bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Tillgänglighetsfrågan i vården låter sig heller inte lösas med en enskild enkel åtgärd – den måste angripas från flera olika håll utifrån det komplexa hälso- och sjukvårdssystem vi har i . Viktiga förklaringsfaktorer är verksamheternas organisering och bemanning samt kompetensförsörjning. Genom att stötta landstingen för en effektivt organiserad vård med rätt kompetens på rätt plats kan vi ge förutsättningar för att korta vårdköerna. I regeringens satsning professionsmiljarden finns därför bland annat medel till landstingen för att erbjuda möjlighet för sjuksköterskor att genomgå specialistutbildning. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar har regeringen också höjt de generella statsbidragen till landstingen med miljardbelopp och ytterligare höjningar har aviserats . Regeringen har även tillfört medel för utbyggnad av antalet utbildningsplatser på barnmorske-, sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna samt infört en möjlighet till kompetensutveckling för tidsbegränsat anställda. Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att se över specialistsjuksköterskeutbildningen i syfte att den framtida utbildningen ska möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov. I budgetpropositionen har regeringen också föreslagit en utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. Överenskommelsen Goda förutsättningar för vårdens medarbetare kompletterar professionsmiljarden på ett kraftfullt sätt och omfattar nästan som ska kunna användas till att stimulera till goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare och utveckla vårdens verksamheter. Exempelvis kan arbetsvillkor ses över, bemanningen öka och arbetssätt utvecklas som bidrar till att vårdpersonal ska arbeta kvar inom hälso- och sjukvården. Regeringen avsätter också 2015–2018 för att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna inom cancervården. En av de viktigaste åtgärderna är att införa standardiserade vårdförlopp. beslutade regeringen om en proposition om att vården ska ges nära befolkningen med en ökad tillgänglighet. Här föreslår vi bland annat en förstärkt vårdgaranti i primärvården där den vårdsökande ska få en medicinsk bedömning från legitimerad sjukvårdspersonal. En av regeringens nya satsningar, patientmiljarden avser bland annat att stimulera införandet av en förstärkt vårdgaranti i primärvården. Regeringen har även gett i uppdrag att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Jag bedömer att regeringen , med de historiskt stora satsningar på vården som görs, gör omfattande insatser för att förbättra tillgängligheten i vården. Vi har ett brett angreppssätt på tillgänglighetsproblemens bakomliggande orsaker. Det är insatser som på ett långsiktigt sätt stödjer landstingen att utföra sitt viktiga uppdrag och att ta sitt ansvar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet välkomnar utredningen utveckling för en god och nära vård som utifrån förslagen i Effektiv vård (SOU 2016:2) ska stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utskottet noterar att det i uppdraget ingår att göra en bred analys av bl.a. förslagen om en förändring av grundläggande styrande principer för vårdens organisering, om att ge sluten vård på annan plats än vårdinrättning och om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården med ett tydligare akutuppdrag (dir. 2017:24). Utredningen har presenterat ett första delbetänkande (SOU 2017:53), vilket utgör grunden för regeringens proposition 2017/18:83 Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti. Propositionen behandlas i utskottets betänkande 2017/18:SoU22 (kammarbehandling är planerad till ). Utskottet välkomnar även utredningen och reda i vården, vars syfte är att utreda olika möjligheter att säkerställa att vårdens pengar går till just vård och att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård också ges företräde till vården (dir. 2017:128). Det är positivt att utredaren bl.a. ska kartlägga och analysera användandet av stafettläkare samt följa upp och redovisa om skillnader i vårdutnyttjande varierar mellan patientgrupper med olika socioekonomiska förutsättningar. Det är även positivt att en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården kommer att träda i kraft . Detta är viktigt för att kvaliteten, patientsäkerheten och kunskapsutvecklingen ska kunna upprätthållas och för att ett effektivt användande av hälso- och sjukvårdens resurser ska kunna uppnås. Utskottet noterar att har tagit fram en tidsplan för att genomföra nivåstrukturering av all nationell högspecialiserad vård med start . Till exempel ska vårdområdet barns och ungdomars hälsa börja behandlas i sakkunniggrupper . Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:958 (V) yrkande 1, 2016/17:1216 (M) yrkande 2, 2017/18:136 (L), 2017/18:1400 (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1638 (SD) yrkandena 1, 9, 21, 25–27, 38, 54, 55, 57, 60, 67 och 76, 2017/18:2143 (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3421 (M) yrkandena 3 och 8 samt 2017/18:3568 (M) yrkandena 3 och 14. Yrkandena bör avslås. Några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:1102 (M), 2017/18:802 (S) yrkande 1, 2017/18:1261 (M), 2017/18:1584 (SD) yrkande 12, 2017/18:2230 (S), 2017/18:2940 (V) yrkandena 9 och 12 samt 2017/18:3685 (C) yrkande 55 är inte heller nödvändiga. Motionerna bör avslås. Det är positivt att en omstrukturering av hälso- och sjukvården påbörjats så att primärvården blir den tydliga basen och första linjen i hälso- och sjukvården. Utskottet välkomnar även att och tillsammans har fått i uppdrag att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det behövs några initiativ från med anledning av motionerna 2015/16:1994 (KD) yrkande 15, 2015/16:2568 (KD) yrkande 31, 2016/17:3305 (KD) yrkande 33 och 2017/18:2940 (V) yrkande 13. Motionerna bör avslås. behandlade utskottet propositionen Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård (prop. 2016/17:166, bet. 2016/17:SoU22, rskr. 2016/17:284). Regeringens förslag fick inte stöd i . Utskottet är inte berett att föreslå att tar några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:2940 (V) yrkande 5 och 2017/18:3685 (C) yrkande 69. Motionerna bör avslås. Utskottet noterar att Vårdanalys har fått i uppdrag av regeringen att bl.a. kartlägga förekomsten av extern sponsring av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, något som Smer har tagit upp i en skrivelse till regeringen. Vårdanalys uppdrag ska redovisas till regeringen . Motion 2017/18:2898 (L) yrkande 15 bör avslås i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om patienträttigheter och om att certifiera patienter. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD) och 14 (KD). I partimotion 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att skärpa cancerpatienters rättigheter enligt patientlagen och patientsäkerhetslagen. Det krävs enligt motionärerna skärpta krav på och uppföljning av att patientlagen verkligen införs överallt i vården. Därtill måste förbättringar ske vad gäller information om patienternas rättigheter. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 23. I partimotion 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att stärka patientlagen när det gäller mödravård, förlossningsvård och eftervård. Ett likalydande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 34. I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 78 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att införa patienträttigheter som begrepp inom vården. Enligt motionärerna finns det ett värde i att benämna det som patienten har rätt att förvänta sig av vården för patienträttigheter. Dels säger begreppsanvändningen något principiellt om synen på medborgarens och patientens förhållande till det offentliga, dels kan en ändrad begreppsanvändning bidra till en ytterligare perspektivförskjutning i vården där patientens inflytande och delaktighet ses som självklarheter. I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att certifiera patienter för en ökad delaktighet och patientcentrering. Motionärerna anför att regeringen bör låta utreda möjligheten för läkare att certifiera vissa patienter i syfte att ge dem befogenhet att själva styra delar av sin vård. Certifierad patient kan den bli som är engagerad, motiverad och väl insatt i sin sjukdomsbild och sin behandling och har en stabil kronisk sjukdomsbild med fungerande behandling. Patientlagen (2014:821) syftar till att inom hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet (1 §). Lagen innehåller bestämmelser om – tillgänglighet (2 kap.) – information (3 kap.) – samtycke (4 kap.) – delaktighet (5 kap.) – fast vårdkontakt och individuell planering (6 kap.) – val av behandlingsalternativ och hjälpmedel (7 kap.) – ny medicinsk bedömning (8 kap.) – val av utförare (9 kap.) – personuppgifter och intyg (10 kap.) – synpunkter, klagomål och patientsäkerhet (11 kap.). Av 3 kap. 1 § framgår att patienten ska få information om – de metoder som finns för undersökning, vård och behandling – de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning – han eller hon kan förvänta sig att få vård – det förväntade vård- och behandlingsförloppet – väsentliga risker för komplikationer och biverkningar – metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Patienten ska även få information om möjligheten att välja behandlingsalternativ, fast läkarkontakt samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt, vårdgarantin och möjligheten att hos få upplysningar om vård i ett annat EES-land eller i (3 kap. 2 §). I betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor föreslog utskottet att skulle rikta ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning (reservation av S, MP, V). följde utskottet (rskr. 2016/17:254). Utskottet anförde följande (s. 29): Patientlagen, som infördes , syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att lagen inte har fått det genomslag i vården som var avsett. Vårdanalys uppföljning visar att patientens ställning inte har stärkts sedan patientlagen infördes. Inte på något av lagens områden har man kunnat se en sammanvägd förbättring av patientens faktiska ställning; i stället har patientens faktiska ställning försvagats när det gäller tillgänglighet, information och delaktighet. Vidare är patientens rättsliga ställning fortfarande svag. Enligt Vårdanalys är avsaknaden av ett tydligt ansvar, tillsyn och kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen en bidragande faktor till att patientlagen inte påverkat beteenden i vården på ett märkbart sätt. Med delvis bifall till motionerna […] föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till . I skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder anför regeringen att den avser att återkomma i budgetpropositionen med en redovisning av det pågående genomförandearbetet i landstingen och vid behov förslag på ytterligare åtgärder. Tillkännagivandet är enligt regeringen inte slutbehandlat. Bakgrund och pågående arbete Lag utan genomslag (2017:2) Vårdanalys har utvärderat om patientlagen (2014:821) har inneburit stärkt ställning och inflytande för patienten. I slutrapporten utan genomslag (2017:2) anför myndigheten att patientens formellt rättsliga ställning är svag. Inom de flesta av de områden som lagen omfattar har ingen förändring skett när det gäller vad patienterna anser att de faktiskt får av vården, men det har skett en försämring inom områdena tillgänglighet, information och delaktighet. Inga systematiska skillnader i utvecklingen framgår mellan olika grupper när det gäller kön, ålder och utbildning. Inom områdena delaktighet respektive information om möjlighet till ny medicinsk bedömning upplever män en något större negativ utveckling än kvinnor, men upplever män totalt sett både större delaktighet och att de i högre utsträckning får information om möjligheten till ny medicinsk bedömning. Patientlagen har dock, enligt rapporten, stärkt patientens formellt rättsliga ställning när det gäller val av utförare av offentligt finansierad öppenvård. Vårdanalys bedömer att resultatet av studien kan förklaras av patientens fortsatt svaga rättsliga ställning, ett behov av att skapa bättre förutsättningar i vården för att tillämpa patientlagen samt otillräckliga lokala och nationella insatser vid lagens införande. har tilldelat för projektet – en ny resurs för hälsa (dnr 2017-01221). Projektet, som pågår 2017–2019, är ett samarbete mellan representanter för såväl patienter, vårdgivare och akademi som företag. Målet med projektet är att etablera ett diagnosoberoende kompetenscenter för aktiva patienter. En spetspatient är en patient eller en närstående, ofta med en kronisk eller långvarig sjukdom, som kan mycket om sin sjukdom. Enligt projektets ledning kan fler bli spetspatienter med hjälp av egenvårdsutbildning, vilket kompetenscentret kan bidra med. Kompetenscentret ska även ge förutsättningar för att öka kontakten mellan spetspatienter å ena sidan och andra patienter (och närstående), vård, forskning, företag och liknande å andra sidan. Patientlagen syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen när det gäller tillkännagivande om en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning. Utskottet anser inte att det är nödvändigt med några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:1638 (SD) yrkande 78, 2017/18:3421 (M) yrkandena 23 och 34 samt 2017/18:3568 (M) yrkandena 23 och 29. Motionerna bör avslås. I en motion föreslås ett tillkännagivande om att certifiera patienter för en ökad delaktighet och patientcentrering. Utskottet noterar i detta sammanhang att det pågår ett projekt inom om s.k. spetspatienter. Utskottet är inte berett att föreslå att tar något initiativ med anledning av motion 2017/18:3750 (KD) yrkande 22. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om patientsäkerhet. Jämför reservation 15 (SD) och 16 (V). I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att införa en nollvision för vårdskador. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att patientsäkerheten bör utredas i förhållande till minskningen av antalet vårdplatser. I motion 2017/18:2683 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att prioritera fortsatta insatser för att motverka vårdrelaterade infektioner. I motion 2017/18:2482 av (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att göra en översyn av ärenden där personal inte upptäckt sepsis (tidigare benämnt blodförgiftning) hos patienter som drabbats av vårdrelaterade sjukdomar. I motion 2017/18:1545 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att införa ökad patientsäkerhet. Patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, innehåller bestämmelser om att vårdgivare ska bedriva ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Det innefattar bl.a. att utreda händelser i verksamheten som medfört eller hade kunnat medföra en vårdskada, att ge patienter och närstående information och möjligheter att bidra till patientsäkerhetsarbetet samt att till rapportera legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som bedöms utgöra en fara för patientsäkerheten. Med vårdskada avses i PSL lidande, kroppslig eller psykisk skada eller sjukdom samt dödsfall som hade kunnat undvikas om adekvata åtgärder hade vidtagits vid patientens kontakt med hälso- och sjukvården (1 kap. 5 §). Med allvarlig vårdskada avses vårdskada som är bestående och inte ringa, eller har lett till att patienten fått ett väsentligt ökat vårdbehov eller avlidit. Med patientsäkerhet avses i denna lag skydd mot vårdskada (1 kap. 6 §). Enligt 5 kap. 4 § HSL ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. I föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete finns bestämmelser som ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i sådan verksamhet som omfattas av bl.a. 5 kap. 4 § HSL. Bestämmelserna ska även tillämpas i det systematiska patientsäkerhetsarbete m.m. som vårdgivare ska bedriva enligt 3 kap. patientsäkerhetslagen. Bakgrund och pågående arbete För att stödja vården i patientsäkerhetsarbetet gav regeringen i uppdrag att , i samverkan och samråd med flera andra myndigheter, organisationer och SKL, utveckla ett samlat stöd till hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet. Det webbaserade stödet blev tillgängligt på webbplats . vård – En indikatorbaserad uppföljning (öppna jämförelser 2016) belyser vården ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Rapporten riktar sig till huvudmännen som är ansvariga för styrning och ledning av hälso- och sjukvården men även till flera grupper inom professionen som arbetar med patientsäkerhet. I rapporten redovisas förekomsten av vårdskador, åtgärder som förebygger vårdskador, strukturella förhållanden som kan påverka förekomsten av vårdskador samt förhållanden som till en betydande del påverkar hur säker vården är. Av rapporten framgår bl.a. att andelen vårdskador har minskat i riket som landstingen har granskat slumpmässigt utvalda sjukhusvårdtillfällen. Rapporten inom patientsäkerhetsområdet 2017 är ett kunskapsunderlag för det fortsatta patientsäkerhetsarbetet på nationell och regional nivå. Den redovisar nuläget, speglar skillnader i utfall, beskriver genomförda och pågående utvecklingsarbeten och utvecklingsområden. har på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning, nulägesbeskrivning och analys av hur brister i kompetensförsörjning och bemanning kan påverka risken för vårdskador i hälso- och sjukvården. Uppdraget redovisades i rapporten och patientsäkerhet – Hur brister i bemanning och kompetens påverkar patientsäkerheten . Enligt rapporten visar både den vetenskapliga litteraturöversikten, de kvalitativa undersökningarna och till viss del även kvantitativa data ett samband mellan brister i bemanning och kompetens och risk för vårdskador i sjukhusvård. Hur starka sambanden är eller hur sambanden har utvecklats kan dock inte undersökningen svara på. Av regleringsbrev (S2017/07302/RS) framgår att myndigheten ska fortsätta att utveckla och tillgängliggöra ett samlat stöd till hälso- och sjukvården på patientsäkerhetsområdet med fokus på att minska vårdskadorna. Stödet ska särskilt fokusera på de allvarliga och de mest frekventa vårdskadorna. Uppdraget ska samordnas av och genomföras i samverkan med och i samråd med , Inspektionen för vård och omsorg, , SKL samt övriga relevanta aktörer. ska analysera utvecklingen på patientsäkerhetsområdet 2018. Om så behövs ska inhämta uppgifter från SKL, landstingen, kommunerna och övriga myndigheter för att kunna bedöma utvecklingen på patientsäkerhetsområdet. Uppdraget ska redovisas till () . SKL arbetar för att stödja landsting, regioner och kommuner i deras arbete med ett systematiskt patientsäkerhetsarbete. Konkret innebär det att man arbetar långsiktigt och systematiskt med olika angreppssätt och metoder och att det ska finnas en koppling mellan mål, strategier och valda angreppssätt och metoder (). SKL har bl.a. tagit fram nio åtgärdspaket för att förebygga vårdskador inom identifierade riskområden. Det gäller bl.a. fall och fallskador, sårinfektioner efter operation samt trycksår. SKL har vidare tagit fram tre åtgärdspaket för att minska förekomsten av vårdrelaterade infektioner. SKL:s rapport i vården () visar att vårdskadorna i hälso- och sjukvården har minskat på nationell nivå. förekom vårdskador vid av vårdtillfällena jämfört av vårdtillfällena . tillsatte regeringen en utredning som ska se över patientsäkerhetslagen. Översynen är en del i regeringens arbete med att stärka patientsäkerheten. Översynen görs inom departementet och ska vara klar . Uppdraget om översynen bygger på en skrivelse från ordföranden i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (). Utöver den s.k. professionsmiljarden avsatte regeringen i budgetpropositionen för att stödja landstingen i arbetet med att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Regeringen räknar med att fortsätta satsningen 2019–2020. Medlen kan användas till att se över arbetsvillkoren genom att se över arbetets organisering och förhållandet mellan arbetstider och arbetsbörda, erbjuda kompetensutveckling, öka bemanningen samt utveckla arbetssätt och verktyg som underlättar administration eller kommunikation med patienterna för att få vårdpersonal att arbeta kvar inom hälso- och sjukvården (se vidare på s. 56–57 i betänkandet). Det är viktigt att hälso- och sjukvården vidtar de åtgärder som behövs för att förebygga att patienter drabbas av vårdskador. Det är enligt utskottet positivt att , delvis i samarbete med andra myndigheter, och SKL på olika sätt arbetar med att utveckla patientsäkerheten för att stödja landstingen, regionerna och kommunerna i detta arbete. Utskottet anser även att regeringens satsning på att stödja landstingen i arbetet med att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare på ett positivt sätt kan bidra till stärkt patientsäkerhet, då personalen får mer tid för vård och omvårdnad. Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:1545 (-), 2017/18:1638 (SD) yrkande 22, 2017/18:2482 (M) yrkande 2, 2017/18:2683 (S) och 2017/18:2940 (V) yrkande 3. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämlik vård. Jämför reservation 17 (SD) och 18 (V). I kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att verka för en likvärdig och evidensbaserad sjukvård. För att åstadkomma en likvärdig och evidensbaserad sjukvård krävs en ökad nationell kunskapsstyrning som säkerställer att nationella riktlinjer följs. I kommittémotion 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning om sjukvården som analyserar både de regionala och de sociala skillnaderna och deras konsekvenser och återkomma med en långsiktig lösning. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att möjligheterna till nationell statistik bör utredas för en bättre uppföljning av jämlikheten bland både offentliga och privata vårdgivare i primärvården. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (3 kap. 1 § HSL).