bet · H601KU2 · 2018-11-07 00:00:00 — Ändrade mediegrundlagar (vilande grundlagsbeslut, m.m.) I betänkandet anmäls för slutligt beslut vilande förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (TF) och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Det vilande förslaget innebär bl.a. språkliga och redaktionella ändringar i TF och YGL i syfte att göra regleringen könsneutral och för att underlätta förståelsen och tillämpningen av dessa grundlagar. Ändringarna innebär vidare att det ska bli möjligt att i lag föreskriva om förbud mot offentliggörande av vissa särskilt integritetskänsliga personuppgifter om de är tillgängliga på ett sätt som innebär särskilda risker för intrång i enskildas personliga integritet. Ändringarna innebär också att om en utgivare efter att han eller hon har tagit emot en underrättelse av Justitiekanslern eller målsäganden om att viss information i databasen kan anses utgöra yttrandefrihetsbrott tar bort informationen ur databasen, kan han eller hon inte hållas ansvarig för informationen, om det kan antas att informationen började tillhandahållas innan underrättelsen. Det vilande grundlagsförslaget innebär vidare en språklig och innehållsmässig anpassning av brottsbeskrivningarna i TF:s brottskatalog (7 kap. 2 och 4 §§ TF) till vissa ändringar som föreslås i straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning (4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § ). Det vilande förslaget innebär även att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i bestämmelsen om hets mot folkgrupp (7 kap. 6 § TF), dvs. samma tillägg som föreslås i straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp (16 kap. 8 § ). Grundlagsändringarna föreslås träda i kraft . Vid den första behandlingen av grundlagsförslagen beslutade utskottet att skjuta upp behandlingen av vissa lagförslag som har ett sådant samband med grundlagsändringarna att de bör antas först i samband med att slutligt antar grundlagsändringarna. I betänkandet behandlar utskottet därför regeringens förslag i proposition 2017/18:49 till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen). Ändringarna är följdändringar till ändringarna i grundlagarna. I betänkandet behandlar utskottet även regeringens förslag i proposition 2016/17:222 till lag om ändring i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § avseende olaga hot och förolämpning. Därutöver behandlar utskottet regeringens förslag i proposition 2017/18:59 till lag om ändring i 16 kap. 8 § avseende hets mot folkgrupp. Även dessa lagändringar föreslås träda i kraft . I betänkandet behandlas även ett antal följdmotioner och motioner från allmänna motionstiden /18 som rör bestämmelse om hets mot folkgrupp. Utskottet föreslår att slutligt antar det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. Utskottet föreslår vidare att antar regeringens förslag till ändringar i tillämpningslagen och , och avstyrker motionsyrkandena. I betänkandet finns fem särskilda yttranden (SD, V, L). Vilande förslag beslutat om lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen (bet. 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:336). Proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar punkt 3. Proposition 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten punkt 2 i de delar det avser 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § . Proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner punkt 2 i de delar det avser 16 kap. 8 § . Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förslag till övrig lagstiftning Vilande förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 1.Vilande förslag, punkt 1 (SD) 2.Vilande förslag, punkt 1 (V) 3.Vilande förslag, punkt 1 (L) 4.Ändringar i om hets mot folkgrupp, punkt 4 (SD) 5.Ändringar i om hets mot folkgrupp, punkt 4 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:222 Proposition 2017/18:49 Proposition 2017/18:59 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Vilande lagförslag Bilaga 3 Regeringens lagförslag (prop. 2017/18:49) Bilaga 4 Regeringens lagförslag (prop. 2016/17:222) Bilaga 5 Regeringens lagförslag (prop. 2017/18:59) Bilaga 6 yttrande 2017/18:JuU2y Bilaga 7 yttrande 2017/18:JuU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar slutligt det vilande förslaget i bilaga 2 till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Därmed bifaller proposition 2017/18:49 punkt 3. Ändringar i om olaga hot och förolämpning antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § med den ändringen att i 4 kap. 5 § andra stycket 1 ordet "förstärks" byts mot "förstärkts". Därmed bifaller delvis proposition 2016/17:222 punkt 2.1. Ändringar i om hets mot folkgrupp antar regeringens förslag till lag om ändring i i de delar det avser 16 kap. 8 § . Därmed bifaller proposition 2017/18:59 punkt 2.2 och avslår motionerna 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3955 av m.fl. (V) yrkande 2.2 och 2017/18:3960 av och (båda SD) yrkande 1.2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M) och (S). Grundlagar stiftas genom två likalydande beslut (8 kap. 14 § regeringsformen). Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Genom det andra beslutet antas grundlagsförslaget som slutligt. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Det är uppgift att anmäla vilande beslut i ärenden som rör grundlag till kammaren för slutligt beslut (9 kap. 24 § riksdagsordningen). Under /17 och 2017/18 lade regeringen fram förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen (TF) i flera propositioner. I samtliga propositioner föreslogs ändringar i 7 kap. TF. Det första förslaget lades fram i proposition 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten. Utskottet behandlade detta förslag i betänkande 2017/18:KU13, och antog som vilande förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (rskr. 2017/18:36). Det andra förslaget lades fram i proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar och det tredje i proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Utskottet ställde sig bakom det sistnämnda förslaget i betänkande 2017/18:KU14. För att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen upphävde utskottet det förslag som hade lagts fram i betänkande 2017/18:KU13 och antagits av som vilande, nämligen förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, och lade fram ett förslag till ny lydelse i förhållande till förslagen i proposition 2017/18:49 av 7 kap. 2, 4 och 6 §§ TF i betänkande 2017/18:KU16. Därmed behandlades även lagförslaget i proposition 2017/18:59 i betänkande 2017/18:KU16. beslutade att som vilande anta det i proposition 2017/18:49 framlagda förslaget dels till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen utom i de delar det avser 1 kap. 13 § första stycket 4, dels till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen utom i de delar det avser 1 kap. 20 § första stycket 4 (bet. 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:336). Det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen omfattar även de förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen som lagts fram av regeringen i proposition 2016/17:222 och proposition 2017/18:59 (se 7 kap. 2, 4 och 6 §§ i det vilande förslaget till TF). Det vilande förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen finns förtecknad i bilaga 1. Förslaget i dess helhet med de av beslutade ändringarna införda i regeringens förslag finns i bilaga 2. Förslag till övrig lagstiftning I proposition 2017/18:49 föreslog regeringen även att skulle anta ändringar i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Enligt utskottets mening hade detta förslag ett sådant samband med de föreslagna ändringarna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen att det borde antas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. Utskottet föreslog därför att behandlingen av regeringens förslag i denna del skulle skjutas upp till /19. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2017/18:KU16, rskr. 2017/18:336). Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget till lag om ändring i lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden finns i sin helhet i bilaga 3. I proposition 2016/17:222 föreslog regeringen att skulle anta förslag till lag om ändring i . Utskottet bedömde att de föreslagna ändringarna i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § avseende olaga hot och förolämpning hade ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att de borde behandlas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. På förslag av utskottet beslutade att skjuta upp behandlingen av regeringens förslag i denna del till /19 (bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). Förslaget till lag om ändring i den del som avser 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § finns i sin helhet i bilaga 4. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I proposition 2017/18:59 föreslog regeringen bl.a. att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i tryckfrihetsförordningens och bestämmelser om hets mot folkgrupp, så att brottet hets mot folkgrupp även omfattar att hota eller uttrycka missaktning för transpersoner. Två motionsyrkanden i följdmotioner (SD och V) och tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 (M och L) gällde också denna fråga. Enligt utskottet hade förslaget till ändring i ett sådant samband med motsvarande föreslagna ändring i tryckfrihetsförordningen att det borde antas först i samband med att slutligt antar förslagen till grundlagsändringar. På utskottets förslag beslutade att skjuta upp behandlingen av propositionen i denna del, och motionsyrkandena, till /19 (bet. 2017/18:KU14, rskr. 2017/18:281). Det har efter detta visat sig att ett av dessa motionsyrkanden (motion 2016/17:3146 yrkande 2) prövats av justitieutskottet (bet. 2016/17:JuU16). Därför var beslutet att skjuta upp behandlingen i denna del felaktigt. Förslaget till lag om ändring i den del som avser 16 kap. 8 § finns i sin helhet i bilaga 5. Lagändringen föreslås träda i kraft . En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Vilande förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Utskottets förslag i korthet antar slutligt det vilande förslaget i bilaga 2 till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. Jämför särskilda yttranden (SD, V, L). Förslagets innebörd i korthet Det vilande förslaget innebär ändringar i tryckfrihetsförordningen (TF) och i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Ändringarna innebär bl.a. att språket moderniseras och görs könsneutralt och att strukturen i TF och YGL genomgående ses över i syfte att underlätta förståelsen och tillämpningen av dessa grundlagar. Förslaget innebär även att de bestämmelser i och YGL som uttryckligen vänder sig till svenska medborgare ändras till att ange var och en som målgrupp. Utgångspunkten är därmed att grundlagsskyddet gäller både svenska och utländska medborgare. Begränsningar av tryck- och yttrandefriheten får dock göras genom lag för andra än svenska medborgare och svenska juridiska personer. Det vilande förslaget till ändringar i TF och YGL innebär vidare att det blir möjligt att i lag meddela föreskrifter om förbud mot offentliggörande av personuppgifter som avslöjar etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknade förhållande, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening om hälsa, sexualliv eller sexuell läggning som består av genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person. Detta ska endast gälla om personuppgifterna ingår i en uppgiftssamling som har ordnats så att det är möjligt att söka efter eller sammanställa dessa, och det med hänsyn till verksamheten och de former under vilka uppgiftssamlingen hålls tillgänglig finns särskilda risker för otillbörliga intrång i enskildas personliga integritet. När det gäller utgivares ansvar för publiceringar på internet införs en möjlighet till ansvarsfrihet för material som är äldre än . Ändringarna innebär att om en utgivare efter att han eller hon har tagit emot en underrättelse från Justitiekanslern eller målsäganden om att viss information i en databas kan anses utgöra yttrandefrihetsbrott tar bort informationen ur databasen, kan han eller hon inte hållas ansvarig för informationen. Detta gäller endast om det kan antas att informationen började tillhandahållas innan underrättelsen. Vidare klargörs genom ändringarna att även om viss information i en databas, t.ex. användarkommentarer, har tillförts av någon annan än den som driver verksamheten gäller grundlagen för sådana delar av databasen där det framstår som klart att informationen härrör från denne. Ändringarna innebär också att det ska bli möjligt att lämna internationellt rättsligt bistånd i straff- och civilrättsliga ärenden. Sådant bistånd ska dock vägras om det står i strid med svenska allmänna rättsprinciper på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. Det vilande förslaget till ändringar innebär vidare att samma krav som kan ställas på den som sänder program i tv att göra programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning ska kunna ställas på den som tillhandahåller beställ-tv. Det ska också bli möjligt att i lag föreskriva om skyldighet för den som sänder program i tv eller tillhandahåller beställ-tv att främja framställningen av och tillgången till program av europeiskt ursprung. Det vilande grundlagsförslaget innebär vidare en språklig och innehållsmässig anpassning av brottsbeskrivningarna i TF:s brottskatalog (7 kap. 2 och 4 §§ TF) till vissa ändringar som föreslås i straffbestämmelserna om olaga hot och förolämpning (4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § ). Det vilande förslaget innebär även att grunden könsöverskridande identitet eller uttryck läggs till i bestämmelsen om hets mot folkgrupp (7 kap. 6 § TF), samma tillägg som föreslås i straffbestämmelsen om hets mot folkgrupp (16 kap. 8 § ). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets anmälan och yttrande Under /18 antog som vilande det förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen och lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen som redovisats i det föregående. Genom detta betänkande anmäler utskottet nu det vilande beslutet till kammaren för slutligt beslut. Med hänvisning till vad utskottet anförde vid ärendets första behandling föreslår utskottet att slutligt antar förslaget. Utskottet noterar att ett kommatecken och konjunktionen eller (”, eller”) i slutet av 1 kap. 13 § första stycket 3 TF och i slutet av 1 kap. 20 § första stycket 3 YGL borde ha flyttats till i slutet av punkt 2 i respektive paragraf. Att det inte gjordes påverkar inte innebörden eller tillämpningen av dessa bestämmelser, men bör rättas till nästa gång tillfälle ges. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i tillämpningslagen. antar också förslaget till ändringar i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § med en mindre språklig ändring i 4 kap. 5 § samt förslaget till ändringar i 16 kap. 8 § . Jämför särskilda yttranden (SD, V). I regeringens proposition 2017/18:49 föreslår regeringen ändringar i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen). Som tidigare nämnts innebär det vilande grundlagsförslaget att begränsningar av tryckfriheten får göras genom lag för andra än svenska medborgare och svenska juridiska personer. En sådan begränsning av tryckfriheten införs genom 2 kap. 1 § tillämpningslagen där det anges vilka utländska fysiska och juridiska personer som inte får vara ägare till periodiska skrifter som trycks i . Som ett led i den språkliga och strukturella översynen av TF och YGL föreslår regeringen att vissa detaljbestämmelser om utgivning av periodiska skrifter i nuvarande 5 kap. TF flyttas till tillämpningslagen. Regeringen föreslår att en bestämmelse om ansökan om förnyelse av ett utgivningsbevis i nuvarande 5 kap. 5 § femte stycket TF flyttas till 2 kap. 7 § tillämpningslagen. Regeringen föreslår vidare att en bestämmelse i nuvarande 5 kap. 8 § TF som reglerar när en ändringsanmälan om utgivningsort eller utgivningsplan ska göras flyttas till 2 kap. 5 § i tillämpningslagen. Vidare föreslår regeringen att en bestämmelse i nuvarande 5 kap. 6 § andra stycket TF om beslut om återkallelse av utgivningsbevis flyttas till 2 kap. 9 § tillämpningslagen. Dessutom föreslås att en bestämmelse om straffansvar för utebliven anmälan om ny utgivningsort eller utgivningsplan flyttas från 5 kap. 14 § första stycket TF till 2 kap. 11 § första stycket tillämpningslagen. Regeringen föreslår också att det i 2 kap. 11 § andra stycket införs en bestämmelse om att Justitiekanslern () ska vara åklagare i sådana mål. Regeringen föreslår vidare att det i 6 kap. 3 § tillämpningslagen införs en bestämmelse om att en underrättelse från JK eller målsäganden enligt 6 kap. 6 § YGL ska innehålla en utförlig redogörelse för de omständigheter som åberopas till grund för påståendet om att viss information i databasen kan utgöra yttrandefrihetsbrott och tydliga uppgifter om vilken information i databasen som den avser. Genom ändringar i TF och YGL införs bestämmelser som gör det möjligt att lämna internationellt rättsligt bistånd i straff- och civilrättsliga ärenden, dock inte i strid med svenska allmänna rättsprinciper på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. Det kan vara svårt att avgöra vad som är allmänna svenska rättsprinciper på området. I tillämpningslagen införs därför en bestämmelse om att JK ska ges tillfälle att yttra sig innan sådant internationellt rättsligt bistånd beviljas i frågor som rör ansvar för brott (11 kap. 5§). Därutöver föreslår regeringen vissa ändringar av språklig eller redaktionell karaktär. Ändringar i om olaga hot och förolämpning I proposition 2016/17:222 föreslår regeringen vissa ändringar av straffbestämmelserna i 4 kap. 5 § och 5 kap. 3 § . Motsvarande ändringar föreslogs i brottskatalogen i TF och har antagits som vilande av (se ovan). Enligt den nuvarande ordalydelsen i 4 kap. 5 § om olaga hot består den straffbara gärningen i att lyfta vapen mot någon annan eller annars hota med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom. I propositionen föreslås att straffbestämmelsen moderniseras och utvidgas till att även gälla hot mot den personliga integriteten. Straffansvar för olaga hot ska enligt förslaget gälla för den som hotar någon annan med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig rädsla för egen eller annans säkerhet till person, egendom, frihet eller frid. Regeringen anger som skäl för förslaget att utvidga tillämpningsområdet för olaga hot till att avse även vissa hot om brott mot den personliga integriteten bl.a. att acceptansen i samhället för integritetskränkningar har blivit lägre och att en utvidgning i enlighet med förslaget också skulle innebära att bestämmelsen skulle träffa förtäckta hot om allvarliga brottsliga angrepp i fler fall än . Därigenom skulle enligt regeringen ett mer ändamålsenligt straffrättsligt skydd kunna åstadkommas. Regeringen anför att en utvidgning av det straffbara området måste utformas så att det träffar de straffvärda fallen och avgränsas på ett tydligt sätt. Särskilt när det gäller brott som innebär en inskränkning av yttrandefriheten måste dessutom enligt regeringen en utvidgning av det straffbara området innebära en rimlig avvägning mellan skyddet för den personliga integriteten och yttrandefriheten. Hot om att utsätta andra för brottsliga gärningar är dock enligt regeringens bedömning knappast sådana slag av yttranden som yttrandefriheten i första hand är tänkt att skydda. Vidare anför regeringen att yttrandefriheten också får inskränkas om det är tillräckligt motiverat. I likhet med utredningen anser regeringen att kriminalisering framstår som en nödvändig åtgärd för att effektivt kunna motverka allvarliga hot mot den personliga integriteten. Det finns därmed enligt regeringens uppfattning tillräckliga skäl att utvidga straffbestämmelsen om olaga hot till att omfatta även hot mot någons frihet och frid. En förutsättning för straffansvar för olaga hot enligt bestämmelsens nuvarande lydelse är, som redan har framgått, att hotet är ägnat att framkalla allvarlig fruktan. Enligt regeringen kan emellertid även hot som inte framkallar allvarlig fruktan i en mer allmänspråklig betydelse vara så allvarliga och innebära sådana angrepp på den personliga integriteten att de bör vara straffbara. En ändring av bestämmelsen genom att ändra ordalydelsen från allvarlig fruktan till allvarlig rädsla skulle enligt regeringens bedömning innebära dels att fler fall skulle rymmas inom det straffbara området, dels att straffansvaret skulle ligga i linje med den tillämpning som bestämmelsen har fått i domstolspraxis. Enligt den nuvarande ordalydelsen i 5 kap. 3 § om förolämpning består den straffbara gärningen i att smäda annan genom kränkande tillmäle eller beskyllning eller genom annat skymfligt beteende mot honom. I propositionen föreslås att straffbestämmelsen förtydligas och moderniseras. Straffansvar för förolämpning ska enligt förslaget gälla den som riktar beskyllning, nedsättande uttalande eller förödmjukande beteende mot någon annan om gärningen är ägnad att kränka den andres självkänsla eller värdighet. Förslaget innebär således ändringar såväl språkligt som i sak. De föreslagna ändringarna innebär att beskrivningen av de tillvägagångssätt som kan innebära en förolämpning moderniseras. Vidare ändras brottskonstruktionen så att gärningar som är ägnade att kränka självkänslan eller värdigheten omfattas av straffansvar. När det först gäller förslaget att förolämpningsbrottet bör skydda enskildas självkänsla och värdighet konstaterar regeringen att en sådan utformning skulle dels återspegla det skyddsintresse som förolämpningsbrottet har så som förolämpningsbrottet har utvecklats i praxis och doktrin, dels på ett ändamålsenligt sätt avgränsa straffansvaret till de mest straffvärda fallen. När det sedan gäller förslaget om språkliga ändringar i bestämmelsen anför regeringen att det straffrättsliga skyddet bör vara tydligt och modernt. Det är därför enligt regeringen angeläget att bestämmelsen moderniseras med begrepp som underlättar förståelsen för vilka gärningar som är straffbara. Slutligen anför regeringen om förslaget om ändring av brottskonstruktionen att det visserligen bör krävas goda skäl för att ändra den grundläggande konstruktionen hos en väl etablerad straffbestämmelse, men att det i detta fall framstår som önskvärt att förtydliga vad som gäller för straffansvar. Regeringen framhåller att den omständigheten att en straffbestämmelse kan behöva förtydligas inte i sig innebär att dess tillämpningsområde behöver förändras. I likhet med utredningen föreslår regeringen därför att straffbestämmelsen utformas så att gärningar som typiskt sett är ägnade att kränka någons självkänsla eller värdighet bör omfattas av straffansvar.