bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om förskolan med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, tillsyn, deltagandet i förskola, barnomsorg på obekväm arbetstid samt annan pedagogisk verksamhet. I betänkandet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förskolans inriktning och kvalitet Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov Erbjudande av förskola m.m. Barnomsorg på obekväm arbetstid 1.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (M) 2.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (SD) 3.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (L) 4.Kvalitet i förskolan, punkt 1 (KD) 5.Jämställdhet, punkt 2 (SD) 6.Tillsyn, punkt 3 (M) 7.Tillsyn, punkt 3 (C) 8.Tillsyn, punkt 3 (KD) 9.Lärandet i förskolan, punkt 4 (M) 10.Lärandet i förskolan, punkt 4 (SD) 11.Lärandet i förskolan, punkt 4 (L) 12.Minoritetsspråk och modersmålsstöd, punkt 5 (SD) 13.Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov, punkt 6 (SD) 14.Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov, punkt 6 (V) 15.Deltagande i förskola, punkt 7 (C) 16.Deltagande i förskola, punkt 7 (L) 17.Deltagande i förskola, punkt 7 (KD) 18.Barnomsorgspengen, punkt 8 (SD) 19.Barnomsorgspengen, punkt 8 (C) 20.Barnomsorgspengen, punkt 8 (KD) 21.Pedagogisk omsorg, punkt 9 (SD) 22.Pedagogisk omsorg, punkt 9 (V) 23.Pedagogisk omsorg, punkt 9 (KD) 24.Öppna förskolor, punkt 10 (SD) 25.Öppna förskolor, punkt 10 (KD) 26.Barnomsorg på obekväm arbetstid, punkt 11 (SD) 27.Vissa organisatoriska frågor, punkt 12 (SD) Jämställdhet, punkt 2 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) Reservation 4 (KD) 2017/18:368 av och (båda L), 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 5 (SD) 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 41 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 45. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (L) 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1113 av (S). Reservation 12 (SD) Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:667 av (S), 2017/18:1226 av (M), 2017/18:1881 av m.fl. (S), 2017/18:2223 av m.fl. (S), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 27, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 40 och 43 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 15 (C) Reservation 16 (L) Reservation 17 (KD) 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 28, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 18 (SD) Reservation 19 (C) Reservation 20 (KD) 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 43 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 28–30. Reservation 21 (SD) Reservation 22 (V) Reservation 23 (KD) 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 44 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (KD) Barnomsorg på obekväm arbetstid 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2017/18:1902 av (S), 2017/18:2173 av (S) och 2017/18:3137 av (M). Reservation 26 (SD) 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 9 samt 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 29 och 34. Reservation 27 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 56 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden /18. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, erbjudande av förskola samt vissa organisatoriska frågor m.m. Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen (2010:800), och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem (traditionellt familjedaghem) eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Förskolans inriktning och kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet och inriktning i förskolan bl.a. vad gäller förskolans betydelse, förskolans läroplan och vissa jämställdhetsfrågor. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (L), 4 (KD) och 5 (SD). Av kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 2 framgår att motionärerna vill förbättra implementeringen av förskolans läroplan, bl.a. genom att stärka förskollärarnas kompetens. I yrkande 3 föreslås ett det ska tas fram stöd för att förbättra överlämningen mellan förskolan och förskoleklassen. I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4 framförs att matkvaliteten i den svenska förskolan bör förbättras, bl.a. genom införande av tillagningskök och användande av närodlade råvaror. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19. I partimotion 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4 betonas förskolans betydelse för att ge alla barn en bra start i livet. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg, stimulera barns utveckling, utjämna livschanser, ökar likvärdigheten och förbereda barnen för skolan. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås att målet för förskolan och annan barnomsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek och utveckling. I motion 2017/18:368 av och (båda L) anförs att det bör införas obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan. För att befria individen från gammaldags könsroller räcker det inte med en jämställdhetsmedveten barnuppfostran i hemmen, utan det krävs också en feministiskt medveten förskolepolitik, anför motionärerna. Enligt kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att all undervisning inom förskolan ska vara evidensbaserad och att politiska trender liksom genuspedagogik inte ska få förekomma inom förskolan. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 21. Gällande rätt och pågående arbete I enlighet med skollagen (2010:800) utgör förskolan en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan är frivillig och regleras särskilt i 8 kap. skollagen. Enligt 8 kap. 2 § skollagen syftar utbildningen i förskolan till att stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Dessa verksamheter regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (prop. 2009/10:165 s. 526–527). För varje skolform och för fritidshemmet finns en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen anger utbildningens värdegrund och uppdrag. Den anger också mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 § skollagen). Enligt den nu gällande läroplanen för förskolan, Lpfö 98, (reviderad 2016) ska förskolans kvalitet kontinuerligt och systematiskt dokumenteras, följas upp, utvärderas och utvecklas. Syftet med att utvärdera förskolans kvalitet är att få kunskap om hur den, dvs. verksamhetens organisation, innehåll och genomförande, kan utvecklas så att varje barn ges bästa möjliga förutsättningar för utveckling och lärande (förordningen [SKOLFS 1998:16] om läroplan för förskolan). Enligt 4 kap. 2–4 §§ skollagen ska varje huvudman inom skolväsendet systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen. Kvalitetsarbetet ska även genomföras på enhetsnivå under medverkan av förskollärare och övrig personal. Barn i förskolan och deras vårdnadshavare ska också ges möjlighet att delta i arbetet. Det är förskolechefen som ansvarar för att enhetens kvalitetsarbete genomförs enligt gällande regelverk. Enligt Allmänna råd för måluppfyllelse i förskolan är de faktorer som påverkar förskolans kvalitet bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltätheten, barngruppernas storlek och sammansättning och miljöns utformning (s. 12). utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för bl.a. förskollärare och förskolechefer att utföra sina uppdrag och att se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredaren skulle även analysera behov och konsekvenser av att förskolechefer benämns rektorer i skollagen och lämna förslag på hur den obligatoriska befattningsutbildningen kan anpassas till förskolechefernas uppdrag. I sitt delbetänkande (SOU 2017:51) föreslog den s.k. utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner bl.a. att förskolechefer ska omfattas av ett krav på obligatorisk befattningsutbildning. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande . Översyn av läroplanen för förskolan Regeringen gav i uppdrag att göra en översyn av läroplanen för förskolan för att tydliggöra och uppdatera förskolans uppdrag (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Syftet är att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och förskolans måluppfyllelse. Områden som ska ses över är bl.a. utvärdering för ökad måluppfyllelse, barns rätt till trygghet, integritet och omsorg, hållbar utveckling, hälsosam livsstil och hur barnens digitala kompetens kan stärkas i förskolan. Därutöver ska begreppen omsorg och undervisning förtydligas, och läroplanens skrivningar om jämställdhet ska tydliggöras. ska även överväga om främjandet av barns utveckling av en kulturell identitet och användning av minoritetsspråk ska förtydligas i förskolans läroplan. ska lämna sitt förslag på reviderad läroplan för förskolan till regeringen. Skolinspektionens granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse Skolinspektionen har regeringens uppdrag att (2015–2017) granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse (U2015/2142/GV). Granskningen av förskolan ska dels lyfta fram viktiga områden som förskolan behöver förbättra, dels identifiera framgångsfaktorer och beskriva dessa genom konkreta exempel på förutsättningar och arbetssätt i förskolan som skapar god kvalitet. Uppdraget har medfört att förskolans styrning och ledning har granskats utifrån olika tematiska områden på ett mer genomgripande vis än vad Skolinspektionens tillsynsuppdrag tidigare medfört. Ett antal delprojekt har genomförts, bl.a. om det dagliga innehållet i förskolans pedagogiska verksamhet utifrån läroplanens mål och riktlinjer, om förskolechefens ledning och förutsättningar från huvudmän och om styrning av förskolans resurser och tillsyn. Varje delprojekt har rapporterats i en egen kvalitetsgranskningsrapport. Resultatet av delprojekten sammanfattas också i en årlig rapport till (). Uppdraget ska slutredovisas . I den årliga delrapport som redovisades till beskrivs resultat och erfarenheter från de delprojekt som drevs . Resultaten visar på ett antal utvecklingsområden för förskolor och deras ledning, bl.a. när det gäller ansvaret för det pedagogiska arbetet (Skolinspektionen, Förskolans kvalitet och måluppfyllelse, delrapport , ). En delrapport med redovisning av de projekt som genomfördes ska publiceras . Övergången mellan förskola och förskoleklass I läroplanen för förskolan (Lpfö 98), avsnittet 2.5 Övergång och samverkan, berörs övergången mellan förskola och förskoleklass. Avsnittet reviderades 2016 (SKOLFS 2016:37). I och med ändringen har övergången mellan förskola, förskoleklass och fritidshem blivit tydligare. Det som har förtydligats är dels att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid övergången från förskola till förskoleklass, dels vem som är ansvarig för att föra över information om innehållet i utbildningen vid övergången. Av läroplanen framgår även att förskolan ska samverka med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande, och särskilt uppmärksamma barn som har behov av särskilt stöd i sin utveckling. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskoleklassen, skolan och fritidshemmet. Bra måltider i förskolan Enligt 8 kap. 2 § skollagen (2010:800) ska förskolan stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Enligt allmänna råd för måluppfyllelse i förskolan (2017) ska förskolan servera varierade och näringsriktiga måltider jämnt fördelade . Måltiderna är en del av omsorgen om barnen. I råd för bra måltider i förskolan (2016) lyfter myndigheten fram områden som är viktiga för att barn ska må bra av maten och känna matglädje: Att måltiden är god och trivsam är viktigt för att maten ska hamna i magen. En bra måltid är även näringsriktig och säker att äta. Med hållbar menas måltider som bidrar till en hållbar utveckling. Med integrerad menas att måltiden är en del av och tas till vara som en resurs i förskolan, exempelvis i det pedagogiska arbetet. I Lpfö 98 anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena. Enligt läroplanen ska förskolan motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Av läroplanen framgår vidare (avsnitt 1 Förskolans värdegrund och uppdrag, Saklighet och allsidighet) att alla som verkar i förskolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanen och klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Enligt den examensbeskrivning som tillämpas krävs bl.a. att studenten för att få en förskollärarexamen ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. I Skolinspektionens pågående granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse har förskolans arbete med jämställdhet granskats (Förskolans arbete med jämställdhet, dnr 2015:6591, ). Granskningen visade bl.a. att jämställdhetsuppdraget inte genomsyrar förskolornas verksamhet. Även om flera förskolor arbetar aktivt och engagerat med likabehandling görs det inte utifrån förskolans specifika jämställdhetsuppdrag. Utskottet vill inledningsvis framhålla förskolans viktiga roll för barns allsidiga utveckling och dess bidrag till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet, och förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn och ta hänsyn till barns olika behov. Alla barn ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. Som utskottet tidigare framfört (senast i bet. 2017/18:UbU1 s. 70) finns det många faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltätheten och barngruppernas storlek. Utskottet ser mycket positivt på de satsningar som regeringen har gjort för att anställa mer personal och minska barngrupperna i förskolan, vilket har resulterat i de minsta barngrupperna . För att ytterligare bidra till förskolans kvalitet vill utskottet även framhålla vikten av fortsatta insatser för det pedagogiska ledarskapet samt utbildning av förskolechefer. Ett antal yrkanden tar upp frågor om kvalitet i förskolan och annan pedagogisk verksamhet i olika avseenden. Utskottet vill i sammanhanget anföra följande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete för att på olika sätt stärka kvaliteten i förskolan, framför allt genom pågående översyn av läroplanen för förskolan som bl.a. syftar till att öka kvaliteten i undervisningen i förskolan och till att öka förskolans måluppfyllelse. Även Skolinspektionens pågående regeringsuppdrag (U2015/2142/GV) att –2017 granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse är ett led i detta arbete. Utskottet anser att båda dessa uppdrag är av stor vikt för att ytterligare förstärka den goda kvaliteten i förskolan. När det gäller frågan om att förbättra överlämningen mellan förskolan och förskoleklassen vill utskottet hänvisa till läroplanen för förskolan, avsnitt 2.5 Övergång och samverkan, där övergången mellan förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet bl.a. berörs. Avsnittet reviderades 2016 med förtydliganden om att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid barns övergång från förskolan till förskoleklassen och om vem som är ansvarig för att föra över denna information. Med hänvisning till dessa förtydliganden i läroplanen för förskolan ser utskottet inget behov av att ta fram ytterligare stödmaterial för överlämningen mellan förskola och förskoleklass. Vad gäller yrkanden om matkvaliteten i förskolan vill utskottet först framhålla att förskolan enligt allmänna råd för måluppfyllelse i förskolan ska servera varierade och näringsriktiga måltider. Utskottet vill även påminna om råd för bra mat i förskolan där myndigheten lyfter fram viktiga områden för att barn ska må bra av maten och känna matglädje. Eftersom råd för bra mat i förskolan är tydliga och väl avvägda avstyrker utskottet berörda yrkanden om matkvaliteten i förskolan. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2017/18:522 (L) yrkande 4, 2017/18:908 (SD) yrkande 4, 2017/18:982 (SD) yrkande 19, 2017/18:3359 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3836 (KD) yrkande 21. När det gäller yrkanden dels om att införa obligatoriska jämställdhetsplaner, dels om evidensbaserad undervisning och genusstyrande verksamhet i förskolan vill utskottet framföra följande. I Lpfö 98 anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena och att förskolan ska motverka traditionella könsmönster och könsroller. Utskottet anser att förskolan har en viktig roll vad gäller att främja jämställdhet mellan könen. Inte minst är det viktigt att förskollärare och annan personal har den insikt och den kunskap som krävs för att kunna bemöta barnen på ett jämställt sätt och ur ett jämställdhetsperspektiv. Det är enligt 2 kap. 34 § skollagen huvudmannen som ska se till att personalen vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskolans arbete med jämställdhet har visat att det finns vissa brister vad gäller i vilken utsträckning jämställdhetsuppdraget genomsyrar förskolans verksamhet. Utskottet vill här påminna om att pågående översyn av läroplanen för förskolan bl.a. ska omfatta en översyn och ett förtydligande av skrivningarna om jämställdhet. Utskottet ser mycket positivt på detta men är inte nu berett att ställa sig bakom ytterligare åtgärder. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet att avslår motionerna 2017/18:368 (L), 2017/18:908 (SD) yrkande 1 och 2017/18:982 (SD) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsynen över förskolan. Jämför reservationerna 6 (M), 7 (C) och 8 (KD). I kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslår motionärerna en förbättrad tillsyn över förskolan. Den nuvarande ansvarsfördelningen av tillsynen över förskolorna bör ses över i syfte att förändra dagens kommunala ansvar och för att garantera alla barn i förskolan en förskola som präglas av lärande med en god pedagogisk verksamhet, framför motionärerna. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 45 anförs att förskolor, oavsett huvudman, ska granskas av en oberoende part. Motionärerna anser att tillsynen över förskolor bör ses över så att lika förutsättningar råder. Enligt kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 41 bör Skolinspektionens tillsyn över förskolan förstärkas. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter. Bakgrund och gällande rätt Godkännande av en enskild som huvudman för en förskola handläggs enligt 2 kap. 5–7 §§ skollagen av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Enligt 26 kap. 4 § skollagen har en kommun tillsyn över den fristående förskola vars huvudman kommunen har godkänt. Enligt 26 kap. 3 § skollagen utövar Skolinspektionen tillsyn över de kommunala förskolorna. Tillsynen utövas i huvudsak på huvudmannanivå, vilket innebär att Skolinspektionen granskar huvudmannens ansvarstagande för förskolans verksamhet och vilka förutsättningar som huvudmannen ger förskolans verksamhet i en kommun. Av 26 kap. 3 § framgår även att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar över de fristående förskolorna, i enlighet med 26 kap. 4 § skollagen. utsåg regeringen en särskild utredare för att göra en översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet, den s.k. skolmyndighetsutredningen (U2017:04). Utredaren ska bl.a. analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur med tydligare ansvarsfördelning. Vidare ska utredaren bl.a. analysera och föreslå hur den statliga tillsynen över skolväsendet kan förbättras och organiseras så att nyttan för huvudmän, skolor och förskolor ökar. Uppdraget ska redovisas . Kommunernas tillsyn över de fristående förskolorna har även varit föremål för granskning inom ramen för Skolinspektionens pågående uppdrag om förskolans kvalitet och måluppfyllelse (rapport nr 2016:3). När det gäller yrkanden om förstärkt tillsyn över förskolan vill utskottet anföra följande. I enlighet med 26 kap. 4 § skollagen är det kommunen som har tillsyn över den fristående förskola som kommunen godkänt (dvs. förskolor med enskild huvudman). Vidare framgår av 26 kap. 3 § att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen.