bet · H501SfU28 · 2018-04-25 00:00:00 — om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Utskottet föreslår att avslår motionen som har väckts med anledning av regeringens skrivelse och lägger skrivelsen till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut (2017:25). Vidare redovisar regeringen de åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer. I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2017/18:125 om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Konsekvensanalys av volymer och jämförande studier av omvärldens regelverk, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut lägger skrivelse 2017/18:125 till handlingarna. Konsekvensanalys av volymer och jämförande studier av omvärldens regelverk 2017/18:4005 av m.fl. (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (KD), (S), (SD), (V) och (C). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:125 om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut och en motion som väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport (RiR 2017:25). överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade gransknings-rapporten på utskottets sammanträde . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att det i förordning och stöddokument bör ställas krav på bl.a. en konsekvensanalys av volymer och om jämförande studier av omvärldens regelverk samt lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservationen (SD). har granskat om konsekvensanalyserna som regeringen har låtit kommittéväsendet och ta fram inför migrations-politiska propositioner –2015 uppfyller kraven enligt gällande styrdokument och om de i övrigt är ändamålsenligt utformade för sitt syfte. att säkerställa att konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut tas fram i enlighet med kraven i kommittéförordningen, riktlinjerna för arbetet med konsekvensutredningar i och . hänvisar till formulering ”Problem- och konsekvensanalyser som har gjorts under beredningsarbetet bör givetvis redovisas i den proposition eller lagrådsremiss där förslagen läggs fram.” att utveckla kvaliteten i analyserna. För att förbättra ändamålsenligheten i analyserna för remissinstanser, beslutsfattare och andra berörda är det särskilt väsentligt att analyserna redovisas så transparent att de kan upp-repas och granskas av externa aktörer. Granskningen visar att det finns behov av och förutsättningar för att förbättra bedömningen av förslagens effekter när det gäller antalet personer som ansöker om eller beviljas uppe-hållstillstånd. Mot bakgrund av att migrationen varierar, delvis beroende på svårförutsedda omvärldsfaktorer, är det också väsentligt att förbättra analysen av risker och osäkerheter i beredningsunderlagen. att överväga behovet av att utveckla stödet till utredningsarbete avseende konsekvensanalyser. Det är särskilt angeläget att uppdatera . Vidare bör övervägas att göra en översyn av rikt-linjer och stödmaterial för att ta fram och redovisa konsekvensanalyser vid internt utredningsarbete i . anser inte att konsekvensanalyserna av ekonomiska effekter annat än undantagsvis uppfyller stöddokumentens krav på att vara hel-täckande, långsiktiga och dynamiska. I mer än hälften av underlagen saknas en beskrivning av möjliga kommunala konsekvenser. När de ekonomiska effekterna för statlig och verksamhet redovisas saknas det ofta en förklaring till hur effekterna har räknats fram och vilka antaganden som ligger bakom resultaten. Konsekvenser på andra områden än finansiella, t.ex. för jämställdhet, redovisas mycket kortfattat eller inte alls. Vidare anser att endast enstaka konsekvensanalyser uppfyller kraven på ändamålsenlighet i de granskade beredningsunderlagen. Om någon särskild metodik, data eller annat underlag har använts i analyserna redovisas detta sällan på ett sätt som möjliggör en extern kvalitetsbedömning. anser att konsekvensanalyserna ibland genomförs alltför sent och inte alltid integreras i arbetet med utformningen av förslagen. Riks-revisionen anser även att det framstår som särskilt viktigt att redovisa risker och osäkerheter med förslagen mot bakgrund av att antalet personer som ansöker om uppehållstillstånd av svårförutsägbara skäl kan variera. Detta görs dock endast i enstaka fall. Enligt mening säkerställer inte kommittéförordningen och styrdokument att analyserna är ändamålsenliga för remissinstanser, beslutsfattare eller myndigheter, kommuner och andra som berörs av besluten. Enligt analyseras inte alltid förslagens påverkan på migrationen, och om förslagens effekter bedöms anges ofta att det saknas påverkan på migrationen eller att påverkan endast har marginell betydelse. Att förslagens effekter på migrationen inte bedöms, eller att bedömningen inte kvantifieras leder enligt mening sannolikt till att inte heller övriga konsekvenser kan bedömas på ett adekvat sätt. Trots att effekterna av migrationspolitisk reglering i i hög grad är beroende av migrations-politikens utformning i omvärlden finner endast ett beredningsunderlag där det anges att utfallet i kan komma att påverkas av hur reglerna utformas i andra länder. Vidare anser att beredningsunderlag och propositioner som avser genomförande av EU-reglering saknar analys av hur tillämpningen i förhåller sig till andra länder eller hur det kan påverka utfallet i . anser sammanfattningsvis att konsekvensanalyserna bör vidareutvecklas. Tillgången till data om faktiska volymer och kostnader i de berörda verksamheterna utgör enligt mening inte någon betydande begränsning för möjligheterna att ta fram välutvecklade konsekvensanalyser. har tillgången till forskning och erfarenhet som bidrar till uppskattning av effekterna av migrationspolitiska styrmedel också successivt förbättrats, fler metodväg-ledningar har tillkommit och det finns vedertagna metoder för att redovisa risker och osäkerhetsfaktorer. Enligt regeringens mening har arbetet med konsekvensanalyser förbättrats . Kommittéförordningens krav och de stödmaterial som tillhandahålls, bl.a. och hand-ledningar, utgör enligt regeringens mening ett gott underlag för att säkerställa ändamålsenliga analyser. Även och stödfunktioner har utvecklats. interna arbete med bl.a. barns rättigheter och jämställdhet återspeglas i senare års propositioner på migrationsrättens område. Regeringen delar bedömning att kvaliteten i konsekvens-analyserna i betänkanden, departementspromemorior och propositioner bör höjas ytterligare. Bland annat pågår en översyn av (Ds 1997:1) och riktlinjer. För att höja kvaliteten har enligt regleringsbrevet för ett återrapporteringskrav när det gäller konsekvensanalyser och utredningar. Regeringen aviserar även en översyn av kommittéförordningen och framhåller att det är angeläget att också se över . Regeringen delar bedömning att konsekvensanalyser bör löpa parallellt med övrigt arbete, vilket även anges i senare års kommitté-direktiv inom det migrationspolitiska området (t.ex. dir. 2016:92 och 2017:45). Enligt regeringen är det svårt att bedöma om analyserna genomförs tidigt eller sent i arbetet. I likhet med anser regeringen att olika typer av regel-förändringar kan ha betydelse för migrationen. noterar regeringen att inte har analyserat om regelförändringarna i de granskade underlagen har haft sådan effekt. Regeringen delar bedömning att migrationen bl.a. påverkas av migrationspolitikens utformning i omvärlden. Enligt regeringens mening medger den ofta mycket korta genomförandetiden av EU-regleringar inte några jämförande studier av genomföranden i andra EU-stater. Vidare är det ofta först efter någon tids tillämpning av en bestämmelse som det är möjligt att uppskatta vilken påverkan bestämmelsen kan ha för migrationen. Till skillnad från anser regeringen att ett antagande om att migrationen inte, eller endast i mindre omfattning, kan komma att påverkas av ett förslag kan vara skäl att inte redogöra för eventuella konsekvenser på andra områden än de finansiella. Att redogöra för konsekvenser som inte förväntas uppstå är enligt regeringens mening av ringa värde för remissinstanser, beslutsfattare och andra som berörs av besluten. Regeringen anser att är slutbehandlad med denna skrivelse. I kommittémotion 2017/18:4005 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdatera aktuella förordningar, handböcker, stödmaterial och riktlinjer. Motionärerna välkomnar regeringens planerade åtgärder, men anser att det finns behov av att göra mer. I förordningar och stöddokument bör det införas krav på att göra en särskild kostnads- och konsekvensanalys av volymer i alla förslag som kan anses migrationspåverkande. Det finns också behov av att göra en samlad bedömning av migrationens omfattning. Även förslag med mindre ändringar som var för sig inte kan bedömas ha någon större påverkan kan sammantaget påverka omfattningen. Motionärerna anser därutöver att det bör införas krav på en helhetsprövning av svenska regler i jämförelse med migrationspolitiska förslag i omvärlden. Utskottet ser positivt på regeringens arbete med att förbättra stöd och service till kommittéer, särskilda utredare och internt i för att öka kvaliteten och effektiviteten i arbetet med konsekvensanalyser. Konsekvens-utredningar är centrala i arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler, och det är viktigt att de håller god kvalitet. Utskottet anser i likhet med regeringen att kvaliteten i konsekvens-analyserna i betänkanden, departementspromemorior och prognoser bör höjas ytterligare. Som regeringen anger är det viktigt att konsekvensanalyserna löper parallellt med övrigt arbete. Om förslagen inte, eller endast i mindre omfattning, bedöms påverka migrationen kan det dock anses vara av ringa värde för remissinstanser, beslutsfattare och andra som berörs av besluten att vidare utveckla konsekvenser som inte förväntas uppstå på andra områden än de finansiella. Utskottet delar motionärernas bedömning att olika typer av regel-förändringar – stora som små – kan ha betydelse för migrationen och att effekterna av migrationspolitisk reglering i kan påverkas av migrationspolitikens utformning i omvärlden. Som regeringen anger medger den oftast mycket korta genomförandetiden för EU-regleringar dock inte några mer omfattande jämförande studier. Vidare är det ofta först efter en tids tillämpning som det är möjligt att uppskatta vilken påverkan en bestämmelse kan ha för migrationen. Utskottet utgår också från att regeringens arbete med att utveckla konsekvensanalyserna fortsätter. Utskottet vill dock påminna om att även om utformningen av regelverk har viss påverkan på migrationen till , är det främst situationen i omvärlden som påverkar varför människor migrerar. Människor flyr från något, inte till något. Motion 2017/18:4005 (SD) avstyrks med det anförda. Vidare bör lägga skrivelsen till handlingarna. Konsekvensanalys av volymer och jämförande studier av omvärldens regelverk, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4005 av m.fl. (SD). Regeringens planerade åtgärder välkomnas, men det finns behov av att uppdatera aktuella förordningar, handböcker, stödmaterial och riktlinjer. I förordningar och stöddokument bör det införas krav på att göra en särskild konsekvensanalys av volymer i alla förslag som kan anses migrations-påverkande. Det finns också behov av att göra en samlad bedömning, eftersom flera små förändringar tillsammans kan påverka migrationens omfattning – även om de var för sig inte kan bedömas få någon större påverkan. Det bör därutöver införas krav på att göra en helhetsprövning av svenska regler i jämförelse med migrationspolitiska förslag i omvärlden. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:125 om konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut. 2017/18:4005 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdatera aktuella förordningar, handbok, stödmaterial och riktlinjer i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen.