bet · H501KU20 · 2018-06-12 00:00:00 — Jag noterade sedan när jag kom till kammaren att jag skrivit upp mig för sex minuters talartid. Som ledamot av bör man såklart föregå med gott exempel och inte dra över tiden , så jag kommer därför att korta detta anförande med . Gransknings-betänkande Vissa frågor om stats-råds tjänsteutövning m.m. (kapitel 4) Vi har som sagt kommit fram till det sista ämnet i granskningsbetänkandet. Jag tycker att gjorde en bra sammanfattning. Förrförra året omfattade denna punkt, Statsråds tjänsteutövning, tio ärenden. Mandatperiodens första granskning omfattade åtta, och förra årets punkt, som hette Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning med mera, omfattade hela tretton ärenden. har vi faktiskt bara fem. Jag vet inte, men kanske vågar man hoppas på att KU:s granskning faktiskt gör skillnad. Det ämne jag tänkte tala om är att statsrådet i ett meningsutbyte på Twitter har påstått att arbetslösheten bland utrikesfödda inte ökat, trots stora invandring. Detta har han sedan illustrerat med en bild från över arbetslöshetens utveckling. Det finns måhända inget att säga om bildens förenlighet med sanningen, men lejonparten av de asylsökande som kom 2015 ingick inte bland de arbetslösa som presenterades i diagrammet på bilden, sannolikt eftersom de väntade på beslut om uppehållstillstånd eller deltog i ett etableringsprogram. I detta fall har det alltså klarlagts att den av återpublicerade statistiken inte, mer än i möjligtvis begränsad utsträckning, inbegrep den grupp varom uttalandet handlade. Uttalandet gav därmed en missvisande bild av verkligheten. Eller, ännu enklare uttryckt, statsrådet for med osanning. Ett statsråd är ju statsråd även när denne uttalar sig i sociala medier som Twitter. Bara för att man trycker på sändknappen upphör inte ministerförordnandet automatiskt och magiskt det tar för meddelandet att laddas upp på webben. Man omfattas alltså av samma lagar och regler som gäller för ens tjänsteutövning i övrigt. får tyvärr tämligen ofta orsak att granska olika uttalanden av statsråd. Utskottet har landat i den självklara slutsatsen att statsråd, i likhet med alla andra medborgare, har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Ett statsråds uttalanden kan till och med vara tillspetsade och polemiska. Om ett statsråd inte skulle få göra tillspetsade uttalanden är det klart att det skulle vara svårt att delta i den politiska debatten på samma villkor som vi andra. Men en viktig utgångspunkt är att uttalanden måste vara korrekta. I detta fall kan KU konstatera att den tweet som publicerade gav en missvisande bild, vilket inte var korrekt. Lite kort om två ärenden. Det ena handlar om statsministerns uttalanden när det gällde brottet vid synagogan i . Statsministern uttalade att det är viktigt att de som är skyldiga får rejäla straff. Detta ledde till en anmälan till KU. Som har sagts i debatten här är det rimligt att man som statsminister eller statsråd får göra denna typ av uttalanden. Han sa inte att det var de som då var anhållna och misstänkta för detta som skulle få rejäla straff, utan de skyldiga. Detta är en väldigt tydlig skillnad. KU anser att man får uttrycka sig som statsministern gjorde i fråga om den värdering han lade i detta gällande brottets straffvärde. Detta ledde alltså inte till någon kritik. tycker jag att det är viktigt att kommentera även detta positiva uttalande från i förhållande till statsministerns uttalande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkande Vissa frågor om stats-råds tjänsteutövning m.m. (kapitel 4) Jag vill dock ta upp ett annat uttalande av statsministern, där KU riktar viss kritik. Det gäller statsministerns uttalande om bristen på poliser. I en frågestund i sa statsministern att det inte var budgetmedel till som saknades och orsakade brist på poliser. Han uttalade att det som skapade problem var att det inte gick att rekrytera poliser, alltså att det inte fanns poliser att få tag i. efter debatten besökte jag själv polisen i och talade med kommunpolisen där. Då uppgav man att det fanns ett anställningsstopp för poliser, som var infört av Polisregion syd, vilket gjorde att man inte fick möjlighet att anställa poliser. Det är klart att min reflektion då blev att det faktiskt var just budgetmedel som fattades. Man sa att det fanns poliser som gick att rekrytera, men man fick inte rekrytera dem till polisen i . Samma svar fick jag , när jag besökte polisen i . Där uppgav man att det fanns poliser som var beredda att jobba där. De ville inte jobba i , där de skulle kunna få anställning. Men i hade man fått budgetrestriktioner genom anställningsstoppet. Det är klart att detta påverkade möjligheterna för polisen i sydöstra att fullgöra sina uppdrag. Från ställde vi frågor till om detta och fick ett icke-svar. Men gick vidare och frågade syd om detta, och där bekräftade man anställningsstoppet och menade att det visst kunde ha varit möjligt att rekrytera en del poliser. I detta ärende finns en kritik av för de missvisande uppgifter som man lämnat till KU om möjligheten att rekrytera poliser. Jag vill lyfta fram detta. Här var det alltså så att statsministerns uttalande kom att bli felaktigt, som jag ser det, men det som KU kritiserar är att lämnade felaktiga uppgifter till KU. Det går mot slutet. Jag vill bara göra noteringar i två ärenden i det här kapitlet. Det första handlar om ett Twittermeddelande av om att arbetslösheten bland utrikesfödda inte har ökat. Vi i utskottet konstaterar att det när vi har utrett frågan framgår att statsrådet i sitt uttalande om arbetslösheten bland utrikesfödda redovisade statistik som i bara begränsad omfattning inkluderade den grupp som uttalandet avsåg. Uttalandet gav därmed en missvisande bild. Det är utskottets slutsats. Justitie- och migrationsministern ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Det sista ärendet handlar om statsministern och är egentligen väldigt märkligt. Precis som var vi i utskottet ganska trötta efter en lång utfrågning, och frågan är om inte statsministern själv var ganska trött efter utfrågningen. Då, mitt under denna utfrågning , började statsministern läsa upp ur vad utskottet hade fått uppgift om var hemliga handlingar. Utskottets ordförande, , frågade statsministern när han fick tillfälle: Vi har fått uppgift om att detta är hemliga handlingar från UD. Har statsministern en annan uppfattning? Då svarade statsministern: "I grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkande Vissa frågor om stats-råds tjänsteutövning m.m. (kapitel 4) har vi funderat på detta ärende , och statsministern har kommit tillbaka och förklarat hur situationen har uppkommit. har statsministern vid en utfrågning uppgett att han bedömde att uppgifterna inte omfattades av sekretess. Från UD:s sida meddelades inför utfrågningen av statsministern att sekretessmarkeringen fortfarande gällde. Statsministerns beskrivning av hur han bedömde sekretessen under förra årets utfrågning skiljer sig alltså från den bedömning han då gav uttryck för. Utskottet skriver: "Utskottet förutsätter dock att statsministern gjorde ett aktivt och medvetet ställningstagande i frågan om sekretess." Något annat hade varit att påstå att statsministern inte gjorde ett aktivt och medvetet ställningstagande när han själv har sagt att han gjorde det. Det är ju otänkbart när det handlar om en statsminister inför KU. Därför utgår vi från detta. Vi vill också peka på att det under förra årets granskning rådde en diskrepans mellan statsministerns och UD:s bedömningar i sekretessfrågan. Det är otillfredsställande när utskottet med kort tids intervall får motstridiga besked i frågor om handlingsoffentlighet och sekretess. KU vill därför framhålla vikten av tydlighet i frågor av detta slag. Vi vill också betona att det är viktigt att UD noggrant överväger behovet av sekretessmarkeringar samt att departementet, när frågan uppkommer, strävar efter att göra en noggrann bedömning av om uppgifter omfattas av sekretess. Jag skulle egentligen inte ha talat under det här avsnittet, men en kollega från behövde stryka sig, och därför valde jag att ansluta mig till debatten här på slutet för att något kommentera det ärende som gäller utfrågningen av statsministern i KU . Det är en ovanlig historia. Statsministern var på utfrågning i KU om säkerhetsrådskampanjen. KU hade inför utfrågningen fått del av en mängd handlingar från . Många av dem hade sekretessmarkeringar, bland annat en förteckning över deltagare i en viss konferens som hade bjudit in till. UD menade att KU inte borde lämna ut dessa uppgifter offentligt. Under utfrågningen läste statsministern upp namnen på några av deltagarländerna. Jag ställde då frågan om inte uppgiften om deltagande länder var hemlig. Statsministern svarade som vi fick höra citeras här : "I grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess." Detta är onekligen ett svar som ger upphov till en del frågor. Hur ska man förstå det svar som statsministern gav i relation till den sekretessmarkering som handlingarna hade fått hos KU utifrån UD:s önskemål? Hade statsministern lämnat hemliga uppgifter i en direktsänd KU-utfrågning? Vi bad statsministern att komma till oss den här våren. Då gav han uppgiften att hans bedömning vid den aktuella tidpunkten var att uppgifterna om de länder vars namn han nämnde inte omfattades av sekretess för utfrågningen. KU konstaterar att den beskrivning som statsministern gav , , av hur han bedömde sekretessen under förra årets utfrågning skiljer sig från den bedömning han gav uttryck för , men utskottet förutsätter att statsministern gjorde ett aktivt och medvetet ställningstagande i frågan om sekretess när han lämnade dessa uppgifter . Som statsråd och chef för har han rätt att göra en prövning av om uppgifter kan lämnas ut eller inte. Han hade alltså rättsligt stöd för att göra en sådan bedömning som han nu säger att han då gjorde. Därmed finns det inte grund för utskottet att rikta formell kritik. Gransknings-betänkande Vissa frågor om stats-råds tjänsteutövning m.m. (kapitel 4) Däremot pekar utskottet på att den diskrepans som rådde mellan å ena sidan statsministerns besked och agerande under utfrågningen och å andra sidan UD:s information till utskottet är otillfredsställande. Det är inte lämpligt att KU med kort tids intervall får motstridiga besked i frågor om handlingsoffentlighet och sekretess. KU framhåller att UD noggrant bör överväga behovet av sekretessmarkeringar och sträva efter att göra en noggrann bedömning av om uppgifter omfattas av sekretess. I detta avseende kan man säga att UD får ett påpekande i en fråga som ganska mycket liknar den som vi har diskuterat tidigare om hanteringen av handlingar i säkerhetsrådskampanjen. Hur bedömer man frågor som gäller handlingsoffentlighet och sekretess i utrikesförvaltningen? Det är bekymmersamt, tycker jag, att den frågan dyker upp i flera olika ärenden i KU och i två ärenden bara . Det visar just det vi sa i den tidigare debatten, nämligen att det är viktigt att man ser över detta inom . Det här blir det sista inlägget, såvitt jag förstår, i årets granskningsdebatt. Jag vill tacka ledamöterna för en konstruktiv och informativ debatt och för ett utmärkt samarbete i granskningen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets anmälan lades till handlingarna.