bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Också politikens inriktning måste vara viktig. Om man lägger mer pengar i en budget utan att ändra politikens inriktning blir det som att köra på samma spår som man har gjort trots att det inte har resulterat i vad man önskar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Min fråga till är: Är nöjd med den utveckling som har skett långsiktigt i svensk skola, från och framåt? Är nöjd med detta? Är det därför som Socialdemokraterna inte presenterar mer skarpa förslag? Och är det därför de väljer att inte diskutera med andra parter i för att säkerställa att de har stöd när det väl är dags för budgetvoteringen? Jag får nog drista mig att rätta ledamoten på en punkt. Det finns ett förslag från en övergångsregering om en övergångsbudget. Som jag sa i mitt anförande innehåller den budgeten inte regeringens och inte Socialdemokraternas inriktning för framtiden. Den är till sin form en avskalad budget som ska ge största möjliga utrymme för en ny regering att lägga fram sin nya politik. Detta tycker vi socialdemokrater hade varit det mest rimliga och mest seriösa sättet att hantera den parlamentariska situation som nu befinner sig i. Vi har inte någon regering på plats. Den vi hade röstades bort av en majoritet som uppenbarligen inte hade en gemensam plan för hur man skulle få till en regering igen. Jag tillhör dem som i detta parlamentariska läge fortfarande anser att en mittenregering är det bästa för . När regeringen är på plats och budgeten läggs fram är det rimligt att de partier som är i opposition lägger fram sina förslag. Det är det vi står för. Sedan är det inte så att Socialdemokraterna lever i ett vakuum. Vi tar intryck av de människor som kan skolan. Vi har en god grund för politiken i och med - det var lärare, rektorer och forskare. De var väldigt tydliga med att vi, om vi ska klara det som är skolans utmaningar, gemensamt behöver ställa upp med mer av statlig finansiering och mer av statlig styrning för likvärdighet. Det är det vi grundar våra beslut och ställningstaganden på, till skillnad från . Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga. Men det är uppenbart att har en helt annan uppfattning om hur den demokratiska processen i en kammare ska se ut. För oss sverigedemokrater är det givetvis viktigt att leverera resultat och att detta leder fram till en bättre skola. Då är det så att om vi när vårt eget budgetförslag har fallit har att välja mellan två budgetförslag där det ena förslaget inte kommer att leda till bättre resultat och det andra har en helt annan inriktning på politiken, då är valet i det läget ganska enkelt för oss sverigedemokrater. Då väljer vi det förslag som för politiken framåt och som ändrar inriktningen på en politik som vi anser har varit dålig . Tack för tydlighet! Er partiledare har ju haft väldigt hög svansföring efter valet och sagt att inte kommer att ge sitt stöd gratis till någon. Då kan vi läsa det vill göra. Ni vill till exempel spara 1 ½ miljard på det som är till stärkt likvärdighet - det som gör att byggnadsarbetarens son eller kanske barnet med invandrade föräldrar faktiskt får en chans och möjlighet att klara skolan och höja sina kunskapsresultat med det finurliga att alla höjer sina kunskapsresultat. Det vill ni ta bort 1 ½ miljard från. Det vill inte vi socialdemokrater, och det finns inte med i övergångsbudgeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Däremot kan man notera att i M-KD-förslaget tar man bort en halv miljard som har gått till stärkt likvärdighet. Det räckte uppenbarligen, om jag ska förstå det här rätt, med den anpassningen från och för att ni här skulle ta den ställning som faktiskt innebär att vi sparar en halv miljard på svensk skola. Svensk skola var en förebild för flertalet andra västeuropeiska länder. av nedmontering är denna status borta. I stället för att vårda och utveckla ett välfungerande system blev skolan en experimentverkstad för klåfingriga socialister, där läxor, betyg och disciplin ifrågasattes och där alla elever skulle stöpas i en och samma form. Det blev viktigare att diskutera driftsformer och genuspedagogik än att fokusera på kunskapsuppdraget. Inte heller blev det bättre av att man lät kommunerna överta huvudmannaskapet för skolan. Jag vill på inget sätt svartmåla svensk skola. Det finns väldigt många skolor som är mycket bra, och det finns många engagerade och drivna lärare. Men stödet, uppbackningen, visionerna och ambitionerna från politiskt håll saknas i mångt och mycket, och de brister som vi ser i svensk skola är synnerligen allvarliga. har i sin budgetmotion avseende utgiftsområde 16 lagt fram en rad förslag för att stärka lärarrollen, lärarutbildningen, skolresultaten och arbetsmiljön. Det är givetvis omöjligt att på så här gå igenom och ge en fullständig bild av vad vi för fram, men jag tänkte i alla fall lyfta fram några punkter där vi sverigedemokrater efterlyser kraftfulla åtgärder. En grundläggande förutsättning för att lära är att det är lugn och ro i klassrummet. Så ser det inte ut på de flesta håll. kartlade Skolinspektionen arbetet med att skapa studiero i grund- och gymnasieskolan. Resultatet var nedslående. av eleverna upplevde att de stördes på lektionerna, och var fjärde grund- och gymnasieskola lyckades inte skapa en skolmiljö som präglades av studiero. Lärare slår larm om att undervisningstid får tas i anspråk för att skapa lugn och ro innan lektionen kan börja. Det är sällan de allra bästa eleverna som drabbas av detta, utan det är oftast de elever som har allra störst behov av stöd. I värsta fall tappar eleverna sin lust till lärande. Nyfikenheten förbyts till olust. Skoltröttheten slår till. Så här kan det inte fortsätta. Men det är inte bara bristande studiero som är alarmerande. En fjärdedel av lärarna sa i den aktuella rapporten att de utsatts för våld eller hot. Anmälningarna om våld och hot har ökat, till och med fördubblats, . Det har gått så långt att det till och med har startats en debatt om införande av larmbågar i svenska skolor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Droger är vanligt förekommande även på skolor. Hedersrelaterat våld är vardagsmat. Det präglas av att unga kvinnor förbjuds träffa sina kompisar. Bröderna står och vaktar när skolan är slut och ser till att systrarna inte träffar fel personer. Inte på någon annan arbetsplats hade vi accepterat detta. Just därför lägger fram en rad förslag för att stärka tryggheten och studieron på skolorna: Vi vill se ett stärkt rektorsansvar. Vi vill införa jourskolor och jourklasser dit den som mobbar eller trakasserar andra flyttas i syfte att ändra sitt beteende. Vi vill se pliktskolor där elever som utreds för mycket grov brottslighet placeras. Vi vill att lärare och annan skolpersonal får obligatorisk fortbildning i hedersproblematik och att dessa inslag stärks även i lärarutbildningen. Vi vill införa skriftliga ordningsomdömen och att frånvarostatistik ska föras in i slutbetyget. Den svenska skolan måste också lyfta sina ambitioner. ska vara en kunskapsnation, där skolans primära fokus ska och måste vara kunskapsuppdraget. Om ska vara ett konkurrenskraftigt land måste man också ha höga förväntningar på eleverna. Forskning visar också att ju högre förväntningar man har på eleverna, desto bättre resultat får vi. Det har emellertid sett helt annorlunda ut. är det alldeles för många elever som lämnar utan fullständiga betyg. Det är till och med värre än så: Elever som lämnar med godkända betyg får också i många fall med sig beskedet när man kommer till gymnasieskolan att betygen inte räcker till. Man har alltså inte tillräckliga förkunskaper för att klara av studier på gymnasieskolan. Det är ytterst allvarligt om betyget man får inte motsvarar de kunskaper man har. Gymnasieskolan har därmed också i många fall förvandlats till en reparationsverkstad för bristande förkunskaper från . I längden är detta helt ohållbart. Politikens inriktning måste förändras. Kraven i måste öka. Gymnasieskolan måste knytas närmare till högskola och universitet liksom till arbetsmarknadens behov. I stället för att diskutera stress, betygshets, läxfri skolgång och längre sovmorgnar måste den politiska debatten handla om att säkerställa höga kunskapsnivåer. Skolan måste också bli bättre på att möta elevers olika behov. Särbegåvade barn ska mötas med ökade utmaningar, och de elever som har det svårare måste få mer hjälp i ett mycket tidigare skede. Vi förespråkar därför exempelvis nivågruppering i matematik, svenska och engelska från årskurs 4. Vi sverigedemokrater menar också att det är förödande för kunskapsinhämtandet att nyanlända elever alldeles för snabbt kommer in i reguljära klasser. En framgångsrik skolgång förutsätter också att man kan tillgodogöra sig utbildningen. Där är kunskaper i svenska helt avgörande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi vill därför inrätta en obligatorisk förberedelseskola för dessa elever, varifrån de slussas in i vanlig klass först när de behärskar språket så pass väl att de fullt ut kan tillgodogöra sig utbildningen. Det borde vara ganska uppenbart att om man inte behärskar språket har man också svårt att tillgodogöra sig utbildning och kan därmed inte heller leverera resultat. Här har dock andra principer än kunskapsuppdraget varit helt ledande. Vi vill också stärka Skolinspektionen för att säkerställa att svensk skola upprätthåller en hög kvalitet. Vi vill att Skolinspektionen ska göra fler kontroller och fler oregelbundna kontroller. Skolinspektionen ska också agera kraftfullt mot skolor som inte lever upp till de krav som ställs, som brister i utbildningskvalitet eller där hot, sexuella trakasserier och mobbning inte åtgärdas trots anmärkningar. För att ska kunna vara en världsledande kunskapsnation måste rekryteringen av lärare stärkas och lärarrollen renodlas. är det alldeles för låga intagningskrav till lärarutbildningen. Många lärarstudenter väljer också att hoppa av utbildningen eller jobba med annat än undervisning efter examen. Tänk om vi vore mer som , där läraryrket har precis samma attraktiva status som läkaryrket! Det skulle vara någonting. I stället har läraryrket nedmonterats . Löneutvecklingen har släpat efter. De bästa studenterna väljer bort läraryrket för andra utbildningar. Ordningsproblem i svensk skola avskräcker folk från att bli lärare. Vi sverigedemokrater ser ett starkt behov av ämneskunskaper, något som har fått falla undan i lärarutbildningen, och tydligare och fler karriärvägar för lärare så att man också har någonting att sträva efter i sin yrkesroll. Vi ser också att lärarrollen har utvecklats till något helt annat än den borde vara. Läraren har blivit någon sorts extra socialsekreterare. Det är viktigt att renodla lärarrollen, och just därför föreslår vi rejäla anslag för att förstärka så kallad stödpersonal i skolan. Det kan handla om it-personal, administrativ personal och vaktmästeri eller personal inom elevhälsan såsom kuratorer, sjuksköterskor, skolläkare och skolpsykologer. Allt detta för att avlasta lärarna så att de kan fokusera på själva syftet med lärarrollen. Övriga större satsningar som vi lyfter fram i vår motion är bland annat att vi vill slopa karensavdraget för personal inom förskola, grundskola och fritidsverksamhet. Vi vill införa ett stimulansbidrag för att upprätthålla näringsrik och högkvalitativ mat i både förskola och grundskola. Vi vill också ge ökat stöd till glesbygdsskolor. Detta är bara några av de punkter som vi för fram. Med allt detta sagt är det vår bestämda uppfattning att behöver en ny kurs, en ny färdriktning, en ny skolpolitik och en ny inriktning för densamma. Vårt anslag överstiger den ram som kammaren antagit. Därför kan vi inte yrka på någonting, utan vi hänvisar till och står bakom det vi säger i vårt särskilda yttrande. I detta anförande instämde och (båda SD). I sitt anförande säger att vi inte ska tala om stress utan om kunskap. I när den psykiska ohälsan växer, inte minst bland unga flickor, och när elever i gymnasieskolan bränner ut sig vill att vi inte ska tala om detta problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning En elev som mår dåligt kan inte tillgodogöra sig den undervisning och den kunskap som är skolans primära uppgift. En människa är en helhet - fungerar inte hälsan fungerar inte heller inlärningen. menar att vi måste ta tag i den psykiska ohälsa som drabbar barn och unga. Det handlar om insatser för en köfri barn och ungdomspsykiatri och om en förstärkt elevhälsa. Men det handlar också om att se över hur skolans system är utformade och till exempel ersätta kursbetyg i gymnasiet med ämnesbetyg så att man inte bedöms och betygsätts efter sin sämsta prestation. För är frågan om elevers psykiska ohälsa en central del i att höja kunskapsresultaten. Jag vänder mig därför skarpt mot att ställa psykisk hälsa mot strävan efter kunskap. klyver ord i sin replik. Jag har inte sagt att man inte ska tala om stress. Jag har sagt att det läggs alldeles för stort fokus på bland annat stress i stället för på kunskapsuppdraget. har själv bistått en politik som har bidragit till att öka stressen i skolan eftersom man inte har studiero och det inte råder lugn och ro i klassrummen. Det är en politik som inte har främjat betyg på ett tidigt stadium, utan betyg kommer som ett stressmoment i ett sent skede av skolgången. Mobbning tillåts för att man inte gör tillräckligt mycket åt det från skolans sida, för att man inte tar krafttag och skiljer mobbarna från dem som mobbas utan låter dem gå kvar i samma skola och möta varandra. Det är klart att det skapar stress. Fokus måste vara på kunskapsuppdraget. Om vi klarar kunskapsuppdraget, renodlar lärarrollen och ser till att det råder lugn och ro i klassrummen är jag säker på att kommer att se att stressen minskar. På en punkt vill jag gärna ge rätt, och det är i fråga om hennes syn på ämnesbetyg. Jag tror också att kursbetygen har varit en stressfaktor och att en övergång till ämnesbetyg kommer att göra det betydligt bättre, inte minst på gymnasiet. Där kan man se exempelvis att den som inte klarar 1 genast hamnar i uppförsbacke på 2, för att inte tala om 3, i stället för den långa process som vi hade tidigare när vi hade ämnesbetyg. I övrigt tycker jag att går ett steg för långt när hon säger att jag har sagt att vi inte ska tala om stress. I själva verket säger jag att det finns andra faktorer som måste prioriteras från politikens sida än bara läxfrihet, betygsfrihet och stress. satt jag ju inte i utbildningsutskottet förra mandatperioden, men jag har nog aldrig hört en utbildningspolitiker som bara fokuserar på läxfrihet och stress. Tvärtom har jag hört många som menar att det här hänger ihop. Vi måste arbeta mot den psykiska ohälsa som faktiskt är ett av hindren för att elever ska prestera i skolan. har gjort ett aktivt arbete för att motverka mobbning och sexuella trakasserier. Också här skiljer vi oss från i kunskapen om maktstrukturer kopplade till exempelvis destruktiva maskulinitetsnormer, sexualisering och sexualiserat våld och insikten att det hänger ihop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Betyg på ett tidigt stadium har utvärderats och forskats på, och forskningen visar att det har motsatt effekt på kunskapsutvecklingen för dem som presterar sämst i skolan och inga fördelar för dem som presterar bäst. Det finns också internationell forskning som visar att betyg om man använder dem från ett tidigt stadium blir en naturlig del i skolarbetet och inte upplevs som någonting konstigt alls. Problemet uppstår om vi börjar ge betyg i årskurs 6, 8 eller 9. Då blir det i ett sent skede, där man är i ett annat utvecklingsstadium. Det leder automatiskt till ökad stress. Men om betyget är med från början, om man redan från början får betyg eller skriftliga omdömen, blir det en naturlig del i skolarbetet. Där skiljer vi oss tydligen helt och hållet åt. har varit med och stött regeringar som har en helt annan syn på till exempel betyg och betygens nödvändighet i svensk utbildning. Fru talman och kära riksdagskollegor! Skollagen slår fast att utbildningen inom den svenska skolan syftar till att främja alla elevers utveckling och lärande samt ge livslång lust att lära. Skollagen föreskriver att utbildningen ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas, och att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Skolan har ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen med utbildningen. Det är vackert. Det är så det bör vara i skolan - alla barn får en chans. Men sådan är tyvärr inte verkligheten . Låt mig ge ett exempel från min hemkommun , ett exempel som tyvärr inte är unikt i . är uppkallad efter utbildningsminister . På uppnår mindre än hälften av eleverna behörighet till gymnasiet, och då har nyanlända barn redan räknats bort. Det är en skola som utbildar till utanförskap, för vi vet att skolmisslyckande leder till arbetslöshet, ohälsa och ofrihet. Tänk dig själv att stå där på ditt barns första skoldag. Du håller ditt barn i handen, ditt barn som är det viktigaste du har och som du ska lämna över i en ny värld - en värld där barn ska få de kunskaper de behöver, där de förhoppningsvis får vänner för livet och där de kommer att spendera de flesta vakna timmar under de år då de formas som människor. Tänk då att veta att du lämnar över ditt barn till en skola där inte ens hälften lyckas. Tänk dig den känslan för en förälder! Det är provocerande. Det gör mig faktiskt både förbannad och ledsen när jag tänker på de tusentals barn som aldrig får den möjlighet att ta sig fram i livet som de borde ha, barn som får veta av sina lärare att i den klass de går i kommer bara fem elever att komma in på gymnasiet. Det är barn som själva säger att de som har fått makten faktiskt måste göra något. Och de har rätt - vi måste göra något. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Varenda svensk skola måste kunna erbjuda en skolgång som ger barnen förutsättningar att ta del av samhällets alla möjligheter. Alla barn måste ges de kunskaper som krävs för att ta ett jobb eller skapa jobb och därigenom säkra sig en egen försörjning. Alla barn måste få nycklarna till den frihet det är att kunna tolka sin omvärld och själv kunna bestämma över sitt liv. Och nej, det är ingen ursäkt att en skola ligger i ett socialt utsatt område. Det kan vi som samhälle inte acceptera som ursäkt för skolmisslyckanden. Hela grunden för den svenska skolan är att ett barn ska kunna lyckas oavsett var hon är född och oavsett vilka föräldrar livets lott har gett henne. Ändå har detta accepterats av det svenska skolsystemet - från kommun till skolverk och skolinspektion. För de låga resultaten är ju kvar, och enligt granskningarna av skolan är allting grönt. Men hur kan vi som samhälle tycka att en skola gör allting rätt när den inte ger barn en framtid? Låt mig understryka att detta inte är en kritik av lärarna eller annan personal på de utsatta skolorna runt om i , som kämpar för att lyckas. Det är en kritik av alla nivåer av beslutsfattande och utveckling som inte lyckats bättre, inklusive oss i denna kammare. Det är dags att ta eleverna som utgångspunkt när vi utvecklar skolpolitiken. En kommande regering har som sitt främsta uppdrag inom skolpolitiken att säkra att alla barn i får en ärlig chans, oavsett var de bor. Ska vi lyckas krävs insatser på alla nivåer som utgår från elevens behov. Det är vad politik gör. Därför vill vi ha hög kvalitet i förskolan. Den långsiktiga målsättningen måste vara en utbyggd förskola och att fler barn ska få möjlighet att delta i förskoleverksamheten, inte minst de barn som inte har samma tillgång till det svenska språket i hemmet. För att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten behöver vi införa karriärtjänster, och kompetensutvecklingsgarantin måste även gälla pedagoger i förskolan. Det bör även vara lättare för barnskötare att vidareutbilda sig till förskollärare de arbetar i förskolan. Ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar är att erbjuda integrationsförskola, där förskoleverksamheten bedrivs parallellt med sfi-undervisning för föräldrarna. Försök har gjorts i vissa stadsdelar i , med bra resultat. Detta bör utvidgas till fler delar av landet. Det är också viktigt att resurser går dit där de behövs, varför de riktade statsbidragen måste ses över och bli färre. Det skulle ge mer fokus på verksamhet och mindre på administration. Det är såklart också viktigt att vi talar om den viktigaste delen av samhällets verktygslåda för att ge alla barn samma möjligheter i livet, nämligen lärarna. Det finns ett stort behov av att höja läraryrkets status. Därför måste det skapas förutsättningar för fristående lärarutbildningar, kontinuerlig och systematisk kompetensutveckling, kollegialt lärande samt minskad detaljstyrning i skolan. Det behövs också tydliga karriärvägar för lärarkåren, skickliga skolledare som leder det pedagogiska utvecklingsarbetet och mer klassrumsnära forskning. Det råder stor brist på lärare, och bristen kommer att öka . finns det pensionerade lärare och många lärare som arbetar i skolan utan lärarlegitimation men i många fall med lärarutbildning och stor kompetens. Mot bakgrund av detta bör kravet på lärarlegitimation slopas . Annars skapar vi en ohållbar situation för skolledare, lärare och elever. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning För högpresterande personer med en annan examen än en pedagogisk måste det finnas goda möjligheter att snabbt läsa in den pedagogiska kompetens som behövs för att bli lärare. Jag och vill därför utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna och bygga ut Teach for . Fler enskilda aktörer måste också få möjlighet att bedriva fristående lärarutbildning. Det är svårt i praktiken. Man måste ha tillstånd att utfärda lärarexamen även om man bara vill ge exempelvis kortare påbyggnadsutbildningar. Jag och vill därför att regelverket för enskilda utbildningsanordnare ses över i syfte att öppna för fristående lärarutbildningar. Vidare vill vi ha en tydlig och långsiktig satsning på ett nationellt digitalt lärarlyft. Lärarutbildningarna måste ta in det digitala perspektivet i alla relevanta ämnen, och lärare och skolledare måste få en kontinuerlig uppdatering i digitalt lärande. Jag vill se ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär kan utvecklas och få tillgång till kompetensutveckling. Vi i vill införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för en garanterad högkvalitativ och relevant kompetensutveckling. En sådan garanti stärker lärarnas möjligheter att ta del av klassrumsnära fortbildning och utvecklas i sin profession. Lönenivån inom läraryrket är såklart viktig för yrkets attraktivitet, precis som karriärmöjligheterna. Med ett karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare kan vi både öka kompetensen och höja lönerna på området. I ett första steg mot ett tydligt karriärsystem för lärare vill se en utökning av antalet karriärtjänster. För att göra det möjligt för lärare att vara lärare och ägna sig åt sitt pedagogiska uppdrag, för elevernas skull, vill att det införs lärarassistenter. Denna nya yrkesgrupp ska, förutom att ägna sig åt att stödja lärare i kringarbete som rör administration, teknik, etcetera, också kunna vara ett stöd i själva undervisningen. Det är väldigt viktigt att skolan hänger ihop med arbetsmarknaden. Skolan ska ge en stabil grund för elevernas kommande etablering på arbetsmarknaden. Därför är utbildningsväsendets koppling till arbetsmarknaden av central betydelse. föreslår ett antal reformer för att stärka denna koppling. En tvåårig yrkesskola bör inrättas, gymnasiets introduktionsprogram bör stärkas och studie- och yrkesvägledarnas roll bör ses över och stärkas.