte ska tillåtas att bryta mot dessa grundläggande principer. Andra motionsyrkanden som förs fram gäller kränkningar av hbt-personers rättigheter i EU och möjlighet att ändra juridiskt kön i EU:s medlemsstater. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:1079 yrkande 26 ett tillkännagivande om kränkningar av hbt-personers rättigheter i EU:s medlemsländer. Motionärerna uppmärksammar bl.a. att för grundläggande rättigheter 2013 genomförde en omfattande undersökning om situationen för hbt-personer i EU. Drygt 93 000 personer från samtliga 28 nuvarande medlemsländer deltog. Av rapporten framgår att ungefär hälften av alla svarspersoner sade att de personligen hade känt sig diskriminerade eller trakasserade på grund av sin sexuella läggning. Arbetet för att stärka EU:s diskrimineringsskydd för hbt-personer måste därför fortsätta. I motionen nämner motionärerna även att de anser att EU behöver större möjligheter att kunna sätta ned foten gentemot de medlemsländer som inte respekterar mänskliga rättigheter. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2016/17:812 yrkande 8 ett tillkännagivande till regeringen om att bör arbeta för att transpersoner i alla EU:s medlemsstater ska ha möjlighet att ändra juridiskt kön utifrån sin självidentifikation. I artikel 2 i fördraget om europeiska unionen föreskrivs att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Av artikel 7 i samma fördrag följer vidare att rådet under vissa omständigheter får slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter värden som anges i artikel 2. Innan detta slås fast ska rådet höra den berörda medlemsstaten och får i enlighet med samma förfarande framföra rekommendationer till denna stat. Det följer vidare av artikeln att på förslag från en tredjedel av medlemsstaterna eller från Europeiska kommissionen och efter godkännande, samt efter att ha uppmanat den ifrågavarande medlemsstaten att framföra sina synpunkter, enhälligt får slå fast att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter värden som anges i artikel 2. Rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, får därefter besluta om att tillfälligt upphäva vissa av de rättigheter som den ifrågavarande medlemsstaten har till följd av tillämpningen av fördragen, inbegripet rösträtten i rådet för företrädaren för den medlemsstatens regering. Rådet ska då beakta de möjliga följder som ett sådant tillfälligt upphävande kan få för fysiska och juridiska personers rättigheter och skyldigheter. EU:s rättighetsstadga beskriver de fri- och rättigheter som EU erkänner att varje människa har. Det handlar t.ex. om tanke-, religions-, yttrande- och mötesfrihet, rätt till ett skyddat privatliv och barns rätt till skydd och omvårdnad. Stadgan är till stor del en sammanfattning av de rättigheter som redan finns inom EU genom fördragen och praxis. Av artikel 258 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) framgår följande: Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen, ska kommissionen avge ett motiverat yttrande i ärendet efter att ha givit den berörda staten tillfälle att inkomma med sina synpunkter. Om den berörda staten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som angivits av kommissionen, får denna föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol. för att stärka rättsstaten presenterade kommissionen ett meddelande om inrättande av ett nytt ramverk i EU för att stärka rättsstaten (se faktapromemoria 2013/14:FPM 73). Syftet med ramverket är att göra det möjligt för kommissionen att finna en lösning med en berörd medlemsstat för att avvärja systematiska och allvarliga hot mot rättsstatsprincipen. kompletterar överträdelseförfarandet enligt artikel 258 i EUF-fördraget och mekanismerna i artikel 7 i och ska bestå av en process i tre steg: kommissionens bedömning, rekommendation och uppföljning. presenterades vid rådets (allmänna frågor) möte . välkomnade ramverket och dess övergripande utformning. diskuterade rådet (allmänna frågor) på det italienska ordförandeskapets initiativ hur rådet kunde utveckla sitt eget arbete för att stärka rättsstaten, parallellt med kommissionens ansvar som väktare av fördragen. Vid rådets möte antogs rådsslutsatser om att rådet ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor för att bidra till gemensam förståelse av efterlevnad av rättsstaten. Dialogen i rådet ska baseras på objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av alla medlemsstater och utformas så att den drar nytta av andra EU-institutioners och internationella organisationers instrument och expertis. Den årliga dialogen kan kompletteras med tematiska diskussioner. I enlighet med rådsslutsatserna utvärderades dialogerna vid rådets möte . Det slovakiska ordförandeskapet sammanfattade att det fanns stöd för att göra dialogerna mer strukturerade och resultatinriktade genom bättre förberedelser, samarbete med andra aktörer och tematiska diskussioner (skr. 2016/17:115 s. 26). Regeringen uppger i Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2016/17:115 s. 26) att den ser dialogerna som viktiga i arbetet med att stärka den gemensamma förståelsen för efterlevnad av rättsstatens principer och övriga grundläggande värden som EU-samarbetet vilar på. Om den negativa utvecklingen fortsätter är regeringen redo att överväga om ytterligare åtgärder behöver vidtas på EU-nivå. Rådsslutsatser om lika möjligheter för hbt-personer Rådet för sysselsättning och socialpolitik antog slutsatser om lika möjligheter för hbt-personer i EU. I rådsslutsatserna riktade rådet uppmaningar till kommissionen, till för grundläggande rättigheter (FRA) och till medlemsstaterna. Bland annat uppmanade rådet kommissionen att – främja de åtgärder som anges i dess åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, med full respekt för medlemsstaternas nationella identiteter och konstitutionella traditioner samt för medlemsstaternas behörighet på området för familjerätt – före utgången av 2016, och därefter , rapportera om de framsteg som gjorts avseende åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer – öka insatserna i fråga om jämförande datainsamling om diskriminering av hbti-personer i EU, i fråga om riktad upplysningsverksamhet på viktiga områden såsom sysselsättning, utbildning, hälsa och idrott, samt i fråga om kunskap om rättigheter och bekämpandet av underrapportering av diskriminering. Vidare kan nämnas att rådet uppmanade – FRA att ytterligare studera hbti-personernas situation genom att sammanställa högkvalitativ statistik på grundval av de mest tillförlitliga metoderna – kommissionen och medlemsstaterna att förstärka och fortsätta att stödja de insatser som görs av institutionella mekanismer, bl.a. nationella organ för främjande av likabehandling, vilka är väsentliga instrument för icke-diskriminering av hbti-personer, liksom verksamheten inom det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) – medlemsstaterna att överväga att samarbeta med Europeiska kommissionen när det gäller dess åtgärdslista för främjande av lika möjligheter för hbti-personer och fullt ut utnyttja högnivågruppen för icke-diskriminering, jämställdhet och mångfald för att diskutera relevanta frågor samt utforska metoder för att påskynda framstegen, med full respekt för medlemsstaternas behörigheter, nationella identiteter och konstitutionella traditioner, och – vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Kommissionen har lämnat två årliga rapporter om den utveckling som varit avseende åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, 2016 och 2017. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) är en av EU:s decentraliserade myndigheter och har till uppgift att bistå EU:s institutioner och medlemsländerna med stöd och sakkunskap i fråga om de grundläggande rättigheterna. Enligt artikel 6 i ska unionen erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och så som de garanteras i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. FRA samlar bl.a. in och analyserar data och publicerar årliga rapporter om utvecklingen vad gäller grundläggande rättigheter. FRA publicerar även tematiska rapporter och kan på begäran av EU:s institutioner lämna ett yttrande i en specifik fråga. Eftersom EU:s medlemsländer har tillträtt flera internationella organisationers konventioner om mänskliga rättigheter är ländernas regeringar skyldiga att med intervaller på mellan ett och rapportera till respektive organisation om genomförandet av konventionsbestämmelserna. Nedan följer en kort beskrivning av de olika organisationernas granskning. Att följs kontrolleras genom att kan pröva klagomål från enskilda om kränkningar av . För fyra andra centrala konventioner har kommittéer av oberoende experter etablerats. Kommittéernas uppdrag är att övervaka att staterna skyddar och respekterar rättigheterna i de konventioner de ratificerat. Med undantag för Europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, är de stater som har tillträtt en av dessa konventioner skyldiga att med regelbundna intervaller på mellan två och rapportera till kommittén om genomförandet av konventionsbestämmelserna på nationell nivå. För tortyrkonventionen gäller i stället att dess kommitté anordnar besök på platser där frihetsberövade personer befinner sig för att bedöma hur dessa behandlas. Efter varje besök sänder kommittén en rapport till den berörda staten med sina observationer, rekommendationer och uppföljande frågor. Även kommission mot rasism och intolerans (ECRI) genomför landsbesök och presenterar därefter rapporter med rekommendationer till medlemsländerna. ECRI grundar inte sitt arbete på någon specifik konvention men har i uppgift att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och diskriminering på grund av etnicitet m.m. utifrån bl.a. den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. för mänskliga rättigheter () granskar regelbundet situationen för mänskliga rättigheter i alla FN:s medlemsstater genom s.k. Periodic Reviews. granskas 48 länder. Detta innebär att varje stat granskas . Länder som är medlemmar i granskas under sin mandatperiod. har tillträtt sju centrala om mänskliga rättigheter. För var och en av konventionerna har en kommitté av oberoende experter etablerats. Kommittéernas uppdrag är att övervaka att staterna skyddar och respekterar rättigheterna i de konventioner de ratificerat. behandlade utskottet motioner om åtgärder mot medlemmar i som inte respekterar hbt-personers mänskliga rättigheter, ett system med löpande revision av situationen för mänskliga rättigheter och den demokratiska statusen i medlemsländerna, en kraftfullare rättighetsmekanism och att stärka EU:s granskning av hur medlemsländerna lever upp till sina åtaganden om mänskliga rättigheter (bet. 2015/16:KU15). Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande. Utskottet vill när det gäller EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter framhålla att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet i såväl EU som globalt. Det är därför positivt att ett ramverk inrättats i EU för att stärka rättsstaten. Utskottet ser likaså positivt på att rådet (allmänna frågor) ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor. Utskottet noterar vidare att erfarenheterna av dialogerna ska utvärderas . Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att göra något tillkännagivande i frågan. Motionerna 2014/15:1610, 2015/16:1482 yrkande 7, 2015/16:2261 yrkande 8 och 2015/16:2332 yrkande 8 avstyrks. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2015/16:2206 yrkande 4 om vikten av att alla medlemmar i respekterar hbt-personers mänskliga rättigheter. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet noterar det förslag till rådsslutsatser om bl.a. hbt-personers rättigheter som förhandlas i EU. Med hänsyn till det pågående förhandlingsarbetet anser utskottet inte att det finns någon anledning att göra ett tillkännagivande till regeringen. I betänkandet finns två reservationer i denna fråga (M, L). Vidare värdesatte utskottet i sitt yttrande till utrikesutskottet om Europeiska kommissionens arbetsprogram (2016/17:KU3y) att Europeiska kommissionen avser att fortsätta sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundamentet i en demokrati. Såväl EU-institutionerna som medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att mänskliga rättigheter och rättsstatens principer följs och respekteras. Utskottet var också positivt till kommissionens arbete för en bättre lagstiftning och värdesatte att kommissionen fortsätter att begränsa antalet nya förslag jämfört för att kunna lägga ett ökat fokus på att genomföra, tillämpa och utvärdera den lagstiftning som redan finns på plats. När det gäller EU:s medlemsländers respekt för mänskliga rättigheter vill utskottet på nytt framhålla att värnandet av de mänskliga rättigheterna och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som ska genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. Det är därför positivt att ett ramverk har inrättats i EU för att stärka rättsstaten och att rådet för allmänna frågor ska hålla en årlig dialog om rättsstatsfrågor. Vidare ser utskottet positivt på EU:s rådsslutsatser om lika möjligheter för hbt-personer och på kommissionens m.fl. fortsatta arbete. Utskottet ser dock inte anledning att föreslå något tillkännagivande till regeringen om de nämnda frågorna. Inte heller ser utskottet skäl att föreslå något sådant tillkännagivande om att tydliggöra roll i arbetet med mänskliga rättigheter inom EU, om att ska driva att EU alltid ska vara en garant för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter och att medlemsländer inte ska tillåtas att bryta mot dessa grundläggande principer eller om att transpersoner i alla EU:s medlemsstater ska ha möjlighet att ändra juridiskt kön utifrån sin självidentifikation. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:812 yrkande 6 och 8, 2016/17:1077 yrkande 1, 2016/17:1079 yrkande 26, 2016/17:2791 yrkande 4, 2017/18:2681 yrkande 4, 2017/18:3194 yrkande 2, 2017/18:3240 yrkande 6 och 12 samt 2017/18:3684 yrkande 2. Avd. II: Förebyggande av våldsbejakande extremism Regeringens skrivelse 2014/15:144 I skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds-bejakande extremism (skr. 2014/15:144) redovisade regeringen 21 åtgärder som den har vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen definierade våldsbejakande extremism som ideologier som bejakar och legitimerar våld som medel för att förverkliga ideologiska åsikter och idéer. De 21 åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna kan delas in i fem grupper. Nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringen anförde i skrivelsen att nyckeln till ett framgångsrikt före-byggande arbete mot våldsbejakande extremism är kunskap, ansvars-fördelning och en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter, kommuner och landsting. Det gäller i synnerhet statliga och kommunala myndigheter och förvaltningar som fritidsverksamhet, skola, socialtjänst och , de särskilda ungdomshemmen och Kriminalvården. Samverkan är nödvändig för att bygga upp ett arbete som värnar demokratin. Det behövs för att kunna motverka att våldsbejakande politisk och religiös extremism uppkommer, etableras eller breder ut sig. Det behövs också för att kunna göra insatser för personer som är i riskzonen för att ansluta sig eller som redan har anslutit sig till extremistiska rörelser samt för avhoppare från sådana rörelser. Det handlar om att skapa en samsyn om lokala problem och deras orsaker och om att mer effektivt ta vara på tillgängliga erfarenheter och kunskaper i syfte att göra det förebyggande arbetet långsiktigt och kunskaps-baserat (åtgärd 1–4). Åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Åtgärder inom detta område har, anförde regeringen, en bred inriktning då de omfattar alla inom relevanta grupper, t.ex. alla elever, alla ungdomar, alla berörda yrkesgrupper, alla trossamfund. Åtgärderna syftar framför allt till att främja demokratisk medvetenhet och medvetenhet om alla människors lika värde och rättigheter, och därmed till att påverka individer med målsättningen att minska grogrunderna för antidemokratiskt beteende, våldsbejakande ideologier och radikalisering. Dessa åtgärder fångar även upp individer i riskzonen eller individer som redan har anslutit sig till en våldsbejakande extremistisk rörelse. Den nationella samordnarens uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser ska anpassas till lokala behov och kan exempelvis vara både grundläggande och fördjupande (åtgärd 5–9). Åtgärder mot identifierade risker Åtgärderna 10–15 riktar sig till riskgrupper eller områden där det finns identifierade risker och problem kopplade till våldsbejakande extremism. Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Enligt regeringen ska åtgärderna inom detta område utveckla insatser för individer som är eller har varit involverade i våldsbejakande extremistiska rörelser och syftar till att kunna bemöta ideologiskt övertygade individer och att minska risken för återfall i ideologiskt motiverad brottslighet hos enskilda individer (åtgärd 16–19). Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte Regeringen framhåller att den internationella samverkan och det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet har bidragit till att utveckla det nationella arbetet i för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Denna samverkan kommer att fortsätta (åtgärd 20 och 21). Tillkännagivanden till regeringen med anledning av skrivelsen behandlade skrivelsen och motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner som väckts under allmänna motions-tiden /16 i betänkande 2015/16:KU4. Utskottet välkomnade regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds-bejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Det är utomordentligt viktigt att samverkan mellan samtliga berörda aktörer säkerställs, liksom att arbetet på lokal nivå stärks. Enligt utskottets mening är de åtgärder m.m. som regeringen presenterade i skrivelsen goda verktyg i det arbetet, även om utskottet ansåg att ytterligare åtgärder bör vidtas (se vidare nedan). Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet föreslog vidare följande tillkännagivanden till regeringen. – att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella sam-ordnaren tas till vara samt att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism – att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia – att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar