bet · H501TU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att den bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Därmed bifaller utskottet motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om åtgärder inom luftfarten, främst med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 17 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning De regionala flygplatsernas betydelse Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling Ett gemensamt europeiskt luftrum Minskade utsläpp och fossiloberoende Byte av namn på flygplatser Alkoholtester för piloter och besättningspersonal 1.De regionala flygplatsernas betydelse, punkt 1 – motiveringen (S, MP, V) 2.Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (M) 3.Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (SD) 4.Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (C) 5.Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (L) 6.Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling, punkt 2 (KD) 7.Arlanda och , punkt 3 (L) 8.Arlanda och , punkt 3 (KD) 9.Arlanda och , punkt 3 – motiveringen (V) 10.Marktransporter till flygplatser, punkt 4 (L) 11.Ett gemensamt europeiskt luftrum, punkt 6 (S, MP, V) 12.Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (M) 13.Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (C) 14.Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (L) 15.Minskade utsläpp och fossiloberoende, punkt 7 (KD) 16.Alkoholtester för piloter och besättningspersonal, punkt 9 (KD) 17.Drönare, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut De regionala flygplatsernas betydelse 2017/18:1193 av och (båda M), 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11. Reservation 1 (S, MP, V) – motiveringen Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling 2017/18:721 av m.fl. (S), 2017/18:722 av och (båda S), 2017/18:1488 av och (båda C), 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2428 av (C), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 22. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) 2017/18:299 av (M), 2017/18:1340 av (M), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 50. Reservation 7 (L) Reservation 8 (KD) Reservation 9 (V) – motiveringen 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 10 (L) 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 23. Ett gemensamt europeiskt luftrum ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1587 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Reservation 11 (S, MP, V) Minskade utsläpp och fossiloberoende 2017/18:39 av (KD) delyrkande 1, 2017/18:485 av (S) yrkande 2, 2017/18:638 av (KD), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9 och 20, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 14 i denna del, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 10, 11 och 29, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkandena 7.1 och 9.1, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 51 och 52 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 39. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (L) Reservation 15 (KD) Byte av namn på flygplatser 2017/18:373 av och (båda L), 2017/18:438 av (L) och 2017/18:1354 av (KD). Alkoholtester för piloter och besättningspersonal 2017/18:634 av (KD) delyrkande 1 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 16 (KD) 2017/18:3401 av (M) och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 17 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas 43 motionsyrkanden från allmänna motionstiden , bl.a. om regionala flygplatser, minskade utsläpp från luftfarten, byte av namn på flygplatser och drönare. Vid utskottssammanträdet fick utskottet information om fjärrstyrd flygtrafiktjänst från företrädare för , , , , Regionala Flygplatser, Swedavia och Transportstyrelsen. Nedan ges en kort beskrivning av de mest centrala statliga aktörerna på luftfartsområdet. Inom luftfartsområdet arbetar Transportstyrelsen med tillsyn, tillstånd och registerhållning, precis som för övriga trafikslag. Det innebär att myndigheten • utfärdar tillstånd för flygbolag, piloter, utbildningsorganisationer, underhållsorganisationer, flygtrafiktjänster, flygplatser m.m. • utövar tillsyn över tillståndshavare • ansvarar för och förvaltar luftfartygsregistret och inskrivningsregistret. Transportstyrelsen arbetar också med regelgivning och regelutveckling inom luftfarten. I Transportstyrelsens föreskriftsserie (TSFS) finns föreskrifter som reglerar luftfarten i . Mycket av regelverket inom luftfarten är dock internationellt. Transportstyrelsen bistår regeringen med arbetet inom Internationella civila luftfartsorganisationen (), Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac), Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) och EU. Transportstyrelsen är utsedd av regeringen att fullgöra de åtaganden som en mängd EU-rättsakter lägger på medlemsländerna. Vidare utfärdar Transportstyrelsen tillstånd för att flyga och trafiktillstånd för flygföretag från länder utanför EES där EU inte har slutit avtal med landet. Transportstyrelsen hanterar också t.ex. • händelserapporteringen inom luftfarten som syftar till att förbättra luft-fartssäkerheten • lagstiftning och ärenden om luftfartsskydd inklusive förvaltningen av finansiering av passagerarnas säkerhetskontroller • tvister om flygplatsavgifter och andra ärenden inom ekonomisk reglering. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för luftfart med utgångspunkt från ett trafikslagsövergripande perspektiv. Ansvaret gäller såväl nationell nivå som delaktighet på länsnivå och nivå. ansvarar för driftsbidrag till icke-statliga flygplatser. har även till uppgift att peka ut riksintressen för kommunikationer. Flygplatser som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningen. Det är funktionen hos transportsystemet som ska säkerställas. Vidare ansvarar för statens avtal om transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik, inklusive flyg-trafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. är ett statligt affärsverk som har både myndighetsuppgifter och verksamhet som bedrivs på affärsmässiga grunder. Fram till Swedavias bildande ansvarade för drift av statliga flygplatser. tillhandahåller flygtrafiktjänst för både civil och militär luftfart. sköter flygtrafiktjänst på 20 civila och militära flygplatser från i norr till i söder samt tre kontrollcentraler i , och där den sistnämnda är kontrollcentral för fjärrstyrd trafikledning. har monopol på flygtrafiktjänst för undervägstrafiken och flygtrafikledningstjänst i anslutning till flygplatser som helt eller delvis kontrolleras av staten. bedriver genom tjänsteexport inom civil luftfart. Vidare har och danska Naviair ett gemensamt bolag som sköter den operativa driften av undervägsverksamheten i det dansk-svenska luftrummet. Swedavia äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela , och bolaget är helägt av svenska staten. Swedavia bildades genom att flygplatsverk-samheten som tidigare tillhört bolagiserades. Verksamheten i Swedavia är indelad i en flygplatsverksamhet och en fastighetsverksamhet. Swedavias flygplatser sammanfaller med det nationella basutbudet av flyg-platser. Internationella civila luftfartsorganisationen () är ett FN-organ som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. inrättades genom Chicagokonventionen, som kom till vid ett möte i . hade tagit initiativ till detta möte och bjudit in ett antal stater, samtliga antingen allierade eller neutrala under , för att dra upp riktlinjerna för den framtida civila luftfarten. Konventionen undertecknades initialt av 52 stater som därmed blev medlemmar i . deltog i mötet och ratificerade konventionen 1946. Utgångspunkten i Chicagokonventionen är att staterna ska samarbeta för att uppnå en säker och välordnad utveckling av den civila luftfarten. Chicagokonventionen innehåller sammanlagt 96 artiklar som reglerar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter: regler för att införa internationella standardbestämmelser och rekommendationer av teknisk och flygoperativ natur, riktlinjer för lättnader i tull- och passfrågor samt luftfartspolitiska frågor. Redan i första artikeln fastslås att varje stat har absolut suveränitet över sitt eget luftrum. För reguljärtrafik krävs enligt konventionen ett särskilt tillstånd eller annat bemyndigande av den främmande stat som berörs av trafiken. Enligt Chicagokonventionen fastställer normer och rekommendationer som vägleder medlemsstaterna vid utformningen av författningar. Syftet är att säkerställa en nödvändig likformighet mellan nationella bestämmelser och internationella normer. utfärdar sådana normer och rekommendationer som bilagor till Chicagokonventionen. Konventionen har 191 medlemmar. Huvudkontoret ligger i , och det finns dessutom sju regionala kontor, av vilka Europaregionens kontor ligger i . Ända sedan bildades har lyckats få representanter invalda i och i (). Den gemensamma nordiska delegationen i (Nordicao) består av representanten i rådet, en ställföreträdare för denna, kommissionären i ANC och en administrativ handläggare. De tre förstnämnda kommer alltid från tre olika nordiska stater. Byten görs enligt ett fastställt roterande schema. Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac) grundades av de euro-peiska länderna på initiativ av och med aktivt stöd från . De europeiska stater som är medlemmar i kan ansöka om medlemskap i , som har 44 medlemmar. representeras i Ecac huvudsakligen av Transportstyrelsen. Ecac är ett samrådsorgan för europeiska luftfartsmyndigheter och har som målsättning att gynna utvecklingen av ett säkert, effektivt och uthålligt europeiskt flygtransportsystem. Ecac utfärdar resolutioner och rekommendationer. Dessa är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna utan måste införlivas i den nationella rättsordningen. som det kommersiella jetflyget kom igång skapades Eurocontrol. Organisationen bildades för att effektivisera den europeiska flygtrafikledningen med bibehållen flygsäkerhet. Målet var att få en organisation som skulle ansvara för flygtrafikledningen inom det övre luft-rummet i . Eurocontrol är en mellanstatlig civilmilitär organisation med 41 medlemsstater. Transportstyrelsen representerar i enlighet med regeringens instruktion. Den ökande flygtrafiken, som enligt prognoser förväntas fördubblas till 2020, ställer krav på en ökad kapacitet inom flygledningstjänsten och på flygplatserna. Man satsar därför på arbetsprogrammet för nya flyg-ledningssystem (Sesar), som grundades av Eurocontrol tillsammans med Europeiska kommissionen. Målet med Sesar är att säkerställa flygsäkerheten och kapaciteten för de kommande 30 åren, göra luftfarten mer miljövänlig och minska kostnaderna för flygtrafikledning. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet () är baserat i och har bl.a. avdelningar för regelutveckling, certifiering, standardisering och godkännanden. Förutom de 28 EU-medlemsstaterna är även , , och medlemmar i . inrättades 2002 och hade inledningsvis uppdrag som rörde regelutveckling samt typ- och miljöcertifiering av luftfartyg. utvidgades Easas uppdrag till att även omfatta regelutveckling m.m. för pilotcertifikat, all slags flygverksamhet och säkerhet hos operatörer från länder utanför EU. utökades uppdraget ytterligare med bl.a. regelutveckling för flygtrafiktjänst och flygplatser. presenterade ett förslag till ny grundförordning för . och rådet slöt en överenskommelse om reviderade gemensamma säkerhetsbestämmelser för den civila luftfarten och ett nytt mandat för . utskott för transport och turism (Tran) godkände överenskommelsen vid ett utskottssammanträde och har aviserat att man kommer att rösta om överenskommelsen och anta en ståndpunkt vid plenarsessionen . De regionala flygplatsernas betydelse Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Utskottet hänvisar till att så sent som riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna, och utskottet finner därför inte anledning att i detta skede återigen rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet betonar behovet av att värna de regionala flygplatserna och förutsätter att regeringen vidtar en skyndsam hantering av det tillkännagivande som lämnats. Därmed förväntar sig utskottet att de behandlade motionsyrkandena kommer att bli tillgodosedda. Jämför motivreservation 1 (S, MP, V). och (båda M) pekar i motion 2017/18:1193 på att drygt 145 000 passagerare reste till och från . Motionärerna pekar vidare på att flygplatsen vid den stora skogsbranden som härjade i kom att spela en central roll i räddningsarbetet och att detta aktualiserade vikten av regionala flygplatser. Vi behöver säkra och trygga tillgången till regionala flygplatser. Utöver att regionala flygplatser behövs ur ett säkerhetsperspektiv anser motionärerna att är en stor stad som behöver en flygplats liksom att behöver en flygplats för att kunna utvecklas och säkra tillväxt och arbetstillfällen nu och . Motionärerna vill därför att tillgången till och andra regionala flygplatser värnas. m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2017/18:3758 på att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Enligt motionärerna är det viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren, och motionärerna framhåller därför behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad (yrkande 6). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2017/18:3766 att de regionala flygplatserna i har en stor betydelse för att kommunikationen med och andra resmål runt om i och världen ska fungera. De mindre icke-statliga flygplatserna finns i hela landet och är oerhört viktiga för kommunerna och regionerna. Motionärerna anser att det är viktigt att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad (yrkande 53 i denna del). m.fl. (M, C, L, KD) pekar i kommittémotion 2017/18:3894 på att stora avstånd innebär att det behövs ett fungerande flyg och möjlighet för näringslivet att lätt kunna ta sig till och ut i världen. De regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Motionärerna anser att regeringen bör ta de regionala flygplatsernas situation i beaktande när transportpolitiken utformas. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad (yrkande 11). Utskottet vill inledningsvis framhålla att de stora avstånden i innebär att ett fungerande flyg för att lätt kunna ta sig till och övriga världen är helt avgörande för såväl befolkning som näringsliv i hela landet. De regionala flygplatserna spelar en viktig roll i detta sammanhang och bidrar till att binda samman och till att utveckla sysselsättningen och näringslivet, och därmed till att människor kan bo och leva i olika delar av . Utskottet anser således att de regionala flygplatserna utgör en viktig del i det gemensamma transportsystemet. Utskottet vill även peka på att de regionala flygplatserna bidrar till övriga flygplatsers ekonomi eftersom dessa får intäkter genom resandet till och från de regionala flygplatserna. Utskottet har återkommande behandlat frågor som rör vikten av en fungerande transportinfrastruktur och pekat på att de regionala flygplatserna i många fall har en avgörande betydelse för att upprätthålla en god tillgänglighet i hela landet. Med anledning av den betydelse som tillmäter de regionala flygplatserna beslutade i samband med budgetberedningen att rikta ett tillkännagivande till regeringen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104) om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Utskottet underströk i sin motivering att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas. Tillkännagivandet bereds inom . Utskottet anser att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterade . Utskottets uppfattning är att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för de regionala flygplatserna så att de långsiktigt kan bidra till tillväxten. Utskottet understryker att regeringen bör ta de regionala flygplatsernas situation i beaktande när transportpolitiken utformas och vill därför framhålla behovet av att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Med anledning av att så sent som riktade ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna finner utskottet inte anledning att i detta skede återigen rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet vill dock tydligt betona behovet av att värna de regionala flygplatserna och förutsätter att regeringen vidtar en skyndsam hantering av det tillkännagivande som lämnats. Utskottet förväntar sig att här behandlade motionsyrkanden kommer att bli tillgodosedda genom regeringens hantering av det ovannämnda tillkännagivandet. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta några nya initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1193 (M), 2017/18:3758 (C) yrkande 6, 2017/18:3766 (KD) yrkande 53 i denna del och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 11. Stöd till regionala flygplatser och trafikupphandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regionala flygplatser. Utskottet framhåller de regionala flygplatsernas betydelse för olika delar av . Utskottet pekar bl.a. på att kommissionen antog reviderade regler för stöd till flygplatser samt att har utrett behovet av upphandling av flygtrafik för perioden –2023. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (L) och 6 (KD). Bakgrund och tidigare behandling Det finns ca 300 flygplatser och flygfält i . De flesta av dessa är mycket små och används främst av flygklubbar och enskilda individer. I finns det tio flygplatser som utgör det nationella basutbudet av flygplatser som regeringen har fastställt för att säkerställa ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem som garanterar en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Dessa flygplatser är /, , , , , /, /, , och . Regionala Flygplatser (SRF) är ett samarbetsorgan för icke-statliga flygplatser som verkar för att utveckla flygtrafiken och därmed tillgängligheten till alla regioner. SRF arbetar för att ge de icke-statliga flygplatserna förutsättningar att bevara och utveckla sin verksamhet. SRF har 33 medlemsflygplatser över hela . Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftsbidrag för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftsbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafikförsörjning i hela landet. Driftsbidraget beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelas schablonvärden för att avspegla flygplatsernas verkliga kostnader och intäkter. Bidraget kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament till effektivisering av flygplatsdriften. antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . De föregående riktlinjerna tillät under vissa förhållanden investeringsstöd till flygplatser. Exempel på driftsstöd i är driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar samt kommunala bidrag. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. De nya riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. fastställde nya riktlinjer för offentliga investeringar samt för driftsstöd till bl.a. flygplatser (förordning (EU) 2017/1084). Investeringsstöd kan därmed ges till regionala flygplatser med en genomsnittlig årlig trafikvolym på upp till 3 miljoner passagerare. Syftet är att förbättra vissa regioners tillgänglighet och främja den lokala utvecklingen beroende på de särskilda egenskaperna hos varje flygplats. Investeringsstödet stöder prioriteringarna i 2020-strategin genom att bidra till ytterligare ekonomisk tillväxt och till att mål av gemensamt unionsintresse uppnås. I gäller detta för alla flygplatser som är kommunägda eller landstingsägda. När det gäller driftsstöd till mycket små flygplatser som har högst 200 000 passagerare kommer dagens driftsformer att kunna fortsätta. Flygplatser med passagerartal över 200 000 måste fortsätta att lämna notifieringar om driftsstöd till kommissionen. m.fl. (S) påtalar i motion 2017/18:721 att det är av stor vikt för näringslivet, sysselsättningen och utvecklingsmöjligheterna i , , , och att flygtrafiken till och från omgående får en långsiktig lösning så att tillgängligheten till och övriga världen blir acceptabel även från norra och västra länsdelar. Motionärerna menar att utan trafik ökar skadan i förtroendet för flygtrafiken mellan och . Att allmän trafikplikt införs på Mora-Siljans flygplats är, som motionärerna ser det, det enda som kan skapa en långsiktig och stabil lösning för reguljära flygförbindelser mellan norra länsdelar och . Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna en översyn av möjligheterna till trafikplikt för –Siljans flygplats i infrastrukturplaneringen samt en översyn av om flygplatsen kan få tillgång till flygtrafik upphandlad av . och (båda S) pekar i motion 2017/18:722 på att flyget bidrar till grundläggande tillgänglighet och regional utveckling i hela landet och att tillgången till snabba och effektiva flygtransporter är avgörande för att kunna utvecklas i en alltmer globaliserad värld. som det totala svenska flygplatssystemet genererar vinster drivs ett antal svenska flygplatser i regi med stora ekonomiska underskott trots att passagerarna från de regionala flygplatserna bidrar till flygplatssystemets totalekonomi. Vidare försvåras situationen för de regionala flygplatserna av kostnader för höjda säkerhetskrav och lägre ersättning från det nationella systemet för flygtrafikledning som det behövs underhåll av flygplatsernas infrastruktur. Motionärerna påtalar därför behovet av att klarlägga de långsiktiga ekonomiska förutsättningarna för regionala flygplatser och tydliggöra statens roll.