bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — Utskottet föreslår med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen två tillkännagivanden till regeringen. • Regeringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän. • Regeringen ska ta fram kunskapsunderlag och göra en konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk lärarutbildning utan lärarlegitimation för viss undervisning i skolan. Utskottet föreslår därutöver att avslår samtliga motionsyrkanden om lärare och elever främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor bl.a. om läraryrket, legitimation, fortbildning, skolledare, studie- och yrkesvägledning, arbets- och skolmiljö, elevhälsa, idrott och fysisk aktivitet, elevers frånvaro, elever med särskilda behov och nyanlända elever. I betänkandet finns 48 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Idrott och fysisk aktivitet m.m. Elever med särskilda behov Trygghet och studiero i skolan Kunskapsunderlag och konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk utbildning 1.Minskad administration för lärare, punkt 1 (M) 2.Minskad administration för lärare, punkt 1 (C) 3.Minskad administration för lärare, punkt 1 (KD) 4.Karriärtjänster, punkt 2 (M) 5.Karriärtjänster, punkt 2 (C) 6.Karriärtjänster, punkt 2 (V) 7.Introduktionsperioden för lärare, punkt 3 (M) 8.Legitimation, punkt 4 (M) 9.Legitimation, punkt 4 (SD) 10.Legitimation, punkt 4 (L) 11.Fortbildning, punkt 5 (M) 12.Fortbildning, punkt 5 (SD) 13.Fortbildning, punkt 5 (C) 14.Fortbildning, punkt 5 (V) 15.Fortbildning, punkt 5 (KD) 16.Skolledare, punkt 6 (M) 17.Skolledare, punkt 6 (SD) 18.Skolledare, punkt 6 (L) 19.Skolledare, punkt 6 (KD) 20.Studie- och yrkesvägledning, punkt 7 (M) 21.Studie- och yrkesvägledning, punkt 7 (C) 22.Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (M) 23.Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (C) 24.Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (V) 25.Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (L) 26.Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (KD) 27.Inventering av den fysiska skolmiljön, punkt 9 (SD, KD) 28.Elevhälsa, punkt 10 (M) 29.Elevhälsa, punkt 10 (C) 30.Elevhälsa, punkt 10 (V) 31.Elevhälsa, punkt 10 (L) 32.Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (SD) 33.Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (C) 34.Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (L) 35.Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (KD) 36.Elevers frånvaro, punkt 12 (M) 37.Elevers frånvaro, punkt 12 (SD) 38.Elever med särskilda behov, punkt 13 (SD) 39.Elever med särskilda behov, punkt 13 (KD) 40.Nyanlända elever, punkt 14 (SD) 41.Nyanlända elever, punkt 14 (C) 42.Nyanlända elever, punkt 14 (V) 43.Nyanlända elever, punkt 14 (L) 44.Nyanlända elever, punkt 14 (KD) 45.Förlängd skolplikt och timplan för nyanlända, punkt 15 (M, C, L, KD) 46.Övriga frågor, punkt 16 (M) 47.Övriga frågor, punkt 16 (SD) 48.Övriga frågor, punkt 16 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Yttrande från över förslaget till utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan Utskottets förslag till riksdagsbeslut Motioner om lärare och elever Minskad administration för lärare 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:2725 av (M), 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 11–13, 25 och 53 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2017/18:157 av (L) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 7 (M) 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:844 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:16 av (SD), 2017/18:1033 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1826 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 21, 2017/18:2396 av och (båda MP), 2017/18:2486 av (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 2, 2017/18:2726 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 15, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 42, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 2, 9, 41 och 42 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) 2017/18:128 av (L), 2017/18:186 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (L) Reservation 19 (KD) 2017/18:703 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 2, 2017/18:2283 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 20 (M) Reservation 21 (C) 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Reservation 22 (M) Reservation 23 (C) Reservation 24 (V) Reservation 25 (L) Reservation 26 (KD) Inventering av den fysiska skolmiljön 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 27 (SD, KD) 2017/18:208 av (L), 2017/18:868 av och (båda S), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30, 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 av (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2505 av (M), 2017/18:2742 av (M), 2017/18:3141 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47. Reservation 28 (M) Reservation 29 (C) Reservation 30 (V) Reservation 31 (L) Idrott och fysisk aktivitet m.m. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1835 av (S), 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46. Reservation 32 (SD) Reservation 33 (C) Reservation 34 (L) Reservation 35 (KD) 2017/18:2434 av (SD), 2017/18:2475 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 34. Reservation 36 (M) Reservation 37 (SD) Elever med särskilda behov 2017/18:209 av (L), 2017/18:803 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:1302 av (M), 2017/18:2212 av (S), 2017/18:2222 av (S), 2017/18:2481 av (M) och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Reservation 38 (SD) Reservation 39 (KD) 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:2821 av (SD), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 40 (SD) Reservation 41 (C) Reservation 42 (V) Reservation 43 (L) Reservation 44 (KD) Förlängd skolplikt och timplan för nyanlända 2017/18:3040 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2 och 3. Reservation 45 (M, C, L, KD) 2017/18:426 av (L), 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2855 av (C) och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 46 (M) Reservation 47 (SD) Reservation 48 (L) Trygghet och studiero i skolan ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän och tillkännager detta för regeringen. Kunskapsunderlag och konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk utbildning ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska ta fram kunskapsunderlag och göra en konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk lärarutbildning utan lärarlegitimation för viss undervisning i skolan och tillkännager detta för regeringen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 133 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. En förteckning över behandlade motionsförslag finns i bilaga 1. Motionerna tar upp frågor bl.a. om läraryrket, legitimation, fortbildning, skolledare, studie- och yrkesvägledning, arbets- och skolmiljö, elevhälsa, idrott och fysisk aktivitet, elevers frånvaro, elever med särskilda behov och nyanlända elever. Vid utskottets sammanträde väcktes frågan om ett utskottsinitiativ om trygghet och studiero i skolan av ledamöterna från , , och , med åberopande av deras initiativrätt i enlighet med 9 kap. 16 § riksdagsordningen (prot. 2016/17:30 5 §). informerade vid ett sammanträde utskottet om det regelverk i skollagen som berörs av utskottsinitiativet. Statsrådet informerade vid ett sammanträde utskottet i frågan. har på utskottets begäran lämnat ett yttrande över förslaget till utskottsinitiativ och lämnat ett antal synpunkter (daterat , dnr 2017:974), se bilaga 2. Utskottet höll en öppen utfrågning om trygghet och studiero i skolan. Vid utskottets sammanträde väckte ledamöterna från , , och frågan om ett utskottsinitiativ om att undanta engelskspråkiga lärare i skolor med tvåspråkig profil från kravet på lärarlegitimation (prot. 2016/17:40 5 §). Utskottet har fått information av i frågan: av statssekreterare och av tjänstemän från . Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna eller av enskilda när det gäller förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som rör skolan i betänkandena Övergripande skolfrågor (bet. 2017/18:UbU18) och Grundläggande om utbildningen (bet. 2017/18:UbU20). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om minskad administration för lärare, karriärtjänster och introduktionsperioden för lärare. Jämför reservation 1 (M), 2 (C), 3 (KD), 4 (M), 5 (C), 6 (V) och 7 (M). Minskad administration för lärare I kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen ska låta göra en översyn av lärarnas tidsanvändning för att ta fram förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Enligt motionärerna lägger lärarna på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det är tid som skulle behöva läggas på att förbereda lektioner m.m. I motion 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 3 efterfrågas minskad administration för lärare särskilt vad gäller möjligheten för lärare att använda olika sanktioner för att skapa lugn och ro i klassrummen. I motion 2017/18:2725 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att låta lärare som invandrat till arbeta som lärarassistenter för att hjälpa till med administrativa uppgifter i skolan. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 5 efterfrågas en minskad administrativ börda för lärarna och skolledarna för att bl.a. åstadkomma större fokus på undervisningen. I yrkande 6 föreslås att det införs en ny yrkeskategori, lärarassistent, som kan ta över olika administrativa och praktiska uppgifter som lärarna utför för att lärarna ska få tid att vara lärare. Motionärerna i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 11 vill att det ska bli lättare för det civila samhället att bidra till och delta i skolans verksamhet för att bl.a. avlasta lärarna. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs det att lärarnas olika uppgifter och ansvarsområden ses över och vid behov tas bort. I yrkande 12 framhålls värdet av fler vuxna i skolan för att ge en ökad trygghet på raster och i klassrum. I yrkande 13 framhålls vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning. Lärarnas tidsanvändning ska därför ses över, och det bör lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. I yrkande 25 föreslås att nyanlända lärare ska kunna jobba i skolan med kringuppgifter som kan avlasta legitimerade lärare. I yrkande 53 begärs att en ny yrkeskategori, lärarassistenter, ska införas i skolan för att avlasta lärarna så att de får tid att ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. I kommittémotion 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att möjligheten för förskollärare att bli förstelärare ska utredas. Ett syfte skulle vara att höja statusen och locka fler till förskolläraryrket. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 3 föreslås att förutsättningarna för ett transparent och tydligt karriärsystem för förskollärare, lärare och skolledare ska utredas. I motion 2017/18:157 av (L) yrkande 2 begärs att löneökningar i skolan ska riktas mot lärare i Ungt Företagande (UF). I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 19 begärs att det utreds hur förstelärarsystemet kan ersättas med andra möjligheter till karriärutveckling. Förstelärarreformen har enligt motionärerna inte fungerat. Vilka som utsetts till förstelärare har ibland skett på godtyckliga grunder, och ofta har inte uppdraget inneburit några nya arbetsuppgifter utan bara ett lönepåslag. I kommittémotion 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 5 efterfrågas en utredning om hur nyutexaminerade lärare kan få en bättre introduktion till läraryrket. Bakgrund och gällande rätt Minskad administration för lärare Under /14 biföll två propositioner som innehöll förslag om ändringar i skollagen (2010:800) för att förenkla lärarnas administrativa arbete. Som ett led i att frigöra tid för undervisningen avskaffades 2013 kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). För årskurs 1–5 i ska skriftliga individuella utvecklingsplaner upprättas en gång per läsår, i stället för varje termin (se t.ex. 10 kap. 13 § skollagen). ändrades 3 kap. skollagen för att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd och förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). skolkommissions slutbetänkande (SOU 2017:35) framhåller utredningen att det är angeläget att regeringen ger hög prioritet åt arbetet med att utveckla och digitalisera nationella prov samt att utveckla bedömningsstöd och kunskapsutvärderingar för att möjliggöra för lärarna att arbeta effektivare samt för att öka likvärdigheten och rättssäkerheten för eleverna. Kommissionen anser vidare att det är av stor betydelse att legitimerade lärare kan fokusera på undervisningen genom att frigöras från administrativa sysslor och andra sysslor i den mån det är möjligt. Kommissionen framför dessutom att huvudmännen bör beakta den administrativa bördan för lärare och rektorer och vara restriktiva med att belasta dem med egna mål, anvisningar och redovisningskrav vid sidan av de som anges i nationella styrdokument. Kommissionen anser också att det är viktigt att de möjligheter till effektiviseringar i lärarens arbete i övrigt som digitaliseringen erbjuder tas till vara. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . biföll proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44), vilket bl.a. innebär att resultaten från de nationella proven ska ha en särskild betydelse i betygsättningen och att uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning bör få genomföras på dator. En avsikt med förändringarna är att minska den tid lärare lägger på administration. Regeringen tog 2015 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) initiativ till en nationell samling för läraryrket, inom vilken arbetsmarknadens parter på skolans område arbetar tillsammans för att göra läraryrket mer attraktivt. Inom ramen för detta arbete har ett antal förslag till insatser identifierats som viktiga för att höja skolprofessionernas status och attraktivitet samt för att stärka rektorers och förskolechefers förutsättningar att utföra sina uppdrag. Några av frågorna som har behandlats är lärares administrativa arbetsbörda, hur nya lärare ska få en bra introduktion i läraryrket och hur lärare med utländsk lärarerfarenhet snabbare kan tas till vara i det svenska systemet. Mot bakgrund av diskussionerna inom den nationella samlingen för läraryrket tillsatte regeringen Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76). Utredningen överlämnade betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbete lämnar utredningen förslag om att skollagen ska tydliggöras i fråga om att huvudmännen ska se till att rektorer och förskolechefer har goda förutsättningar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet och utveckla utbildningen vid enheten. Vidare menar utredningen att bör göra återkommande lärartidsstudier, att bör erbjuda huvudmännen stöd för analys och utvecklingsarbete för att arbeta systematiskt med frågan om hur lärares och skolledares arbetstid används med kärnuppdraget i centrum, och att bör utforma en kompetensutvecklingsinsats om praktisk organisation och arbetsmiljö för skolledare. Ytterligare förslag syftar till att minska överdokumentationen i skolväsendet. Utredningen anser att regeringen bör ge och Skolinspektionen i uppdrag att arbeta för att minska överdokumentationen i skolväsendet, och att regeringen bör överväga att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp hanteringen av enskildas klagomål över skolväsendet enligt skollagen. Betänkandet bereds inom . har i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig bl.a. till huvudmän och skolor inom grund- och gymnasieskolan (se bl.a. U2015/03844/S). Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. ge lärare fler metoder i undervisningen för att kunna anpassa den efter elevers olika behov. Insatserna kan enligt regeringsuppdraget bl.a. avse it som pedagogiskt och administrativt verktyg samt hur lärares administrativa arbetsuppgifter kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. redovisade och en plan för åren 2016–2019 för utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. I redovisningen presenterade bl.a. insatser för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration för att minska lärares och rektorers administrativa arbete. Inom ramen för programmet genomför eller planerar att genomföra flera olika kompetensutvecklingsinsatser (dnr 2015:899). ska följa upp de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Vidare infördes en upplysningsbestämmelse om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. En lärare kan göra karriär bl.a. genom att utses till förstelärare eller lektor med därtill kopplat statsbidrag som innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor (förordningen [2013:70] om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare). Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. Regeringen beslutade om ett extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för fler lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden (förordningen [2014:145] om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden). Vidare beslutade regeringen om en satsning som innebär att skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för uppdrag om samverkan för bästa skola och uppdraget om insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända kan få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. Statsbidrag kan nu även lämnas för insatser för personer i ledande befattning (förordningen [2016:329] om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända). I budgetpropositionen uttalade regeringen att karriärstegsreformen var ett första steg för att lyfta lärarnas löner men att regeringen vill ta ytterligare ansvar genom en särskild lärarlönesatsning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 160 f.). inrättades följaktligen ett statsbidrag för höjda löner till särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger (förordningen [2016:100] om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier). Det genomsnittliga lönepåslaget inom denna satsning är minst 2 500 och högst och person. beräknas ca avsättas för detta ändamål. Statsbidraget ges endast till de huvudmän som höjer lönen utöver vad som följer av den ordinarie lönerevisionen. En tydlig skillnad mellan karriärstegsreformen och lönesatsningen är att inga nya särskilda befattningar inrättas, utan det är en satsning på att höja lönerna för särskilt kvalificerade lärare. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) överlämnade betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). När det gäller frågan om hur karriärstegsreformen och lärarlönesatsningen bör utvecklas menar utredningen att satsningarna tar sikte på att både bidra till att stärka yrkets attraktionskraft och leda till att kvaliteten i skolväsendet höjs och att elevernas resultat förbättras. Båda satsningarna har viktiga syften, men har genom sättet de genomförts på kommit att möta mycket kritik, bl.a. från lärarna – den grupp som satsningarna är tänkta att stärka. Bland annat har satsningarna kritiserats för att brista i legitimitet och att det har varit otydligt vad som krävs för att tilldelas en förstelärartjänst.