bet · H501AU9 · 2018-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. ett flexiblare regelverk, anställningsskydd, rätt till heltid, turordning, utökad rätt till ledighet, stridsåtgärder och utstationering av arbetstagare. Utskottet anser i flera fall att gällande regelverk är väl avvägt och inte i behov av förändringar. Utskottet hänvisar även till bl.a. parternas ansvar på den svenska arbetsmarknaden och utredningar som pågår eller bereds inom . I betänkandet finns 24 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ca 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utökad rätt till ledighet Sociala rättigheter i EU 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (M) 2.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (SD) 3.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (C) 4.Provanställning, punkt 2 (M, C, L, KD) 5.Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (V) 6.Rätt till heltid, punkt 4 (V) 7.Turordningsreglerna, punkt 5 (M) 8.Turordningsreglerna, punkt 5 (SD) 9.Turordningsreglerna, punkt 5 (V) 10.Turordningsreglerna, punkt 5 (L) 11.Turordningsreglerna, punkt 5 (KD) 12.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (M) 13.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) 14.Uthyrning av arbetstagare, punkt 7 (V) 15.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (M) 16.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) 17.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (V) 18.Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) 19.Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) 20.Proportionalitetsprincip, punkt 10 (M, KD) 21.Proportionalitetsprincip, punkt 10 (L) 22.Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (M, C, L, KD) 23.Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (V) 24.Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (V) 1.Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (SD) 2.Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (L) 3.Turordningsreglerna, punkt 5 (C) 4.Stridsåtgärder, punkt 9 (L) 5.Proportionalitetsprincip, punkt 10 (C) 6.Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (SD) 7.Entreprenörsansvar, punkt 12 (SD) 8.Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (L) 9.Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:758 av (S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8, 2017/18:1630 av (SD), 2017/18:1893 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2543 av (M), 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3081 av (M), 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 17, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:37 av (KD), 2017/18:586 av och (båda S), 2017/18:606 av (S), 2017/18:782 av m.fl. (S), 2017/18:1088 av m.fl. (S), 2017/18:1364 av m.fl. (S), 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:2028 av (M), 2017/18:2631 av (S), 2017/18:2632 av och (båda S), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 11, 12, 14 och 22 samt 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 5 (V) 2017/18:1459 av och (båda S), 2017/18:2577 av (S), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2017/18:3522 av (SD). Reservation 6 (V) 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3148 av och (båda M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Reservation 10 (L) Reservation 11 (KD) 2017/18:2049 av (M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 18 samt 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) 2017/18:2175 av m.fl. (S) och 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 16, 17, 19 och 20. Reservation 14 (V) Utökad rätt till ledighet 2017/18:793 av (S), 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 33. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) 2016/17:2518 av (SD), 2017/18:2087 av (SD), 2017/18:2697 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2735 av (M), 2017/18:2925 av Boriana (M), 2017/18:3053 av (M) yrkande 2, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 19 (KD) 2016/17:2021 av m.fl. (L), 2017/18:2697 av (M) yrkande 2, 2017/18:2917 av (M), 2017/18:3159 av i (M), 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 20 (M, KD) Reservation 21 (L) 2017/18:1030 av (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 13 och 14, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27 samt 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Reservation 22 (M, C, L, KD) Reservation 23 (V) 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 13. Sociala rättigheter i EU 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 24 (V) 2017/18:2232 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), i (S), (M), Serkan Köse (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 99 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om anställningsskydd, anställningsformer, turordning, utökad rätt till ledighet och stridsåtgärder. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förlängd provanställning, trygghetsanställningar, lärlingsanställningar och ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (M, C, L, KD) samt särskilt yttrande 1 (SD). , , och betonar i den gemensamma motionen 2017/18:3177 av m.fl. vikten av att få fler i arbete. En åtgärd som partierna vill se är en utökning av möjligheterna till provanställning. Partierna föreslår därför att provanställningstiden förlängs från (yrkande 3). Partierna menar att den föreslagna ändringen skulle kunna leda till att fler arbetsgivare vågar öppna dörren för den som står utan jobb. Motsvarande förslag framförs av i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. (yrkande 14) och av i motion 2017/18:3626 av m.fl. (yrkande 25). anser i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. att det är angeläget att arbetsmarknadens parter öppnar upp för nya typer av anställningar som gör det möjligt att bättre anpassa anställningskostnaderna efter produktiviteten. För det fall arbetsmarknadens parter inte förmår att träffa avtal om enkla jobb, menar partiet att trygghetsanställningar bör införas (yrkande 11). Vidare anser partiet att bestämmelserna om uppsägningstvister i lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad anställningsskyddslagen, innebär en stor osäkerhet och en stor kostnad för en arbetsgivare. vill därför begränsa tiden i anställning under en uppsägningstvist till och sänka skadeståndsnivåerna för felaktiga uppsägningar för små företag (yrkande 17). förespråkar i motion 2017/18:900 av m.fl. införandet av en ny form av lärlingsanställning (yrkande 7). Anställningsformen innebär att en ung lärling kan anställas med en provanställningsperiod i stället för dagens sex och att arbetsgivaravgiften är helt avskaffad. Lärlingen ska också, i samråd med arbetsmarknadens parter, kunna anställas till av ingångslönen. vill vidare att arbetskraften ska utbildas för att matcha det behov som finns på den svenska arbetsmarknaden, och att rekrytering av nödvändig utländsk arbetskraft ska ske på ett strukturerat sätt för att fylla luckorna på den svenska arbetsmarknaden (yrkande 8). föreslår i motion 2017/18:3788 av m.fl. att lagar och regler på arbetsmarknaden görs om för att sänka trösklarna samt öka flexibiliteten och tryggheten (yrkande 5). I motion 2017/18:3855 av m.fl. framhåller partiet att vissa branscher är säsongsbetonade och att arbetsgivarna i dessa branscher är beroende av tillfälligt anställd personal. vill därför se åtgärder som slår vakt om flexibla arbetsformer, såsom möjligheten till visstidsanställning (yrkande 33). (S) framhåller i motion 2017/18:758 vikten av att låta arbetsmarknadens parter genom avtal lösa frågor om löner och avtalsvillkor. Ett antal motionärer påpekar att det finns behov av en mer flexibel arbetsmarknad och vill därför se olika åtgärder från regeringen på området. Finn och (båda M) vill i motion 2017/18:1893 se en utökad flexibilitet i det arbetsrättsliga regelverket för att gynna företagare och företagande (yrkande 1). Motionärerna vill också att regelverket ses över för att underlätta för personer med funktionsnedsättning och nyanlända invandrare att få anställning i företag (yrkande 2). I motion 2017/18:2988 betonar och (båda M) behovet av fler enkla jobb (yrkande 2). (M) anser i motion 2017/18:3081 att den nuvarande utformningen av arbetsrätten resulterar i en stel arbetsmarknad och vill därför att regeringen utreder en förändring av reglerna i anställningsskyddslagen. (SD) framför i motion 2017/18:1630 behovet av att utreda om ett system med s.k. flexicurity skulle vara bättre än anställningsskyddslagen. I motion 2017/18:2543 vill (M) se en översyn av den svenska modellens funktionssätt för att säkerställa att den fungerar som det var avsett, dvs. som en maktbalans i samförstånd mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer för en väl fungerande arbetsmarknad. Enligt 6 § anställningsskyddslagen får avtal om tidsbegränsad provanställning träffas, om prövotiden är högst . Vill inte arbetsgivaren eller arbetstagaren att anställningen ska fortsätta efter det att prövotiden har löpt ut, ska besked om detta lämnas till motparten senast vid prövotidens utgång. Om något besked inte lämnas övergår provanställningen i en tillsvidareanställning. Om inte något annat har avtalats får en provanställning avbrytas även före prövotidens utgång. En provanställning saknar uppsägningstid, och arbetsgivaren behöver inte uppge skäl för att avbryta den. Ett avbrytande av en provanställning kan inte i sig prövas enligt anställningsskyddslagen. I vissa fall kan det dock finnas skäl att angripa avbrytandet med stöd av andra rättsliga grunder, såsom lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, förkortad medbestämmandelagen, eller diskrimineringslagen (2008:567). En arbetstagare som har blivit uppsagd från sin anställning har enligt anställningsskyddslagen möjlighet att föra en ogiltighetstalan i domstol. Om uppsägningen har skett utan att det finns någon saklig grund för uppsägningen, har arbetstagaren enligt 34 § första stycket anställningsskyddslagen rätt att på begäran få uppsägningen ogiltigförklarad. Konsekvensen av en dom om att uppsägningen har förklarats ogiltig är att anställningen består på samma villkor som . Av samma bestämmelse framgår att en ogiltighetstalan inte är möjlig om uppsägningen angrips endast därför att den strider mot turordningsregler. I det fallet kan dock en skadeståndstalan föras. Enligt huvudregeln i 4 § andra stycket anställningsskyddslagen upphör en tillsvidareanställning vid uppsägningstidens utgång. Situationen skulle således kunna uppstå att en tvist om uppsägningens giltighet inte hinner prövas innan uppsägningstiden har löpt ut. För tvister om en uppsägnings giltighet gäller dock enligt 34 § andra stycket att anställningen inte upphör till följd av uppsägningen förrän tvisten har blivit slutligt avgjord. som en sådan ogiltighetstalan pågår och anställningen således består har arbetstagaren även rätt till lön och andra förmåner. Domstolen kan dock enligt 34 § tredje stycket för tiden intill det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid uppsägningstidens utgång eller , ett s.k. interimistiskt beslut. I 39 § anställningsskyddslagen anges att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom, i vilken en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande eller har förklarat att en tidsbegränsad anställning ska gälla tills vidare, ska anställningsförhållandet anses som upplöst. Det framgår vidare av bestämmelsen att arbetsgivaren för sin vägran ska betala skadestånd till arbetstagaren enligt vissa beräkningsgrunder. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att värna om principen att det är arbetsmarknadens parter som i stora delar ska ges möjlighet att sköta spelreglerna på arbetsmarknaden genom att teckna kollektivavtal. Det är centralt att den svenska arbetsmarknadsmodellen även i fortsättningen används som utgångspunkt för att skapa goda förutsättningar på arbetsmarknaden. När det gäller det arbetsrättsliga regelverket anser utskottet att det är statens uppgift att skapa förutsättningar för parterna att ta sitt ansvar som staten måste säkerställa vissa grundläggande villkor. Det är centralt att arbetsrätten lägger grunden för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Utskottet konstaterar att motionärerna i detta avsnitt framför olika förslag om att ändra eller se över hela eller delar av det arbetsrättsliga regelverket. En klar majoritet av motionärerna har förslag som är inriktade på att regelverket bör öppnas upp på ett eller annat sätt för att skapa mer flexibilitet på arbetsmarknaden. Utskottet kan i viss mån dela de tankegångar som sannolikt ligger bakom motionerna med inriktning på att skapa en ökad flexibilitet på arbetsmarknaden. Flexibilitet och möjlighet till snabba omställningar är centrala element för en väl fungerande arbetsmarknad. är en grundläggande anställningstrygghet för samtliga arbetstagare även det en helt central byggsten. För att det arbetsrättsliga regelverket ska fungera väl krävs att de olika intressena är väl balanserade. Utskottet anser att det finns skäl att betona att en utveckling av arbetsrätten som innebär att anställningstryggheten ständigt får stå tillbaka inte är att önska. Utskottet anser att dagens arbetsrättsliga regelverk överlag är väl avvägt i fråga om att hitta balansen mellan å ena sidan flexibilitet och å andra sidan anställningstrygghet. Utskottet välkomnar även det arbete som bedrivs av såväl arbetsmarknadens parter som regeringen för att skapa och upprätthålla ett system som erbjuder en fortsatt god balans på området. Utskottet anser att den svenska arbetsmarknadsmodellen vid upprepade tillfällen har visat sin förmåga till snabb omställning och anpassning. Det gör också att på ett bra sätt kan möta de förändringar som sker i vår omvärld. Modellen bidrar på detta vis till att kan behålla både hög sysselsättning och hög produktivitet. Modellen är också avgörande för att möjliggöra ett hållbart arbetsliv. Frågor om det arbetsrättsliga regelverket kan därför med stor fördel oftast överlämnas till parterna på arbetsmarknaden för samtal och överenskommelser avtalsvägen. Utskottet noterar också att så ofta sker och att parterna verkar ha en kontinuerlig dialog. Som exempel kan nämnas de diskussioner om att ta ett helhetsgrepp på omställningar och anställningstrygghet som förs mellan LO och . medför det moderna arbetslivet nya utmaningar som i sig kan påverka den svenska arbetsmarknadsmodellens förutsättningar. Nya sätt att organisera arbetet ökar som en följd av bl.a. digitalisering och automatisering. Rörligheten mellan olika länder av både arbetskraft och tjänster ökar, liksom förekomsten av utstationerad arbetskraft. Utskottet anser att det är viktigt att den svenska arbetsmarknadsmodellens sätt att fungera följer med i utvecklingen och att anpassningar sker i den mån det visar sig nödvändigt. Denna utveckling måste ske i en nära dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter. När det gäller frågan om provanställningar konstaterar utskottet att allianspartierna är ense om att tiden bör förlängas från . Utskottet delar inte denna uppfattning. Utskottet delar visserligen ambitionen som framförs i motionen om att få fler i arbete. Utskottet anser dock, till skillnad från allianspartierna, att det bör ske på andra sätt än genom ett försämrat anställningsskydd för personer som kanske redan har en relativt utsatt ställning på arbetsmarknaden. Systemet med provanställning är visserligen bra för att arbetsgivare ska kunna pröva arbetstagare, men den nuvarande tidsramen är enligt utskottet väl balanserad. Det finns dessutom möjlighet att avtala om längre provanställningstider i kollektivavtal. I ett motionsyrkande från vill partiet förändra regelverket vid uppsägningstvister till nackdel för arbetstagarna. Såsom förslaget är utformat gäller det särskilt arbetstagare som arbetar vid mindre företag. Utskottet anser inte att det är en lämplig väg att gå. Uppsägningstvister kan innebära att arbetstagare befinner sig i en pressad situation som den svagare parten mot en arbetsgivare. Det är viktigt att det då finns ett robust regelverk att tillgå. Utskottet anser att dagens regelverk är ändamålsenligt i detta avseende. Utskottet konstaterar också att varken den nuvarande regeringen eller den tidigare alliansregeringen har valt att gå vidare med förslagen i betänkande (SOU 2012:62). I betänkandet finns förslag som är i linje med vad nu föreslår. När det gäller övriga yrkanden om bl.a. nya anställningsformer anser utskottet att det inte heller med anledning av dessa finns skäl till några initiativ från sida. Utskottet konstaterar i stället att regeringen är aktiv på området för att skapa nya vägar in på arbetsmarknaden. Ett av flera välkomna inslag på området är regeringens insatser för att reformera regelverket för de subventionerade anställningarna. Som utskottet framförde vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2017/18:AU2) anser det att förändringarna bl.a. gör det lättare för arbetsgivare att anställa med stöd och att effekterna av de subventionerade anställningarna bör kunna öka. Ett annat välkommet initiativ är den överenskommelse om att införa s.k. etableringsjobb som regeringen har träffat med LO, och Unionen. Det är ett bra och tydligt exempel på när politiken och arbetsmarknadens parter med utgångspunkt i den svenska arbetsmarknadsmodellen samarbetar för att stärka vägarna till arbete och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt anställningsskydd. Jämför reservation 5 (V) och särskilt yttrande 2 (L). I partimotion 2017/18:3362 av m.fl. föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 11). I samma motion föreslår partiet att det införs en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara visstidsanställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning (yrkande 12). Partiet anser också att regelverket för vikariat bör förtydligas för att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 14). Vidare anser partiet att den arbetsrättsliga lagstiftningen och lagen (2016:1145) om offentlig upphandling bör skrivas om så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar (yrkande 22). Liberalerna framhåller i partimotion 2017/18:1850 av m.fl. att en liberal utgångspunkt är att människor ska få fortsätta i arbetslivet så länge de vill och kan. Partiet anser att rätten att vara kvar i arbetslivet bör höjas till (yrkande 2). I partimotion 2017/18:3628 av m.fl. vill Liberalerna att åldersgränsen för rätten att vara kvar i arbetslivet i ett första steg höjs från 67 till (yrkande 3). I motion 2017/18:586 vill och (båda S) se åtgärder som säkerställer att det ska finnas objektiva skäl för användandet av tidsbegränsade anställningar. (S) anser i motion 2017/18:606 att regeringen dels bör överväga att följa upp arbetet med att motverka staplande av visstidsanställningar, dels bör överväga ett borttagande av allmän visstidsanställning. Även i motion 2017/18:782 av m.fl. (S) vill motionärerna se åtgärder mot allmän visstidsanställning. I motion 2017/18:1088 av m.fl. (S) vill motionärerna att det införs ett 90-procentsmål för tillsvidareanställningar i offentlig sektor. Frågan om s.k. hyvling av arbetstid och Arbetsdomstolens avgörande AD 2016 nr 69 tas upp i motionerna 2017/18:1364 av m.fl. (S) och 2017/18:2631 av (S). Motionärerna vill att regeringen ska se över lagstiftningen för att förhindra att anställningsskyddet urholkas genom hyvling. I motion 2017/18:2632 av och (båda S) vill motionärerna att regeringen ska se över de risker som finns med osäkra anställningsavtal i form av bl.a. överutnyttjande av visstidsanställningar och hyvling. (M) behandlar i motion 2017/18:2028 frågan om åldersgränsen för rätten att vara kvar i anställning. Motionären vill att regeringen i första hand ska se över möjligheten att helt ta bort åldersgränsen och i andra hand verka för att skyndsamt genomföra den höjning av åldersgränsen som har föreslagits av . I motion 2017/18:37 av (KD) vill motionären se en utvärdering av arbetsmiljön och lönesättningen hos de s.k. egenanställningsföretagen, för att upprätthålla den svenska modellen med skydd i arbetslivet oavsett anställningsform. Anställningsskyddslagen skiljer mellan tillsvidareanställningar och tidsbegränsade anställningar. Huvudregeln, som framgår av 4 §, är att anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal om tidsbegränsad anställning får enligt 5 § träffas för allmän visstidsanställning, vikariat, säsongsarbete och när arbetstagaren fyllt . Enligt 6 § är det även möjligt att träffa avtal om tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst . Avtal om tidsbegränsad anställning kan också ingås med stöd av annan lag eller med stöd av en förordning som meddelats med stöd av lag samt med stöd av kollektivavtal. trädde vissa ändringar i kraft om skärpta åtgärder mot missbruk av tidsbegränsade anställningar i anställningsskyddslagen (prop. 2015/16:62, bet. 2015/16:AU5, rskr. 2015/16:156). Ändringarna innebar bl.a. att tidigare regler om omvandling av vikariat och allmän visstid till tillsvidareanställning kompletterades med en ny regel. Den nya regeln (5 a §) innebär att en omvandling av allmän visstid inte bara ska ske om anställningstiden överstiger , utan även om det sker då tidsbegränsade anställningar i form av allmän visstidsanställning, vikariat och säsongsarbete följt på varandra. En anställning ska anses ha följt på en annan om den tillträtts från den föregående anställningens slutdag. Rätt att kvarstå i anställningen Enligt 32 a § anställningsskyddslagen har en arbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad då han eller hon fyller , om inte annat följer av lagen. En arbetsgivare som vill att en arbetstagare ska lämna sin anställning när arbetstagaren uppnår ska ge arbetstagaren skriftligt besked om detta minst en månad i förväg (33 §). En arbetstagare som fyllt har enligt 33 § tredje stycket inte rätt till längre uppsägningstid än en månad och inte heller företrädesrätt till återanställning. lämnade sitt slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Utredningen lämnade ett flertal förslag till åtgärder för att bidra till en högre faktisk pensionsålder, bl.a. genom att höja åldersgränsen för rätten av kvarstå i anställningen i anställningsskyddslagen till och därefter anpassa den till en riktålder för pension.