bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — Ett motionsyrkande om att möjliggöra ett omhändertagande enligt LVU även i de fall när II-förordningen är tillämplig behandlades av justitieutskottet i betänkande 2016/17:JuU5 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. konstaterade i sitt yttrande till justitieutskottet att den aktuella frågan var föremål för beredning inom , och utskottet ansåg mot den bakgrunden att något initiativ inte var nödvändigt med anledning av motionsyrkandet. instämde i socialutskottets bedömning och avstyrkte motionsyrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:138). Motionsyrkanden om nya placeringsformer för barn och unga m.m. behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU10 Socialtjänst- och barnfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag. Motionsyrkanden om stödboenden behandlades senast av utskottet i betänkande 2015/16:SoU5 Stödboende – en ny placeringsform för barn och unga. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:101). Motionsyrkanden om familjehem behandlades senast av utskottet i betänkande 2015/16:SoU18 Ensamkommande barn. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag. Placeringar av barn och unga Utskottet konstaterar att vad som är bäst för barnen ska vara avgörande vid vård- och behandlingsinsatser för barn. Av socialtjänstlagen följer även att socialnämnden noga ska följa vården av placerade barn och unga och särskilt uppmärksamma barnets och den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång och relationer till närstående. ska vidare se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom den del av verksamhet som rör barn och unga. Med det anförda finner utskottet inte skäl att nu vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2494 (KD) yrkandena 1 och 2 och 2017/18:3595 (V) yrkandena 29, 33 och 37. Utskottet konstaterar även att socialnämnden enligt socialtjänstlagen ska ge vårdnadshavare och föräldrar till placerade barn råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Utskottet anser därmed inte att det är nödvändigt med något initiativ av med anledning av motion 2017/18:3595 (V) yrkande 34. I fråga om familjehems- och jourhemsregister är utskottet inte berett att föreslå något initiativ av . Motionerna 2016/17:924 (S) och 2017/18:3595 (V) yrkande 30 avstyrks därmed. Vidare konstaterar utskottet att de arbetssätt och metoder som används i HVB-hem enligt föreskrifter ska vara baserade på bästa tillgängliga kunskap och vara relevanta i förhållande till den målgrupp som hemmet är avsett för. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1937 (V) yrkande 11 och 2017/18:3595 (V) yrkande 32. Omhändertagande av barn och unga När det gäller omhändertagande av barn och unga framgår det av redovisningen ovan att regeringen har beslutat om flera förslag från Utredningen om tvångsvård för barn och unga, vilket är positivt. Utskottet noterar särskilt att regeringen fattat beslut om en lagrådsremiss om stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem. En proposition är planerad att överlämnas till . Det kan även nämnas att har pågående uppdrag om förebyggande insatser enligt 22 § LVU och öppna insatser utan samtycke. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att flera initiativ har tagits och att arbete pågår, vilket utskottet välkomnar. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:3569 (M) yrkandena 43 och 44, 2017/18:3595 (V) yrkande 38 och 2017/18:3685 (C) yrkande 17. omhändertagande i internationella situationer Ett antal motionsyrkanden avser frågor om att möjliggöra ett omhändertagande enligt LVU även i internationella situationer, t.ex. i fråga om unga som inte har uppehållsrätt i landet. Utskottet noterar att ett liknande motionsyrkande behandlades av justitieutskottet i betänkande 2016/17:JuU5 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vidare konstaterar utskottet att promemorian omhändertagande av barn och unga i vissa internationella situationer bereds inom . Mot bakgrund av vad som anförts ovan finner utskottet att det inte är nödvändigt med något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:2712 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2814 (L) yrkande 1 och 2017/18:3585 (L) yrkande 1. Särskilda ungdomshem som drivs av Av redovisningen ovan framgår att det har varit en mycket hög efterfrågan på vårdplatser vid de särskilda ungdomshem som drivs av Sis. konstaterar utskottet att regeringen enligt budgetpropositionen avser att stärka Sis förvaltningsanslag med sammanlagt –2021, detta för att skapa förutsättningar för Sis att öka kapaciteten inom ungdomsvården, vilket är positivt. Utskottet noterar även i detta sammanhang att regeringen överlämnat en lagrådsremiss om stärkt rättssäkerhet vid genomförande av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att Sis i akuta situationer ska anvisa plats vid ett särskilt ungdomshem. Som anförs ovan planeras en proposition att överlämnas till . Med det som anförts ovan anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ av med anledning av motion 2017/18:2896 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottet finner inte heller anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:1159 (M). I fråga om vårdnadsöverflyttning till ett familjehem konstaterar utskottet att socialnämnden enligt socialtjänstlagen vid en sådan överflyttning ska ge särskilt förordnade vårdnadshavare råd och stöd. Vidare ska råd och stöd även ges av socialnämnden i den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen om särskilt förordnade vårdnadshavare begär det. Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:3193 (L) yrkande 12 och 2017/18:1848 (L) yrkande 11. Utskottet konstaterar även att socialnämnden enligt socialtjänstlagen ska tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jourhem. Utskottet noterar att har utarbetat ett utbildningsmaterial för grundutbildning av familjehem. Det kan vidare nämnas att myndigheten kommer att erbjuda kursledarutbildningar för nya kursledare. Med det anförda föreslår utskottet att även motion 2016/17:2973 (C) yrkande 34 avstyrks. Placeringsformen stödboende för barn och unga i åldern 16–infördes . Utskottet noterar att syftet med placeringsformen är att förbereda barnet eller den unge för ett självständigt boende och vuxenliv. Vidare konstaterar utskottet att en placering i stödboende inte utesluter ett delat boende med andra barn eller unga. Utskottet finner med det anförda inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3591 (M) yrkande 17. När det gäller frågan om att undersöka möjligheten att höja kraven på stödboenden konstaterar utskottet att har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera placeringsformen stödboende. Utskottet anser därmed att motion 2017/18:1937 (V) yrkande 14 kan avstyrkas i avvaktan på resultatet av denna utvärdering. När placerade barn far illa eller avlider Lagen om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall omfattar inte den som efter har varit omhändertagen för samhällsvård. Som framgår av redovisningen ovan sattes tidsgränsen så att endast preskriberade brott skulle omfattas av möjligheten till ersättning. Utskottet är inte berett att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3595 (V) yrkande 36. Utskottet finner inte heller skäl att förslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:506 (L) yrkande 2 och 2017/18:1848 (L) yrkande 13. Även dessa yrkanden avstyrks. Ensamkommande barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motioner om boenden och för ensamkommande, ensamkommandes psykiska hälsa, kompetenskrav hos personal som möter ensamkommande, bedömningar, informationsmaterial, ensamkommande flickor samt utvärdering av barn- och ungdomslinjen. Jämför reservation 51 (M), 52 (V), 53 (L), 54 (V), 55 (L), 56 (V), 57 (SD), 58 (V), 59 (L) och 60 (V). Boenden för ensamkommande barn och unga I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om ökad användning av stödboenden och schablonersättningar vid mottagande av ensamkommande barn och ungdomar. Motionärerna anför bl.a. att det generellt sett behövs en ökad kostnadskontroll i mottagandet av asylsökande. Ett liknande förslag finns i motion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 42. I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på boenden för ensamkommande barn inkluderat krav på personalens kompetens. Motionärerna anser att samtliga boenden behöver uppfylla en viss lägstanivå och att den personal som möter dessa barn behöver ha kunskap bl.a. om barn med olika kulturell bakgrund och om barn som har upplevt trauman. I yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur privatplacerade barn kan garanteras samma stöd som andra ensamkommande barn. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 16. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur rätten till individuell bedömning vid placering av ensamkommande barn kan säkerställas med hänsyn till både boendeform och sammansättning av övriga boende. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna att ta fram ett system för mottagande av ensamkommande barn som bygger på en mer långsiktig boendeplacering. I yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att säkerställa att boenden för ensamkommande har fungerande kommunikationer som möjliggör att ta sig till och från skolan. I yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om tydliga krav som ankomstboenden måste leva upp till. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör slå fast att ska informeras vid utskrivning av ett ensamkommande barn från hem för vård eller boende (HVB-hem). Uppdrag till för ensamkommande barn och unga I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om att kunskapscentrumet för ensamkommande barn bör få i uppdrag att undersöka möjligheten till en utvecklingssatsning på ett eget spår för ensamkommande inom . Motionärerna anför att satsningen skulle kunna ske genom att det avsätts resurser som kommunerna kan ansöka om. Ensamkommande barns och ungas psykiska hälsa I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om ökad kunskap om ensamkommandes psykiska hälsa. Motionärerna anser att det är centralt att kommunernas kunskap om och förutsättningar för att hantera asylsökande ungdomars psykiska ohälsa kan stärkas inom . Det är även centralt hur samverkan mellan kommunen och sjukvårdshuvudmännen i frågor som gäller psykisk ohälsa i denna grupp kan förbättras. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 15. I motion 2017/18:423 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om stöd till personer som fått avslag på sin asylansökan, med extra fokus på barn och unga. Kompetenskrav hos personal som möter ensamkommande barn och unga I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om vikten av handledning och stöd till vuxna som arbetar med ensamkommande. Motionärerna anför att olika personalgrupper som arbetar med ensamkommande, liksom gode män och familjehem, måste stärkas i sin roll och få stöd och handledning. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram skarpa krav på kunskap hos personal som möter ensamkommande barn. Motionärerna anför att det förekommer att personal på boenden saknar kunskap om asylprocessen och vilka rättigheter barnen har. I yrkandena 7 och 15 föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på personalens kompetenser, personaltäthet och krav på utbildning för samtliga boendeformer inklusive familjer som tar emot ensamkommande. I yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att kunskapen om barn som avviker och rutinerna för hur det ska hanteras stärks, framför allt innan barnen kommunplacerats. bedömningar av ensamkommande barns och ungas individuella behov I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med tydliga krav på att bedömer de ensamkommande barnens individuella behov, att de ensamkommande har inflytande över sina vårdplaner samt att dessa kommuniceras till boenden och gode män. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur ensamkommande barns rättigheter, så som de uttrycks i , respekteras och följs. I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur s.k. BBIC-kommuner[2] kan undantas från sina krav. I motion 2016/17:3477 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om mottagande av ensamkommande barn. Motionären anför att tillgången till väl förberedda fosterfamiljer bör vägas in vid mottagandet av ensamkommande barn. I kommittémotion 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att se över systemet med gode män och kopplingen till ensamkommande unga. Motionärerna anför bl.a. att en god man har en juridisk funktion i frånvaro av en vårdnadshavare, men den unge har ofta ett behov av en kontaktperson som är mer av en länk in i samhället. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram information till ensamkommande barn om deras rättigheter och tydliggöra vart de kan vända sig med frågor och klagomål. I motion 2016/17:2611 av och (båda MP) föreslås ett tillkännagivande om att ge Inspektionen för vård och omsorg () i uppdrag att utvärdera myndighetens telefonlinje för barn och ungdomar. I motion 2017/18:3342 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att särskilt uppmärksamma ensamkommande flickors situation. Motionären anför att en del av de ensamkommande flickorna har barn och att dessa flickor är i behov av ett särskilt stöd med tanke på att de själva är barn och föräldrar. Socialtjänstlagen och allmänna råd m.m. I 6 kap. SoL finns bestämmelser om vård utanför det egna hemmet. Det är enligt 1 § socialnämnden som ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem, HVB-hem, eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. Barn i åldern 16–får tas emot i ett stödboende endast om det finns särskilda skäl. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. De som vårdar barn i ett familjehem, jourhem, stödboende eller HVB-hem ska enligt 7 a § få råd, stöd och annan hjälp som de behöver av socialnämnden. Av 11 kap. 3 § SoL framgår att när någon behöver vårdas i ett HVB-hem, stödboende eller familjehem ska en plan upprättas för den vård som socialnämnden avser att anordna (vårdplan). För barn och unga som vårdas i ett HVB-hem, stödboende eller familjehem ska en plan upprättas över hur vården ska genomföras (genomförandeplan). Vård- och genomförandeplanen ska även uppta åtgärder och insatser som andra huvudmän har ansvar för. Av 10 § samma kapitel framgår att när en åtgärd rör ett barn ska barnet få relevant information. Ett barn ska också ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. infördes bestämmelser i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) om att kommuner och landsting ska ingå överenskommelser om samarbete i fråga om barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (prop. 2016/17:59, bet. 2016/17:SoU11, rskr. 2016/17:156). Regeringen bedömde i propositionen att en skyldighet i lag att ingå överenskommelser skulle komma att stärka samverkan mellan landsting och kommuner och göra att de därigenom bättre kan tillgodose behovet av vård, stöd och behandling för placerade barn och unga. Enligt allmänna råd (SOSFS 2014:6) om handläggningen av ärenden som gäller barn och unga bör en utredning till skydd eller stöd för ett barn inriktas på barnets situation och behov samt på hur hans eller hennes behov tillgodoses. Utifrån utredningen ska ta ställning till om barnet har behov av insatser. Enligt om socialnämndens ansvar och uppgifter följer de flesta kommuner strukturen i Barns behov i centrum (BBIC) i sin handläggning av barnavårdsärenden. Detta gäller även i ärenden som rör ensamkommande barn (s. 22). Lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Av 1 b § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, framgår att det i 2 och 3 §§ samma lag finns särskilda bestämmelser om mottagande av barn som vid ankomsten till är skilda från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller som efter ankomsten står utan sådan ställföreträdare (ensamkommande barn). Bestämmelserna är tillämpliga endast så länge barnet är att anse som ensamkommande. Uppföljning av boendeformen stödboende Enligt regleringsbrev har myndigheten i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen stödboende (S2015/07174/FS, S2016/06403/FS). Målet är att i slutrapporten beskriva hur den nya placeringsformen har tillämpats i kommunerna och att besvara frågor om vilka konsekvenser den nya placeringsformen har haft för de aktuella målgrupperna, med hänsyn till ålder och kön. Särskilt angeläget är enligt regeringen att brukarperspektivet beaktas, genom att de ungas egna erfarenheter får komma till uttryck. Slutrapporten ska också ge en bild av vilka erfarenheter kommunerna har av den nya boendeformen och innehålla en bedömning av vilka effekter som kan observeras. Uppdraget ska genomföras i samråd med och slutredovisas . infördes ett nytt ersättningssystem för utbetalningar till kommuner för mottagande av ensamkommande barn och unga. Det nya ersättningssystemet innebär att kommunerna ersätts för sina utgifter i nära anslutning till att kostnaderna uppstått och ersättningssystemet utgår från schablonersättningar per asylsökande (prop. 2017/18:1 utg.omr. En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända, inklusive ensamkommande barn (A 2015:02, dir. 2015:107). Utredaren ska bl.a. analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn där ett helhetsperspektiv ska gälla. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2017:101). Stöd för personer som i sitt arbete möter ensamkommande barn och unga har på uppdrag av regeringen inrättat ett nationellt om ensamkommande barn och unga inom myndigheten (S2017/01863/FST). Centrumet vänder sig till dem som är yrkesverksamma inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. I centrumets uppgifter ingår att samla och sprida aktuell kunskap, tydliggöra hur lagar och regler ska tillämpas samt att synliggöra insatser för att utveckla samverkan mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård samt skola. Regeringen bedömer att arbetet i centrumet bör bidra till att yrkesverksamma som möter och arbetar med ensamkommande barn och unga har goda förutsättningar att ge dem vård och omsorg av god kvalitet som utgår från barnets eller den unges enskilda behov och rättigheter. Uppdraget sträcker sig till utgången av 2020. har tagit fram handboken och unga – handbok om ansvar och uppgifter, som riktar sig till socialsekreterare och beslutsfattare inom . Den tydliggör arbete och ansvar för att ge god vård samt ansvar hos olika aktörer. har ett regeringsuppdrag att initiera och samordna informationsinsatser om familjehem, jourhem, kontaktpersoner, kontaktfamiljer, gode män för ensamkommande barn och särskilt förordnade vårdnadshavare. Syftet är enligt regeringsbeslutet att synliggöra behovet och öka kunskapen om vad uppdragen innebär, för att göra det lättare för kommunerna att rekrytera och säkra tillgången till familjehem m.m. (S2015/07017/FST). Uppdraget ska redovisas . webbstöd ger en samlad bild över vad som kan ingå i ett introduktionsprogram för personal vid HVB-hem för barn och unga. Tanken är att materialet främst ska ge stöd i planering av introduktion till nyanställda och underlätta för ny personal att ta del av grundläggande kunskap. har i uppdrag av regeringen att tillhandahålla en svarsfunktion med uppgift att besvara frågor och ge stöd till kommunernas socialtjänst i frågor om migration (S2015/06822/FST). Svarsfunktionen ska enligt regeringsbeslutet utgå från relevant lagstiftning och tillgänglig kunskap inom myndighetens ansvarsområden. Aktuellt om ensamkommande barn och ungdomar publiceras på webbplats. Det innehåller aktuell information till kommuner om ensamkommande barn. Myndigheterna , , länsstyrelserna, , SKL samt har tillsammans tagit fram skriften ansvar för ensamkommande barn och ungdomar som vänder sig till den som är en viktig vuxen eller arbetar professionellt med ensamkommande. Skriften beskriver kortfattat vilket ansvar olika aktörer har för ensamkommande barn och unga som söker asyl i . Stöd och information till barn och till vuxna runt barnen Barn och unga kan vända sig till IVO:s barn- och ungdomslinje för att fråga om sina rättigheter eller berätta om det som inte fungerar bra i hälso- och sjukvården eller . På webbplatsen /barnochunga finns det filmer och information på ett tiotal språk om barns och ungas rättigheter på HVB-hem, stödboenden och i familjehem, IVO:s inspektioner och kontaktuppgifter till barn- och ungdomslinjens telefon, mejl och chatt. På webbplatsen , som är länsstyrelsernas gemensamma portal, finns information om för nyanlända barn, ungdomar och vuxna. Av information på webbplats framgår att om ett barn får avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd kallas han eller hon till ett eller flera möten om återvändande på myndigheten. Återvändandesamtalen genomförs när beslutet vunnit laga kraft. Målet med samtalen är att säkerställa att den som ska återvända förstår innebörden av laga kraft och vilka hans eller hennes alternativ är när beslutet ska verkställas. Ensamkommande barns och ungas psykiska hälsa I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) konstaterar regeringen att många barn och unga, inte minst ensamkommande, lider av psykisk ohälsa, vilket bl.a. kan yttra sig i självskadebeteende. Enligt regeringen är behovet av ökade insatser från samhället stort. Med anledning av detta ökades anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri med i regeringens vårändringsbudget (prop. 2016/17:99 utg.omr. Medlen ska enligt regeringen bidra till en förstärkning riktad till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) inklusive första linjens psykiatri i primärvården genom en förstärkning av regeringens befintliga satsning på psykisk hälsa (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 avsnitt 4.5). För samma ändamål föreslog regeringen i budgetpropositionen att anslaget skulle ökas med 2018 och beräknade motsvarande nivå 2019 och 2020. Regeringen avsatte i budgetpropositionen ytterligare för att förbättra tillgången till vård för att motverka psykisk ohälsa hos barn och unga i gruppen asylsökande och nyanlända. Regeringen beräknade att anslaget skulle ökas med motsvarande belopp . Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottet (bet.