bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — Regeringen bör ta fram förslag om detta och återkomma till . Kompetens och kvalitet inom , punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkandena 5, 7 och 8 samt 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 63–65 och 71, 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 14. är satt under hårt tryck. Det leder enligt vår uppfattning till en hård press på kvalitet, säkerhet och arbetsmiljö. Socialsekreterarnas vardag präglas av hög arbetsbelastning, en känsla av otillräcklighet och hög personalomsättning. Vi anser att det inte är rimligt att socialsekreterare hinner träffa sina klienter i genomsnitt . Resterande arbetstid går till administrativa uppgifter. Mot denna bakgrund föreslår vi att man ser över förutsättningarna och möjligheterna att minska den administrativa belastningen för att kunna skapa en rimligare arbetsmiljö. I syfte att avlasta socialsekreterarna bör arbetsbelastningen mätas och följas upp kontinuerligt. Därutöver anser vi att möjligheterna till bättre förutsättningar för en mer genomtänkt planlagd introduktion och mer handledning för socialsekreterare bör ses över, allt detta i syfte att pröva alla möjligheter att kunna förbättra arbetsvillkoren för landets socialsekreterare. Dessutom menar vi att det är såväl önskvärt som nödvändigt att öka möjligheterna att göra karriär inom socionomyrket. Vi kan exempelvis se möjligheter att pröva strategier för karriärtjänster för specialist- och seniorsocionomer. Regeringen bör utreda detta och återkomma till . Kompetens och kvalitet inom , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 12, 14 och 16, 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 63–65 och 71. I syfte att minska antalet sjukskrivningar och göra arbetet attraktivt anser jag att en socionomkommission bör tillsättas. Jag anser också att en handlingsplan bör tas fram för hur arbete ska renodlas så att socialarbetare kan arbeta med socialt arbete. Dessutom bör man initiera en nationell undersökning av hur människor i behov av hjälp från upplever hjälpen och bemötandet. Regeringen bör utreda detta och återkomma till . Begränsningar av rätten till bistånd, punkt 10 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3278 av (SD), 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 29, 2017/18:25 av och (båda SD), 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 37, 2017/18:3321 av Boriana (M) och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2017/18:628 av (-). Den som har nekats uppehållstillstånd anser vi inte har rätt till bistånd från kommunen. Det är enligt vår mening inte tillräckligt klarlagt i vilken mån och för hur kommunerna är skyldiga att ge bistånd till den som befinner sig i landet utan tillstånd. Vi anser därför att lagstiftningen på området bör förtydligas. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag och återkomma till . Införande av ett bidragstak, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3344 av (M) yrkande 4 och 2017/18:3045 av (M) yrkande 4 och 2017/18:148 av (L). De svenska bidragssystemen är komplexa. Vi konstaterar att när bidrag staplas på varandra kan den samlade bidragsinkomsten bli så hög att steget in på arbetsmarknaden försenas eller helt uteblir. Vi vill därför införa ett bidragstak i försörjningsstödet. Den närmare utformningen av bidragstaket måste utredas, men utgångspunkten ska vara att ett hushåll utan skattepliktig inkomst maximalt ska kunna få av lägstalön och bostadsbidrag i samlade bidrag, exklusive barnbidrag och underhållsstöd. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag och återkomma till . Prestationskrav för försörjningsstöd, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 17. Internationell forskning visar att kombinationen av aktivitetskrav och ekonomiska incitament har störst betydelse för att minska bidragstagandet och öka sysselsättningen. Därför ska det alltid löna sig att arbeta, men bör enligt vår mening kraven på dem som lever på bidrag öka. Vi anser att de aktivitetskrav som finns inom försörjningsstödet bör skärpas. Det bör t.ex. ställas krav i alla kommuner på att den sökande söker arbete även utanför det geografiska område där han eller hon bor, med försörjningsstöd. Vi anser att det också bör ställas krav på motprestation från den som har försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl: t.ex. i form av krav på att delta i enklare samhällsnyttiga insatser inom kommunens verksamhet eller det lokala civilsamhället. För att insatsen ska kunna anpassas till den enskildes och kommunens förutsättningar ska det vara upp till kommunen att besluta om vad den samhällsnyttiga insatsen ska bestå av. Aktivitetskraven bör också utökas, och det bör t.ex. ställas krav på att delta i språkinsatser. Kommunerna bör få möjlighet att kräva deltagande i sociala åtgärder. Avslutningsvis anser vi att hembesök vid försörjningsstöd ska bli en obligatorisk del av arbete. Regeringen bör ta fram sådana förslag och återkomma till . Prestationskrav för försörjningsstöd, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag ser positivt på att har möjlighet att kräva att en person ska delta i sfi för att kunna få försörjningsstöd. Den som lever på försörjningsstöd och därmed får pengar från samhället måste emellertid enligt min mening aktivera sig ytterligare för att närma sig arbetsmarknaden och delta i samhället. Jag vill därför att motprestation för försörjningsstöd ska bli obligatoriskt i kommunerna. Det kan handla om att delta i samhällsorientering, göra praktik eller att söka arbete utanför kommungränsen. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag och återkomma till . Riksnormen för försörjningsstöd m.m., punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 35 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkandena 19, 23 och 24 samt 2016/17:2329 av (SD), 2017/18:325 av (SD) och 2017/18:1559 av (SD). Jag konstaterar att tillgång till en dator och bredband inte ingår i den s.k. riksnormen. rekommenderar numera i sina allmänna råd (2013:1) om ekonomiskt bistånd att en dator med internetuppkoppling bör ingå i ett hems utrustning. har emellertid i en dom (HFD ) uttalat att man med nuvarande lagstiftning inte kan ersätta kostnader för internet med någon av posterna i riksnormen utan att det är att anse som livsföring i övrigt. Det innebär att sökanden själv måste ansöka om bistånd för det, men min bedömning är att många inte känner till detta. Enligt min uppfattning bör det därför utredas hur en lagändring kan inkludera kostnad för dator och bredband i riksnormen för försörjningsstöd. Jag konstaterar vidare att det inte finns någon nationell statistik över om huruvida antalet ansökningar eller avslag när det gäller försörjningsstöd har ökat, vilket är ett sätt att mäta om beviljandet av biståndet blivit mer restriktivt. I de kommuner som har statistik över antalet avslag (t.ex. och ) framgår att dessa har ökat. Man kan misstänka att det finns ett samband mellan minskade kostnader för ekonomiskt bistånd och ökat antal avslag i . Lagstiftningen har emellertid inte genomgått några större förändringar som berättigar ett ökat antal avslag. Att det saknas nationell statistik över antalet ansökningar och antalet avslag gör det enligt min mening svårt att följa utvecklingen. Det enda som framgår av statistik är hur kostnaderna för ekonomiskt bistånd utvecklats, vilket jag menar inte säger något om huruvida restriktiviteten ökat eller minskat. Det bör därför utredas hur den nationella statistiken kan förbättras så att det går att följa utvecklingen av antalet ansökningar och avslag i fråga om försörjningsstöd. Allt individuellt anpassat stöd från ska enligt regelverket biståndsprövas. Jag anser emellertid att det finns vissa oklarheter kring rättsläget . Jag delar SKL:s bedömning att det behöver finnas möjlighet att ge lättillgängligt stöd och individuella insatser utan biståndsbedömning. På så vis frigörs tid för de mest behövande barnen som far illa, barn som ska placeras i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Lagstiftningen bör förtydligas så att det blir möjligt att ge vissa individuellt anpassade insatser utan biståndsprövning. Att leva på den låga nivå som försörjningsstöd utgör kan vara krävande. Men att leva på stödet kan vara hälsofarligt. Därför anser jag att det behövs specifika insatser för dem som fått försörjningsstöd i över . Det bör därför utredas hur biståndet kan förändras så att det motsvarar en skälig levnadsnivå även vid långvarigt bistånd. Regeringen bör ta fram sådana förslag och återkomma till . , punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:337 av (L) yrkande 2, 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2015/16:1105 av (FP). Jag ser positivt på att arbetet med inkorporering av pågår och att regeringen avser att lämna en proposition till . Jag anser emellertid att (SOU 2016:19) förslag om ett kunskapslyft om bör genomföras. Ett sådant förslag bör därför tas fram. Jag anser vidare att barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem och att åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Rätten till detta finns inskriven i , vilket innebär att de stater som skrivit under också ska se till så att barnen de facto har en möjlighet att utnyttja sina rättigheter. Det kan handla om rätten att komma till tals i frågor som rör barnet som person, t.ex. umgänge, vårdnad och boende, eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. De länder som på olika sätt förbundit sig att följa har också ett ansvar för att det finns en instans dit barn kan vända sig när deras rättigheter har kränkts. Att få sin sak prövad av en oberoende och opartisk instans är en grundläggande rättighet som också gäller barn. saknas en sådan instans, och barns möjligheter till upprättelse är mycket begränsade. Jag anser därför att ett sådant förslag bör tas fram. Regeringen bör ta fram ett förslag om en nationell klagoinstans för barn och återkomma till . arbete med barn och unga, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1238 av (M) och 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del, 2017/18:1083 av och (båda S), 2017/18:1172 av (M), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 93 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 3. Lagstiftningen är integritetsskyddande, vilket vi anser är bra. Lagstiftningen blir dock ett problem när kommuner inte skickar en anmälan till en annan kommun när barn misstänks fara illa och familjen flyttar. Vi anser att en orosanmälan ska finnas på riksnivå så att alla nyinflyttade barn snabbt ska kunna få det stöd de behöver även om familjen har flyttat till en ny kommun. Regeringen bör ta fram ett förslag om detta och återkomma till . arbete med barn och unga, punkt 16 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:1238 av (M), 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del, 2017/18:1083 av och (båda S), 2017/18:1172 av (M), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 93. Barn inom den sociala barn- och ungdomsvården har fortfarande inte en god tillgång till hälso- och sjukvård. Jag anser därför att arbetet med barns och ungas hälsa inom såväl som hälso- och sjukvården behöver förbättras. Enligt min mening bör regeringen ta initiativ till att säkra denna utsatta grupps tillgång till hälso- och sjukvård. arbete med barn och unga, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2016/17:1238 av (M), 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del, 2017/18:1083 av och (båda S), 2017/18:1172 av (M), 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 93 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 3. Enligt föreskrifter och allmänna råd samt socialtjänstlagens förarbeten har ett särskilt ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0–. Man har bedömt att om en ung person behöver stöd från bör det inte upphöra tvärt på 18-årsdagen, utan fasas ut. När en ung asylsökande eller nyanländ anses vara försvinner dock ofta till stor del samhällets stöd. Jag anser att det bör vara det individuella behovet, inte hur länge man funnits i landet, som ska avgöra när stödet upphör. Regeringen bör därför överväga om särskilda ansvar för barn och unga i åldersgruppen 0– behöver förtydligas. arbete med barn och unga, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 70 i denna del och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 93 och 2016/17:1238 av (M), 2016/17:2964 av m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:1083 av och (båda S), 2017/18:1172 av (M), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:3763 av m.fl. (C) yrkande 3. Jag konstaterar att dagens system i den sociala barn- och ungdomsvården innebär att tjänstemän gör utredningar och förbereder förslag som socialnämnden sedan beslutar om. Det formella ansvaret för beslut som rör barn som far illa ligger således hos politiker. Den som känner till fallet minst har således det formella ansvaret för beslutet, och den som känner till fallet mest saknar det formella ansvaret för beslutet. Detta anser inte jag är en lämplig ordning. Jag anser att frågan bör prövas om att fullt ut formalisera den myndighetsutövning som socialsekreterare har gentemot enskilda. Regeringen bör enligt min mening utreda frågan om det formella beslutsfattandet i den sociala barn- och ungdomsvården. Utbildning och kunskapskrav, punkt 17 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 74 och 75 samt 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 35. Mellan ett fullgott och ett bristfälligt föräldraskap existerar en svårbedömd gråzon som ställer stora krav på samlade förmåga att avgöra om ett omhändertagande måste ske. Vi anser därför att regeringen ska ge i uppdrag att ta fram riktlinjer för kunskapskrav för att få arbeta med särskilt svårt utsatta barn och unga. Vidare anser vi att nationella specialistutbildningar för myndighetsutövning som gäller barn och unga ska införas. barn- och ungdomsvård ska vara trygg, präglas av kontinuitet och vara byggd på respekt för, omtanke om och helhetssyn på den enskilda individen. Utbildning och kunskapskrav, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 35 och 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 74 och 75. Med tanke på hur utsatta placerade barn är, både under placeringen och under resten av livet, anser jag att det bör finnas utbildningskrav för de som arbetar med placerade barn. Det är även svårt att rekrytera personal, och utbildningssatsningar kan behövas för den personal utan utbildning som redan finns. Sammantaget anser jag därför att behovet av utbildning för dem som arbetar med placerade barn inom den sociala barn- och ungdomsvården behöver utredas. Behörighetskrav, punkt 18 (SD, L) av (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 32. I då är under hård press och det är svårt att rekrytera socialsekreterare har förslag framförts om att lätta på behörighetskraven för socialsekreterare som fattar beslut i barnärenden. Vi menar att det är fel väg att gå. Ju större utmaningar, desto viktigare är det att de som ska fatta de tunga besluten har rätt kompetens. Därför anser vi att man inte ska lätta på behörighetskraven för socialsekreterare. Behörighetskrav, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 5. infördes krav på socionomexamen eller annan relevant högskoleutbildning för anställda i barn- och ungdomsvården med vissa myndighetsuppgifter. är det dock omöjligt för många kommuner att uppfylla lagens krav. Bristen på socionomer som kan handlägga ärenden drabbar alla inblandade, t.ex. de unga som blir föremål för orimligt långa utredningar, stora delar av yrkesgruppen som lider av en dålig arbetsmiljö eller kommunerna som har svårt att uppfylla vad som förväntas av dem. Jag anser att kravet på socionomexamen eller annan relevant högskoleutbildning bör ersättas med krav på lämplig kompetens och erfarenhet. Egen handläggare och barnombud, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 28 och 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 4. ska ha ett tydligt barnperspektiv i sina utredningar. Trots det anser jag att det även behövs någon som kan hjälpa och företräda barnet, framför allt med alla frågor som rör barnets rättigheter. bör erbjuda barn ett fristående ombud som ser till att barnen får sina rättigheter tillgodosedda och att de blir lyssnade på. Jag anser att det bör undersökas om fristående barnombud går att införa för att barn ska kunna göra sina röster hörda när de utreds eller får insatser av . Egen handläggare och barnombud, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 28. För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att ha tillgång till information, inte minst om vilka rättigheter man har. Barn vet sällan vad deras rättigheter innebär eller hur de ska få information om dem. Jag anser att barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem och att åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Jag anser därför att ett barn som förekommer i utredningar ska få en egen handläggare som bevakar barnets intressen, även om utredningens syfte i första hand är insatser för en vuxen. Tidiga insatser, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:47 av (L) yrkande 5 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 6. Forskning visar att vissa barn löper betydligt större risk än andra att utvecklas till grova våldsbrottslingar. Forskningen visar också att tidigt extra stöd till familjer med barn i riskzonen har stor betydelse för att minska ett kriminellt beteende. För att minska kriminaliteten på lång sikt är det därför viktigt att tidigt ge insatser till de barn och familjer som behöver stöd. Jag anser att en översyn bör göras så att tidiga sociala insatser ska kunna ges i betydligt större utsträckning än . Regeringen bör således verka för tidiga sociala insatser för att minska riskerna för att unga dras in i kriminalitet. Tidiga insatser, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:47 av (L) yrkande 5 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 12. behöver barn omhändertas för att garanteras en trygg och säker uppväxtmiljö. Det händer dock att barn omhändertas för fort och utan tillräckligt underlag. Det förekommer också att ingripanden sker för sent när ett barn far illa. Jag anser att det behöver finnas fler och tidigare insatser i . Steget är alltför stort mellan att avvakta och göra ingenting till att behöva göra en placering. Jag anser därför att det behöver finnas fler alternativ till att placera barn utanför hemmet och för att stödja familjer. Barn med problematiska hemförhållanden, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:664 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:418 av (L) yrkande 2 och 2017/18:2151 av (S). Jag konstaterar att det förebyggande arbetet är mycket viktigt, och då behöver man tidigt upptäcka barn som är i behov av stöd. När barn far illa på grund av brister i hemmet uppmärksammas det oftast väldigt sent. Jag anser därför att regeringen bör utreda om lagstiftning behövs för att barn och unga som har föräldrar med missbruk och psykisk ohälsa ska tillförsäkras breda stöd- och hjälpinsatser. Barn med problematiska hemförhållanden, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:418 av (L) yrkande 2 och 2017/18:664 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:2151 av (S). Vuxna med kognitiva svårigheter har ofta inte förmågan att ta hand om ett barn på egen hand. Många har svårt att acceptera att de är i behov av stöd, vilket kan drabba både dem själva och barnen.