bet · H501AU9 · 2018-04-20 00:00:00 — vill se en rättvis arbetsrätt som skyddar mot godtyckliga uppsägningar och som anpassas till dagens arbetsmarknad. "Punkt", skulle jag kunna säga där. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Det vi föreslår är att turordningsreglerna i högre grad ska baseras på kompetens, det vill säga en förstärkning av anställningstryggheten och ett tydliggörande av det som på många håll redan gäller men som förhandlas fram på den enskilda arbetsplatsen mellan fack och arbetsgivare. Vi tycker att detta ska gälla alla arbetstagare. vill skapa förutsättningar för en modern arbetsmarknad där människor kan yrkesväxla men också bygga sin kompetens för att få behålla sitt jobb, avancera och göra karriär. Med fler som vågar ställa om, byta jobb och karriär tror vi att vi får en bättre fungerande arbetsmarknad. Vi vill bland annat att högskolan ska ges ett särskilt omställningsuppdrag kombinerat med förbättrade möjligheter att studera senare i livet. Vi vill alltså inte avskaffa tryggheten på arbetsmarknaden eller något av de många andra saker som påstås i debatten. Jag önskar en värdig debatt i valrörelsen kring alla arbetsmarknadens frågor, för står inför stora utmaningar och problem. Vi är i en högkonjunktur som slarvats bort av regeringen, och vi har en alltmer djupgående tudelning på arbetsmarknaden. Jag vill börja med att säga att vi naturligtvis står bakom samtliga våra reservationer plus våra särskilda yrkanden, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 8 och 16. Som ni vet har vi sverigedemokrater en pragmatisk inställning till arbetsmarknadspolitiken. Vi låser oss inte vid den klassiska höger-vänster-skalan. Dagens arbetsmarknad är alldeles för komplex för den typen av inrutade gamla lösningar. I stället måste vi angripa de problem vi står inför utan röda eller blå skygglappar. Vi sverigedemokrater ser ett antal områden där vi inom politiken måste bryta in. De svenska företagens viktigaste tillgång är arbetskraften. Vi måste prioritera den framtida kompetensförsörjningen, och här finns ett antal vägar att gå. Långsiktigt måste vi se över kopplingen mellan utbildningsväsendet och arbetsmarknadens behov. Vi måste på olika sätt uppmuntra unga människor att ha ett tydligt arbetsmarknadsfokus när de väljer utbildning. Vi behöver införa riktiga lärlingsanställningar. Vi måste ge människor en chans att lära sig ett yrke som de pluggar upp sina gymnasiebetyg. Jag talar om en helt ny anställningsform som ska riktas till alla som har behov av den, oavsett var man är född eller ålder. Vi har bland annat 600 000 vuxna som saknar gymnasieutbildning, som är nästan nödvändig för att få ett arbete . Vi förespråkar en lärlingsanställning där man kombinerar en yrkesutbildning som lärling med studier för att få just gymnasiekompetens. som vi gör en närmare koppling mellan utbildning och arbetsmarknad måste vi uppmuntra till vidareutbildning i arbetslivet, särskilt i konjunkturnedgångar. är en kunskapsnation och ska så förbli. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Tiden för enkla lösningar och, för den delen, fler enkla jobb är över. Över hela den politiska skalan talar man om särlösningar och olika varianter av enkla jobb. Ser ni en framtid för om vi ska fokusera på att återinföra den typen av jobb som vi har lagt på att rationalisera bort och som inte efterfrågas på arbetsmarknaden? Gå in i vilken Icabutik som helst, och de har förmodligen några kassor, men de flesta av dem har också självskanning. Det är åt det hållet det går, mot självskanning, inte att någon plockar ihop dina varor åt dig. Att genom kraftiga skattesubventioner och lönesubventioner skapa incitament för arbeten som marknaden annars inte efterfrågar kan naturligtvis i vissa fall vara en lösning, till exempel när man vill byta svarta jobb mot vita. Men det kan också vara en farlig utveckling som hotar framtid som en högproduktiv kunskapsnation, för vi ska inte anpassa arbetsmarknaden till de bristande kunskaper som finns hos de arbetssökande. Vi måste se till att lyfta de arbetssökande för att matcha framtidens arbetsmarknadsbehov. Det är rätt lösning. Socialdemokraterna gick ut och talade om arbetskraftsinvandring. Socialdemokraterna är ju lite av experter på att skylta med vallöften som de sedan glömmer bort under efterföljande mandatperiod, speciellt om de innehar makten. Sedan återuppstår, som Fågel Fenix, samma vallöften , så också . Det börjar bli lite svårt att ta på allvar. Ja, Socialdemokraterna är över huvud taget svåra att ta på allvar numera. Det som var rasism och främlingsfientlighet i går är godkänt av samma företrädare . Med detta sagt kan Socialdemokraterna få igenom sina förslag när det gäller arbetskraftsinvandringen, men egentligen bara med hjälp av oss. Den möjligheten finns, men då måste ni mena allvar. Så sent som i går skanderade statsministern att invandrare ska lära sig svenska. Socialdemokraterna vill införa vad de kallar språkplikt. Det är inte heller något nytt politiskt förslag, tro mig. Det vore lätt för mig att också om detta prata i lite raljanta ordalag, men jag tror att jag avstår. Vi i vill vara tydliga med vilken politik vi vill se på området kompetensförsörjning. kommer alltid att ha behov av att ta in kvalificerad arbetskraft utifrån, men det måste ske under ordnade former. Vi talar om en struktur för kvalificerad arbetskraftsinvandring. Ett ständigt inflöde av lågutbildade ekonomiska migranter som behöver arbetsmarknadspolitiska åtgärder är ingen framtid för svensk arbetsmarknad. Socialdemokraternas företagsfientliga politik är i förlängningen också en arbetarfientlig politik, för det är det som blir effekten. Om företaget tvingas lägga ned eller flytta utomlands förlorar arbetstagarna sina arbeten. vill ge småföretagen möjlighet att behålla nyckelkompetens i tider då de ibland tvingas säga upp. Det skulle öka småföretagens möjligheter att överleva och finnas kvar som arbetsgivare, och det tycker vi sverigedemokrater är bra. Turordningsreglerna, som de ser ut , måste ändras. Vi vill öka undantagen från två till fem. Det är en högst rimlig förändring som bibehåller arbetstagarnas trygghet, för de får ett företag kvar på arbetsmarknaden som annars kanske skulle riskera att slås ut. Om ett företag kan behålla sin nyckelkompetens stärks det. I denna styrka ligger företagets möjligheter att fortsätta existera och växa. Det blir också styrka i form av konkurrenskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt anser att behöver fler företag. Utöver ett förbättrat företagsklimat i största allmänhet finns det några saker som staten och vi politiker kan bidra med. Vi vill, precis som delar av eller kanske till och med hela Alliansen, införa ett generösare regelverk för personer som vill vara tjänstlediga för att starta företag. Det finns många i vårt land som är anställda och som sitter inne med bra företagsidéer. Många av dem har en fast anställning och står kanske väldigt högt upp på turordningslistan. De vågar inte riskera sin anställning för att pröva sina vingar som företagare. Då säger vi att vi ska ge dem utökade möjligheter och föreslår att tiden för tjänstledighet för att starta företag utökas . Som komplement till detta har vi ett förslag i ett annat utskott, nämligen att yrkesverksamma som har anställning ska erbjudas ett motsvarande starta-eget-bidrag. Starta-eget-bidraget är ändå en relativt lyckad reform. Det gäller framför allt för långtidsarbetslösa och handhas av Arbetsförmedlingen med relativt goda resultat. Vi ser ett behov här, för vi tror att det finns många potentiella entreprenörer som är anställda men som kanske känner sig inlåsta i och med att de har en trygg, fast anställning och därför inte vågar pröva sina vingar. Ge dem rätt till tjänstledighet , och ge dem också möjlighet att få ett motsvarande starta-eget-bidrag under de nio månaderna! Håller inte affärsidén kan man gå tillbaka till sitt arbete. Ledighetslagstiftningen bör även förändras till förmån för föräldrar. Alla vi som har barn vet att barn utvecklas i olika takt. De kan behöva sina föräldrar i större utsträckning under vissa perioder. vill underlätta för de föräldrar som vill arbeta deltid under barnens första . Vi vill utöka den lagstadgade möjligheten till detta genom att sänka till från nuvarande 75. Vi vill också göra det möjligt att ta tjänstledigt i under de perioder då många förskolor olyckligtvis stängs, vilket skapar oerhörda problem för många föräldrar. Man ska slussa sina barn till helt nya enheter med helt nya anställda och andra barn. Det kan vara oerhört stressande för små barn. Vi har ett särskilt yttrande som gäller huvudentreprenörsansvar. Anledningen till att vi har ett särskilt yttrande om det och inte en reservation är att det har funnits en utredning och ett pågående propositionsarbete inom regeringen. Det har kommit en proposition om entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Jag vill bara nu deklarera att vi sverigedemokrater kommer att stödja den här propositionen. Regeringen får en möjlighet att få igenom förslaget med hjälp av oss. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Det är nästan så att detta är lite arbetsträning för mig. Jag har varit sjukskriven för en rygg som inte vill vara med. Jag skulle kunna prata länge om hur viktigt det är att komma rätt i vården, inte bara komma in i vården. Men det är inte ämnet för dagen. Svensk arbetsmarknad står just nu inför en unik utmaning. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt stort, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen går mellan dem som har utbildning och arbete och dem som inte har det, och den förstärks av att matchningen inte fungerar. Mitt i högkonjunkturen och arbetskraftsbristen, som är stor, finns det låsningar på arbetsmarknaden. Hundratusentals personer i arbetsför ålder stängs ute. För att bryta klyvningen av arbetsmarknaden krävs ansvarsfulla reformer med inriktning på jobb och företagande och att vi som land bejakar möjligheterna med den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital inom EU. Den gemensamma marknaden är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt, och vi vill, i motsats till regeringen, inte hämma den rörligheten. Efterfrågan på arbetskraft måste fortsätta stärkas genom att fler företag startas och växer. vill sänka kostnaderna för att anställa, förenkla reglerna för att starta och driva företag samt göra det billigare att investera i växande företag. För att komma till rätta med klyvningen och tudelningen och få fler människor i arbete krävs också ett helhetsgrepp kring reglerna på arbetsmarknaden. När stod inför en ekonomisk kris tillsattes för att ta fram förslag till lösningar. anser att en ny expertkommission nu bör tillsättas med syftet att göra ett omtag kring reglerna på arbetsmarknaden och föreslå förändringar av dem för att anpassa reglerna till dagens förhållanden. Kommissionen bör ha som övergripande inriktning att lägga fram förslag för en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad som skapar förutsättningar för svensk global konkurrenskraft och hindrar den tudelning som vi ser. är vissa anställda helt utan trygghet, medan andra är inlåsta i jobb som de inte trivs med eller mår bra av. Det är resultatet av en stelbent arbetsmarknad som gör det otryggast för dem som har svagast ställning på arbetsmarknaden. Situationen är orättvis och kräver lösningar för en större och mer rättvist fördelad trygghet. Det behövs en modernare arbetsrätt och ett anställningsskydd som är mer kopplat till kompetens än till hur länge man har varit på arbetsplatsen. I ett första steg vill att alla företag med upp till 50 anställda helt undantas från turordningsreglerna, vilket i praktiken innebär alla små och medelstora företag. Den största tryggheten på arbetsmarknaden består inte i anställningsskyddet, utan i att det finns möjlighet att påverka sin arbetssituation, att det finns nya jobb att söka för den som blir arbetslös och att det finns bra möjligheter till omställning, vidareutbildning och kompetensförstärkning. Regelverken måste anpassas till att det är små och växande företag som i allt högre grad står för jobbskapandet. Stora företag har en mycket viktig roll i svensk ekonomi. Men dagens arbetsmarknadsregler, som skapades i då storföretag dominerade på svensk arbetsmarknad, hindrar framväxten av morgondagens jobb. Näringslivet har förändrats, men konfliktreglerna ser fortfarande i stort sett ut som de gjorde när kollektivavtalslag skrevs, med stor tonvikt på att stärka den då relativt svaga position som facken och arbetstagarna hade gentemot arbetsgivarna. är snarare situationen den omvända. För att inte riskera internationella konkurrenskraft behöver arbetsgivare och fack vara mer jämlika parter. En proportionalitetsprincip för arbetsmarknadskonflikter bör därför införas. Möjligheten att sätta företag utan organiserad arbetskraft i blockad och möjligheten till sympatiåtgärder bör ses över och anpassas till dagens förhållanden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Tillsammans med de tidigare nämnda förändringarna måste möjligheten till omställning stärkas. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en stark omställningsförsäkring som ger trygghet vid arbetslöshet. Nivån för ersättning ska vara generös inledningsvis, men trappas ned snabbare och innehålla tydliga tidsgränser. Försäkringen ska stötta under en omställning, inte vara en långsiktig försörjning. Vidare måste möjligheterna till vidareutbildning och livslångt lärande bli bättre än . Ett långt och produktivt arbetsliv förutsätter också att det finns en arbetsmiljö som inte sliter ut människor vare sig fysiskt eller psykiskt. Svensk arbetsmarknad präglas av en tudelning mellan insider och outsider, mellan dem som har en fast och trygg anställning och dem som står utanför och vars enda möjlighet till arbete försvåras av att företagen inte vågar ta risken att anställa. Det strikta anställningsskyddet leder till högre arbetslöshet bland grupper med svårigheter att etablera sig, som det leder till den inlåsning som jag pratade om förut för dem som har jobb men skulle vilja byta. Det ökar dessutom inte deras upplevda trygghet. Dessa problem har funnits . Det är därför viktigt att förlängda provanställningar och flexibla anställningsformer finns och förlängs för att även outsider ska få chansen att visa vad de kan. Jag delar inte utskottets uppfattning att dagens regelverk i alla delar är väl avvägt och att det inte skulle finnas behov av förändringar. anser tvärtom att det behövs ett övergripande omtag om lagar och regler på den svenska arbetsmarknaden. Systemet behöver göras om så att trösklarna in till arbetsmarknaden sänks och flexibiliteten och tryggheten ökar. För att det ska vara möjligt behöver en rad olika regler ses över. Jag står självklart bakom alla våra yrkanden och särskilda yttranden men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation 22. Vill du veta mer om våra motioner kan du läsa dem på hemsida. behöver ett nytt ledarskap. Jag står bakom samtliga reservationer men yrkar för tids vinnande bifall endast till reservation nr 5. behandlar vi den här mandatperioden ett betänkande om arbetsrätten. Det här är frågor som på ett väldigt grundligt sätt handlar om vilken sorts samhälle vi ska ha. Jag tror att det är viktigt att påminna om det . Organiseringen av arbetslivet, de rättigheter som vi har eller saknar och de maktrelationer som vi går in i påverkar våra livsbetingelser, vår självuppfattning och identitet, vår plats i tillvaron, vårt välstånd och vår frihet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Arbetsrätten, som vi diskuterar , är det juridiska ramverket för de väldigt komplexa faktiska förhållanden som människor möter i arbetslivet. I den svenska modellen, som på många sätt har varit väldigt framgångsrik när det gäller att skapa en dynamisk och flexibel arbetsmarknad med hög sysselsättningsnivå, låg arbetslöshet och relativt stor individuell trygghet för arbetstagarna, är det ganska lite som bestäms av lagarna. Lön sätts ju inte alls genom lagar och förordningar. Men också de flesta andra förhållanden bestäms av avtal mellan organiserade parter på arbetsmarknaden. Detta är någonting som är mycket bra. Det ger både stor flexibilitet och legitimitet. De här kollektivavtalen baseras förstås på lagstiftningen. Och om lagstiftningen förskjuts i någon riktning blir det en ny utgångspunkt för avtalen på arbetsmarknaden. När man har ett flexibelt system som innebär att de flesta gamla och nya problem hanteras i avtal som är specifika för olika branscher behövs det inte heller många och ständiga justeringar av lagstiftningen. Men självklart måste lagstiftningen ändå följa med sin tid och förhålla sig till den nya utvecklingstendensen på arbetsmarknaden. Dessutom måste lagstiftaren, alltså , följa med och se hur tidigare ändringar har fallit ut. Det är bara att konstatera att det finns en del allvarliga utmaningar som vi behöver se över. med högerregeringens fallerade jobb och arbetsmarknadspolitik ser vi att fler och fler börjar arbeta och att arbetslösheten sjunker månad för månad. har den högsta andelen av befolkningen som arbetar jämfört med samtliga andra EU-länder. Det är bra. Men villkoren för jobb som finns på arbetsmarknaden behöver också ständigt uppmärksammas. Många människor möter en arbetsmarknad som är förknippad med stor osäkerhet. Man har en livssituation som innebär att man inte vet från dag till dag vilken inkomst man får, alltså huruvida man får jobba eller inte. Det är ett väldigt utsatt läge att befinna sig i. Det är stressande och förminskande, och så är det för alltför många människor. Ofrivilligt deltidsarbete är ett annat problem som begränsar mångas frihet. Det handlar om kvinnor. Vi ser exempel på hur grundläggande regler på arbetsmarknaden medvetet rundas när arbetsgivare använder sig av inhyrda arbetstagare. Det är några av de breda och viktiga samhällsfrågor som vi i har tagit upp i våra motioner här i för att modernisera det arbetsrättsliga regelverket. En av de viktigaste sakerna vi skulle behöva ta tag i är de osäkra anställningsformerna. Jag vill vara tydlig med att de tidsbegränsade anställningarna behövs. De fyller en nödvändig och viktig funktion på arbetsmarknaden. Det måste till exempel vara möjligt att ta in vikarier när anställda är föräldralediga eller sjuka. Det måste gå att anställa extrapersonal om man har tillfälliga arbetsanhopningar eller när det behövs specifik kompetens . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Problemet är att många arbetsgivare systematiskt använder tidsbegränsade anställningar för att täcka permanenta arbetskraftsbehov. Då uppkommer en kombination av otrygga anställningar och av kronisk underbemanning. Och det är ett samhällsproblem. Det är ett samhällsproblem som egentligen har vuxit fram ända sedan 90-talskrisen. Tillsammans med många andra förändringar av välfärdssystemen, skattesystemet och socialförsäkringarna har de sammanhållande krafterna i samhället försvagats, och arbetstagarnas positioner har tryckts tillbaka. Otrygga anställningar ger otrygga liv. När den typen av anställningar inte är motiverade av tydliga och konkreta behov, och särskilt om de fortgår länge, utsätter de arbetstagare för risken att behandlas mer godtyckligt av arbetsgivaren. De undergräver också möjligheterna och drivkrafterna till kompetensutveckling, och de kan bli en förevändning för arbetsgivaren att placera problematiska arbetsuppgifter hos någon som ändå kan bytas ut snarare än att ändra arbetets innehåll och organisering. Arbetsplatser med otrygga anställningsförhållanden riskerar också att i praktiken bli tystare arbetsplatser, där de som arbetar i större utsträckning drar sig för att säga ifrån om missförhållanden. Därför har vi återkommande krävt att regeringen ska ta tag i den här frågan. Vi har presenterat flera detaljerade förslag som finns på bord. Men det viktigaste är att anställningsformen allmän visstid ska tas bort. Allmän visstid strider mot själva grundtanken i LAS, nämligen att motverka godtycke. Arbetsrätten är flexibel, men den ska bygga på sakliga grunder. Allmän visstid ger arbetsgivaren carte . Arbetsgivaren behöver inte motivera varför man inte anställer tills vidare, vilket ska vara huvudregeln, och därför behöver man inte heller fundera på det valet. Redan här premierar det en svagare organisering av arbetsmarknaden från arbetstagarnas perspektiv. Vi vet också att införandet av allmän visstid i och med Reinfeldtregeringens tillträde har bidragit till att de allra mest otrygga typerna av tidsbegränsade anställningar har ökat. I en sådan situation har en socialdemokratiskt ledd regering valt att ducka. Tiden har gått, och mandatperioden är snart slut. Inga förslag har kommit på området. Inga förslag har förberetts. Och när valet närmar sig kan man läsa i fackföreningspressen att ansvarig minister säger att hon gärna ser att detta blir en valfråga. Det är roligt att höra. Men visst hade det varit bättre om de använde det i sammanhanget inte ointressanta faktumet att de sitter på regeringsmakten och alltså har möjligheten att lägga fram lagförslag? Jag har förstås noterat att vi har en alltmer öppet reaktionär högeropposition i . Jag förstår att en regering inte vill lägga fram rader av propositioner som riskerar att falla i . Jag förstår att man måste välja sina strider. Men om man väjer för lagförslag och debatt runt några av de mest centrala frågorna vi har att handskas med är det klart att man inte kommer någon vart över huvud taget. Ändå ger Socialdemokraterna sken av att man önskar agera i de arbetsrättsliga frågorna och specifikt gällande allmän visstid, trots att man inte har gjort sådana ansatser under de här tre och ett halvt åren. Då måste vi ärligen fråga oss: Är det på det sättet att Socialdemokraterna vill smeka alla medhårs och inta flera motstridiga ståndpunkter ? Är det på det sättet att man trots allt inte prioriterar den här frågan särskilt högt? Eller är det på det sättet att det är regeringspartnern som inte vill stärka LAS? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsrätt Oavsett vilket av dessa alternativ som är korrekt tror jag att svenska folket i allmänhet och fackligt aktiva i synnerhet har rätt att veta hur Socialdemokraterna resonerar. kommer frågan upp till omröstning igen här i . Det finns ett förslag från att ställa sig bakom. Men det har majoriteten i utskottet alltså inte gjort. Det är beklagligt. Men det går att rätta till vid voteringen om någon timme, om man skulle vilja det. har som sagt presenterat en lång rad yrkanden. Jag tänkte ta upp ytterligare en problematik som får stora konsekvenser. Det handlar om in- och uthyrning av arbetskraft, genom bemanningsföretag och liknande. har en av de kanske mest arbetsgivarvänliga regleringarna inom när det gäller möjligheten att hyra in arbetskraft. För den flexibiliteten betalar arbetstagarna med stress och otrygghet som arbetsgivarnas makt stärks. Inhyrning av arbetskraft försämrar möjligheterna att bedriva effektiv facklig verksamhet och att skydda arbetstagarnas anställnings- och arbetsvillkor. Vi vet att anställda i bemanningsföretag har svårare att få det inflytande i arbetslivet som de har rätt till. De har i regel mindre möjlighet att ta del av exempelvis kompetensutvecklande åtgärder. , som har inspekterat 650 arbetsställen där bemanningspersonal är anställd eller inhyrd, påpekar att det finns stora brister i bemanningsanställdas arbetsmiljö. Och fackföreningspressen har till exempel uppmärksammat skyddsombud som varnar för att bemanningsanställda inte säger till om problematiska förhållanden. Till detta kommer situationer när arbetsgivare säger upp eller hotar med att säga upp fast anställd personal för att ersätta den med inhyrd arbetskraft. Inför valet föreslog Socialdemokraterna och LO tillsammans tio nya ordningsregler med syftet att skapa ordning och reda på svensk arbetsmarknad. Det var ett lovvärt grepp. Det gällde bland annat bemanningsföretag.