bet · H601UbU3 · 2018-11-16 00:00:00 — Regeringen har därefter gett Rymdstyrelsen i uppdrag att tillsammans med SSC inleda första fasen av utbyggnaden av rymdbasen (se ovan). Myndigheten har fått ett tillskott till årets budget för uppdraget. Utbyggnaden möjliggör exempelvis testning av återanvändbara raketsteg för att kunna skicka upp små satelliter i omloppsbana runt jorden (). Utskottet vill inledningsvis framhålla att är en unik civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger. Där finns omfattande infrastruktur, landningsområde och en fungerande testbädd, dvs. en plats för test av prototyper, ballonger och sondraketer i verklig miljö. Som framgår av strategin för svensk rymdverksamhet är ett långsiktigt strategiskt mål att infrastruktur på ska dimensioneras för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. När det gäller yrkandet om att det av strategin för svensk rymdverksamhet ska framgå att verksamheten vid rymdbasen ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen vill utskottet hänvisa till att ett strategiskt mål i strategin är att svensk rymdforskning och rymdindustri bidrar till det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Utskottet ser inte behov av att i strategin särskilt omnämna eller någon annan aktör inom svensk rymdverksamhet i förhållande till Agenda 2030 och de globala målen. Därmed avstyrks motion 2017/18:4193 (V) yrkande 2. När det gäller yrkandet om att utreda om främmande nationer använder rymddata från för fredens bästa betonas i ett av de långsiktiga strategiska målen vad gäller användandet av rymddata vikten av att säkerhet värnas och att sekretess, säkerhetsskydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2017/18:4193 (V) yrkande 3. När det sedan gäller yrkandet som framhåller vikten av att nordiskt samarbete prioriteras vid en utbyggnad av utgår utskottet från att precis som framförs i ovannämnda rapport från Rymdstyrelsen om en utbyggnad av samråder med berörda grannländer om den planerade utbyggnaden i den mån det uppstår behov av samråd. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2017/18:4194 (KD) yrkande 2. När det avslutningsvis gäller yrkandet om att beredningen av möjligheterna att bygga ut för att skaffa kapacitet att skjuta upp mindre satelliter ska prioriteras i strategin för en svensk rymdverksamhet anser utskottet att en sådan prioritering som efterfrågas av motionärerna återfinns i det långsiktiga strategiska målet för (som återges ovan) i strategin. Därmed avstyrks motion 2017/18:4194 (KD) i yrkande 3. Svensk rymdreglering och internationella överenskommelser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av den svenska rymdlagen och att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga internationella överenskommelser. Jämför reservation 8 (V). I kommittémotion 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att strategin för svensk rymdverksamhet ska förtydligas på så sätt att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser slutna i FN som rör rymden. I kommittémotion 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 4 efterfrågas en översyn av den nuvarande rymdlagen för att underlätta för kommersiell rymdverksamhet i . Av skrivelsen framgår bl.a. följande (s. 5 och 12–15). Den svenska rymdregleringen utgörs av två författningar, lagen (1982:963) om rymdverksamhet och förordningen (1982:1069) om rymdverksamhet. Regleringen omfattar bestämmelser om svensk jurisdiktion över rymdverksamhet, tillstånd för icke-statlig rymdverksamhet, skadeståndsansvar, tillsyn över rymdverksamhet samt registrering av föremål för vilka är att anse som utsändande stat. I skrivelsen anger regeringen att en översyn bör göras av rymdlagen för att säkerställa att den tar hänsyn till dagens behov och framtida möjligheter. Vid översynen bör hänsyn tas till internationell normutveckling. Rymdlagen bör göra det möjligt för industrin att i större utsträckning och i snabbare takt attrahera privat kapital till svensk rymdverksamhet. Om europeiska länders översyn och uppdateringar av deras respektive nationella rymdlagar skapar konkurrensnackdelar för behöver hänsyn tas till det. I samband med översynen bör ställning tas till om bestämmelser om kommersiell bemannad rymdfart ska inkluderas i översynen. Under rubriken samverkan för ett fredligt och hållbart nyttjande av rymden anges flera strategiska mål som berör frågor om internationell verksamhet, t.ex. målet att bidra till utvecklingen av internationella regelverk för rymdverksamheten. En insats som är kopplad till detta är att ska arbeta aktivt i internationella organ, framför allt inom FN, och EU, och fortsätta att prioritera medverkan i internationella samarbeten som pågår för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Ett strategiskt mål är att statlig rymdverksamhet bidrar till att öka säkerhet genom att bidra till att utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen uppfylls och att den nationella militära förmågan stärks. En insats som bör göras är att statlig rymdverksamhet ska hanteras på ett strukturerat och samordnat sätt så att medvetenheten om rymdverksamhetens inverkan på säkerhet och övriga utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen ökar. Dessutom anges bl.a. att Rymdstyrelsen ska ha ett samordnande ansvar för att initiera en nationell operationell rymdlägesbild i samverkan mellan berörda myndigheter. Det finns fem rymdkonventioner som reglerar samarbetet i rymden. har i likhet med ett flertal av FN:s medlemsstater ratificerat de fyra första avtalen, rymdfördraget, räddningsfördraget, ansvarskonventionen och registreringskonventionen, men står utanför det femte, månfördraget. I rymdfördraget förbinder man sig att inte placera ut eller testa massförstörelsevapen i rymden. Konventionella vapen tas inte upp. Dessutom finns det fem principer på rymdområdet som formulerats i resolutioner som antagits av . Sammantaget gäller att det varken för utplacering av vapen eller när det gäller rymdskrot finns juridiska ramverk som begränsar eller förhindrar de växande problemen. Alla stater får skicka upp satelliter, men man ska koordinera de radiofrekvenser som ska användas med Internationella teleunionen (ITU) och registrera sin satellit hos FN:s rymdkontor, Unoosa. EU tog 2008 fram en internationell uppförandekod, International Code of Conduct for Outer Space Activities (ICoC), som sedan har vidareutvecklats. Även FN arbetar med riktlinjer för förtroendeskapande åtgärder för rymden (SOU 2015:75). När det gäller yrkandet att strategin för svensk rymdverksamhet ska förtydligas på så sätt att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser slutna i FN som rör rymden vill utskottet anföra följande. Som framgått ovan finns i skrivelsen det långsiktigt strategiska målet att bidra till utvecklingen av internationella regelverk för rymdverksamhet. En insats som är kopplad till detta mål är att ska arbeta aktivt i internationella organ, t.ex. FN, och fortsätta att prioritera medverkan i internationella samarbeten som pågår för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Utskottet anser att respekten för och regelefterlevnaden av internationella överenskommelser som exempelvis rymdfördraget är viktigt och får anses vara en naturlig utgångspunkt för det internationella arbetet kopplat till rymdverksamhet t.ex. när det gäller det ovannämnda målet och insatsen. Utskottet menar därför att respekten för och regelefterlevnaden av internationella överenskommelser inte uttryckligen behöver formuleras som ett långsiktigt strategiskt mål i strategin. Därmed avstyrks motion 2017/18:4193 (V) yrkande 1. När det sedan gäller yrkandet om en översyn av den nuvarande rymdlagen för att underlätta för kommersiell rymdverksamhet i kan utskottet konstatera att regeringen i skrivelsen aviserar att en översyn bör göras av rymdlagen för att säkerställa att den tar hänsyn till dagens behov och framtida möjligheter. I samband med översynen anför regeringen att det bör tas ställning till om bestämmelser om kommersiell bemannad rymdfart ska inkluderas i översynen. Utskottet anser mot bakgrund av vad som framkommit om den aviserade översynen av rymdlagen att yrkandet i allt väsentligt får anses tillgodosett och avstyrker därmed motion 2017/18:4194 (KD) yrkande 4. Övrigt innehåll i strategin för svensk rymdverksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika förslag på tillägg till strategin för svensk rymdverksamhet. Jämför reservation 9 (L). I kommittémotion 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att följande läggs till utöver det som föreslås i strategin för svensk rymdverksamhet: möjliggör privat bemannad rymdfart från , ta fram en svensk lag om asteroidbrytning, stöd arbetet inom för att etablera en europeisk månbas, se till att en större del av de medel som avsätts till går till bemannad rymdfart och ge Rymdstyrelsen i uppdrag att arbeta för fler svenska astronauter. Dessutom bör Rymdstyrelsen få i uppdrag att arbeta mer med tjänster, exempelvis i stället för att beställa en raket eller farkost som kan transportera astronauter till den internationella , beställs hela transporttjänsten av ett företag, vilket har gjort med företaget . I motion 2017/18:4192 av och (båda L) begärs att det i strategin för svensk rymdverksamhet ska finnas ett mål om att ska ha en svensk astronaut på Mars senast . Som framgått ovan har utskottet vid behandlingen av skrivelsen välkomnat regeringens strategi för svensk rymdverksamhet. Strategin anger vilka övergripande områden regeringen prioriterar, målen för respektive område, samt uppdrag till myndigheter och andra styrande åtgärder. Utskottet anser att motionärernas förslag om att bl.a. etablera en europeisk månbas och att ska ha en svensk astronaut på Mars senast inte är något som bör prioriteras och därmed ingå i en strategi för svensk rymdverksamhet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2017/18:4190 (L) yrkande 1 och 2017/18:4192 (L). Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 1 och 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 1. Av skrivelsen framgår bl.a. att regeringens avsikt med den strategi som presenteras är att skapa en plattform för långsiktiga arbete med rymdverksamhet och möta framtida behov och möjligheter. Strategin anger vilka övergripande områden regeringen prioriterar och målen för respektive område. Strategin kan följas av specifika uppdrag till berörda myndigheter och andra styrande åtgärder för att målen ska kunna nås. Strategin måste enligt regeringen vara tillräckligt flexibel för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar, och den kommer att uppdateras när behov uppstår. Jag kan konstatera att det ovanstående innebär att regeringen har för avsikt att uppdatera strategin när behov uppstår. Mot den bakgrunden kan jag inte se något behov av att ska göra något tillkännagivande till regeringen om att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till . Teknikneutralt språk i strategin, punkt 3 (M, C, KD, L) av (L), (M), (M), (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 2 och 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 2. Det är viktigt att inte låsa strategin vid exakt vilken teknik och vilka utvecklingsmöjligheter som ska stöttas. Rymdforskningen behöver vara både konkurrenskraftig och innovativ. Vi vill därför framhålla vikten av ett mer teknikneutralt språk i fråga om rymdfrågor. På s. 18 i skrivelsen där det står om en insats som bör göras önskar vi en mer teknikneutral formulering. Den aktuella meningen om insatsen kan då lyda (tillägget kursiverat) ”Det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av teknik och tjänster, t.ex. vad gäller instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster.” Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (C, L) av (L), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 3 och 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi vill lyfta frågeställningen kring Rymdstyrelsens stora beroende av växelkursen. Eftersom drygt två tredjedelar av Rymdstyrelsens anslag går vidare till , och då i euro, kan konsekvenserna bli allvarliga när kronan försvagas som har skett. Problemet är särskilt stort för Rymdstyrelsen med tanke på att de avtal som träffas är långsiktiga. Vi anser därför att regeringen skyndsamt ska se över konsekvenserna av en fluktuerande kronkurs för Rymdstyrelsens finansiering och säkerställa att finansieringen inte allvarligt påverkas vid en svagare valutakurs. Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 3. För att svensk rymdverksamhet ska kunna bli jämställd krävs det flera insatser. När det gäller regeringens förslag till insats i strategin menar jag att det måste tydliggöras att det krävs tidiga insatser. Därför bör en strategi för svensk rymdverksamhet omfatta ett uppdrag åt Rymdstyrelsen och att samverka med för att sprida information om rymdverksamheten redan i förskolan. Jag anser inte att det uppdrag som finns är tillräckligt tydligt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 3. Regeringen måste vara mer tydlig i fråga om Rymdstyrelsens uppdrag. bör sträva efter att vara agendasättande, och nationella initiativ bör prioriteras även om rymdpolitik i sig är internationell med samarbeten på europeisk och global nivå. Men endast med en god egen förmåga att genomföra och delta i rymdprojekt kan vara en efterfrågad samarbetspartner och utöva inflytande i internationell samverkan. Därför är det viktigt att de anslag som ges till Rymdstyrelsen inte tas i anspråk endast av utvecklingen av och den planerade verksamheten med uppskjutning av satelliter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. I förslaget till strategi för svensk rymdverksamhet står det mycket om svensk rymdverksamhets betydelse för klimatforskningen, vilket också bör vara huvudsyftet med svensk rymdverksamhet. nämns väldigt lite om den samlade rymdverksamhetens påverkan på klimatet. Mycket av det raketbränsle som används runt om på jorden är inte bara miljöfarligt – det kan också vara giftigt. Därför är det viktigt att en utbyggnad av görs med klimatets bästa i åtanke. De eventuella utsläppen från rymdrelaterad forskning för samhällets bästa är mer försvarbara än utsläpp och föroreningar från privat kommersiell rymdindustri. Jag anser att det i strategin bör betonas att verksamheten vid ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen. Ledordet för internationell rymdverksamhet har länge varit fred. Genom har förbundit sig att driva rymdverksamhet utifrån fredliga syften för mänsklighetens bästa. Trots det sker många militära insatser med stöd av rymdteknik och rymddata med ursprung i . För att garantera att den verksamhet som bedrivs vid är för fredens bästa bör regeringen låta utreda hur svenska rymddata används av utomstående nationer och organisationer. , punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. När det gäller utvecklingen av och den planerade utbyggnaden av verksamheten bör vikten av nordiskt samarbete poängteras eftersom exempelvis har en liknande verksamhet vid rymdbasen . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. I skrivelsen beskrivs som en unik civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger. Där finns omfattande infrastruktur, landningsområde och en fungerande testbädd, dvs. en plats för test av prototyper, ballonger och sondraketer i verklig miljö. Det strategiska målet bör vara att infrastrukturen på är dimensionerad för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Jag menar att det saknas en tydligt utstakad väg i strategin om huruvida ska kunna bli en uppskjutningsplats för satelliter eller inte. Frågan har utretts tidigare i flera steg, och man har kunnat konstatera samma sak upprepade gånger: förutsättningarna finns för att utveckla uppskjutningskapacitet för små satelliter vid . Det går enligt utredningarna att genomföra rent marknadsmässigt bara medel skjuts till av regeringen för att bygga ut nödvändig kapacitet. Jag vill dessutom poängtera vikten av att () har en plan för finansieringen av de kommande behoven av investeringar om och svensk rymdverksamhet ska fortsätta att vara i framkant. Regeringen bör återkomma till med kompletterande uppgifter till rymdstrategin om hur finansieringen ska gå till. Svensk rymdreglering och internationella överenskommelser, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 4. Av strategin för svensk rymdverksamhet framgår att ska arbeta aktivt i internationella organ för att ta fram relevanta styrande dokument och andra överenskommelser som syftar till att rymden hålls tillgänglig för alla och fri från vapen. Detta är en självklarhet. Jag menar dock att det även finns behov av att vara tydlig med att står fast vid redan gjorda överenskommelser. I rymdfördraget slås det fast att rymden ska användas för fredliga syften. Varken kärnvapen eller andra massförstörelsevapen är tillåtna i rymden, och stater ska agera fredligt i rymden. Trots det utvecklas det vapen som är ämnade för rymden. Jag ser med oro på hur företag och stater inte respekterar rymdrätten och att vapen i rymden kan komma att bli verklighet, något som kommer att få förödande konsekvenser. Därför bör det i strategin för svensk rymdverksamhet förtydligas att ska verka för att alla nationer efterlever och respekterar rymdfördraget och övriga överenskommelser gjorda i FN i fråga om rymden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Övrigt innehåll i strategin för svensk rymdverksamhet, punkt 7 (L) av (L) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:4192 av och (båda L). Utöver vad som föreslagits i strategin för svensk rymdverksamhet bör ett antal ytterligare områden tillföras enligt nedan. Möjliggör privat bemannad rymdfart från har bara drygt 500 personer varit ute i rymden. Det kan ändras när kortare resor upp i rymden börjar erbjudas. I finns initiativet Spaceport , som jobbar för att kunna etablera en rymdhamn på en vanlig flygplats. En del som åker ut i rymden kommer att vara turister, men intresset är också stort från forskare att genomföra experiment i tyngdlöshet. I början kommer det att vara dyrt att åka, men priserna kommer att sjunka. Relevanta myndigheter, Rymdstyrelsen och , bör få i uppdrag att undanröja hinder och göra det möjligt för privat bemannad rymdfart att etablera sig i . För att vi ska kunna bo och leva i rymden kommer mineraler och naturtillgångar på asteroider att behöva användas. Flera projekt, både kommersiella och inom forskning, kring asteroidbrytning finns runt om i världen, även i . klubbade 2016 igenom en lag som säger att företag verksamma i har rätt till de mineraler de bryter på en asteroid. antog en liknande lag 2017. bör också ta fram en sådan lag. Det skulle göra att företag verksamma inom området kan välja som ett land att bedriva verksamhet i. Det skulle också vara en mycket stark signal till hela rymdindustrin om att ligger i framkant. Att dessutom har forskning på området gör vår trovärdighet ännu större. ska också via FN driva på för en internationell överenskommelse om asteroidbrytning. Inom pågår diskussioner om att etablera en europeisk månbas. bör stödja den inriktningen med målet att det ska vara ett brett internationellt samarbete, likt det kring den internationella . Månbasens olika delar bör upphandlas av privata företag och vara öppna bl.a. för rymdturism och forskning och utveckling. Det är sedan sköts upp från och därmed blev första och enda astronaut. Inget inspirerar ungdomar (och andra) mer till rymd- och teknikintresse än astronauter. Det är viktigt att ungdomar som växer upp i vet att de bor i ett land där man kan bli astronaut. Viktig forskning bedrivs också av astronauter vid den internationella . Det finns ett starkt samband mellan hur mycket medel ett land satsar i ESA:s program för bemannad rymdfart och hur många astronauter man får utbilda. Därför bör omprioritera sina medel till , så att en större andel går till bemannad rymdfart, och även ge ett uppdrag till Rymdstyrelsen att verka för fler svenska astronauter. Ny roll för rymdmyndigheter har rymdmyndigheter och organisationer som och beslutat och beställt en viss sorts raket eller satellit för att utföra en uppgift. Ett skifte har så smått inletts där man i stället beställer en tjänst. I stället för att beställa en raket och farkost som kan transportera astronauter till ISS beställer man exempelvis hela transporttjänsten av ett företag, som har gjort av företaget .