bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — För att stärka konkurrensen och påskynda omställningen till förnybara energikällor har som redovisats regeringen föreslagit att stödet till produktion av biogas breddas så att det omfattar fler substrat än gödsel, såsom matavfall och slam. För att finansiera denna breddning ökas stödet med under innevarande år. Vidare har regeringen beslutat att utreda hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utredningen ska analysera marknads-förutsättningar och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Regeringen har också gett i uppdrag att inrätta ett innovationskluster för flytande biogas för att främja omställningen till fossilfrihet för tunga transporter. Utskottet avstyrker motion 2017/18:3888 yrkande 7 i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Även motionens yrkande 12 avstyrks med den lämnade redovisningen. Enligt uppgift från Miljö- och övervägs förslagen i 6826 Arbetsmaskiners klimat- och luftutsläpp i . Utskottet föreslår att motionerna 2017/18:3686 (C) yrkande 21 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av regeringens fortsatta arbete med dessa frågor. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för till handlingarna. Riskbedömning i kommunernas översiktsplan och marklovsplikt Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i och avslår motionsyrkanden om en klimatanpassnings-strategi. Kommunerna har en central roll i arbetet med klimatanpassning. Kommunen är huvudman för den kommunala tekniska försörjningen såsom vatten och avlopp samt gaturenhållning och ansvarar bl.a. för det förebyggande arbetet mot naturolyckor inom det geografiska området. Kommunen ansvarar också för den fysiska planeringen som är ett av de viktigaste områdena där klimatförändringarna och dess effekter måste förebyggas och tas om hand. Till följd av ny kunskap om klimatförändringarna, internationella åtaganden och ändringar i 6 kap. har regeringen sett ett behov av att anpassa nuvarande regler. I proposition 2017/18:163 föreslås två ändringar i (2010:900), förkortad PBL, som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna för klimatets förändring. Den ena ändringen innebär ett krav på att kommunerna i översiktsplanen ska ge sin syn på risken för skador på den byggda miljön till följd av översvämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra. Den andra ändringen innebär att kommunen i en detaljplan får bestämma att det krävs marklov för markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet och som inte vidtas för att anlägga en gata, väg eller järnväg som är förenlig med detaljplanen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen presenterar regeringen även en nationell strategi för klimatanpassning som syftar till att långsiktigt stärka klimatanpassnings-arbetet och den nationella samordningen av arbetet. Genom strategin möter regeringen också åligganden under samt i för klimatanpassning där en nationell strategi för klimatanpassning lyfts fram som ett centralt analytiskt instrument avsett att förklara och prioritera åtgärder och investeringar. Regeringen framhåller att målet för samhällets anpassning till ett förändrat klimat är att utveckla ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar genom att minska sårbarheter och ta till vara möjligheter. Målsättningarna om klimatanpassning i och Agenda 2030 med de globala målen för hållbar utveckling ska också uppnås. Målen bör beaktas i politik, strategier och planering på nationell nivå och integreras i ordinarie verksamhet och ansvar. Ytterligare behov av mål eller förtydliganden av regeringens mål för klimatanpassning för olika politik-områden och sektorer bör analyseras, liksom identifierade sårbarheter. Vidare anser regeringen att anpassningsarbetet bör bedrivas utifrån vägledande principer om hållbar utveckling, ömsesidighet, vetenskaplig grund, för-siktighetsprincipen, integrering av anpassningsåtgärder, flexibilitet, hantering av osäkerhets- och riskfaktorer, tidsperspektiv och transparens. Därtill under-stryker regeringen att ansvaret för skydd av egendom i första hand ligger på egendomens ägare. Det ger en drivkraft att undvika byggande på riskfyllda områden och att vidta lämpliga skyddsåtgärder. Vidare bedömer regeringen att klimatanpassningsåtgärder bör vidtas inom flera samhällssektorer och geografiska områden. Med utgångspunkt i de konsekvenser för samhället som förutses framhåller regeringen följande områden som särskilt angelägna för det fortsatta arbetet: – ras, skred och erosion som hotar samhällen, infrastruktur och företag – översvämningar som hotar samhällen, infrastruktur och företag – höga temperaturer som innebär risker för hälsa och välbefinnande för människor och djur – brist i vattenförsörjningen för enskilda, jordbruk och industri – biologiska och ekologiska effekter som påverkar en hållbar utveckling – påverkan på inhemsk och internationell livsmedelsproduktion och handel – ökad förekomst av skadegörare, sjukdomar och invasiva främmande arter som påverkar människor, djur och växter. I propositionen framhåller regeringen att den har slagit fast att nationella myndigheter ska initiera, stödja och utvärdera arbetet med klimatanpassning inom sitt ansvarsområde genom att t.ex. ta fram handlingsplaner. Regeringen lyfter fram att ett nationellt för klimatanpassning vid () leder ett nätverk med 19 myndigheter. Kunskapscentret har utvecklat olika verktyg och vägledningar för klimatanpassningsarbete. har länsstyrelserna och 13 nationella myndigheter (, Havs- och vattenmyndigheten (HaV), , , , (), , (), geologiska undersökning (SGU), , , och ()) tagit fram eller är på väg att ta fram handlingsplaner samt utveckla verktyg för klimatanpassning. Arbetet har medfört ett starkare fokus på klimatanpassning hos myndigheterna och lett till nya samarbeten mellan och inom myndigheterna. Flera myndigheter fick också uppdrag och åter-rapporteringskrav i regleringsbrevet om att ta fram eller redovisa sitt arbete med klimatanpassning, bl.a. handlingsplaner för klimatanpassning. I motion 2017/18:2109 av (MP) yrkande 1 efterlyses en nationell klimatanpassningsstrategi. Motionären anför att i likhet med merparten av EU-länderna behöver anta en sådan strategi, bl.a. eftersom det inte är rimligt att kommunerna ska klara klimatomställningsarbetet på egen hand. Vidare i yrkande 7 i samma motion föreslår motionären att regeringen bör se över och förtydliga instruktionen för , , Havs- och vattenmyndigheten, Lantmäteriet, , länsstyrelserna, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , , , , hydrologiska institut () och så att de inom sina respektive verksamhetsområden tar initiativ till, stöder och följer upp arbete med anpassning till ett förändrat klimat. I likhet med regeringen anser utskottet att beredskapen i kommunerna behöver förbättras till följd av klimatets förändring liksom till följd av internationella åtaganden. Utskottet välkomnar därför att regeringen nu går framåt med en samlad strategi för klimatanpassningsarbetet i syfte att öka långsiktigheten och samordningen i det nationella klimatanpassningsarbetet. Utskottet välkomnar också att regeringen tydliggör kommunernas ansvar i anpassningsarbetet. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om ändringar i (2010:900) och avstyrker motion 2017/18:2109 (MP) yrkandena 1 och 7 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i drivmedelslagen och avslår motioner om miljöinformation. Jämför reservation 35 (C) och 36 (V). Regeringen föreslår i proposition 2017/18:229 Miljöinformation om drivmedel att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhanda-håller ett flytande eller gasformigt drivmedel är skyldig att informera konsumenter om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpåverkan. Bestämmelsen ska även omfatta den som tillhandahåller ett flytande eller gasformigt drivmedel och tillhandahåller el som drivmedel. Bestämmelser om detta ska föras in i drivmedelslagen (2011:319) och föreslås träda i kraft . Enligt regeringens bedömning kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer inom ramen för bemyndigandet meddela de föreskrifter om undantag från informationskravet som behövs. Information om drivmedels miljöpåverkan kan enligt regeringen presenteras på olika sätt för konsumenterna. Det kan ske genom en deklaration vid själva anordningen för påfyllning av drivmedel, dvs. pumpen, eller på tankstationen. Det kan också göras på leverantörernas eller myndigheters webbplatser, eller genom olika applikationer i smarta telefoner. Enligt regeringens bedömning bör drivmedelsleverantörer tillhandahålla miljöinformation om saluförda drivmedel till konsumenterna vid tankstationer och på webben. Informationen ska vara lätt att hitta och ta till sig för konsumenterna och samordnas med liknande informationskrav. Informationen ska baseras på de uppgifter som rapporteras enligt drivmedelslagen (2011:319) och lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. I direktiv /94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen, det s.k. infrastrukturdirektivet, fastställs en gemensam åtgärdsram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen i unionen i syfte att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. I direktivet fastställs också minimikrav för uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen. För att ytterligare minska företagens administrativa börda kan det finnas fördelar med att samordna miljödeklarationen med infrastrukturdirektivets kommande obligatoriska märkning där det är tillämpbart. Utgångspunkten är att den obligatoriska informationen enligt infrastrukturdirektivet ska framgå på tankstället. Även miljödeklarationen bör framgå vid tankstället. Detaljerade uppgifter om drivmedels miljöpåverkan bör offentliggöras på drivmedelsleverantörernas webbplatser, och det kan också finnas behov av att offentliggöra vissa uppgifter av samlande karaktär på webbplats. Även en bestämmelse om detta bör tas in i förordning. En sådan bestämmelse bör dock innehålla en anvisning om att uppgifter som utgör företagshemligheter inte ska offentliggöras. En kombination av olika typer av informationsmedier kan vara att föredra eftersom det kan finnas begränsningar i hur detaljerad miljöinformationen kan och bör vara i vissa typer av medier. Det kan exempelvis vara svårt att rent utrymmesmässigt presentera all information om ett drivmedel genom en deklaration vid pumpen. är det viktigt att den grundläggande information som finns tillgänglig vid tankstationer är enkel att ta till sig för att så många konsumenter som möjligt faktiskt ska ta del av den. Det kan därför vara bättre att informera om detaljerade uppgifter på en webbplats eller via en app. Men att bara lämna informationen på leverantörernas webbplatser riskerar att leda till att endast de allra mest intresserade tar sig tid att undersöka klimat-prestandan i drivmedlen som leverantörerna erbjuder. Det skulle kunna under-lätta för konsumenterna om detaljerad information samlas på t.ex. webbplats, bl.a. för att möjliggöra jämförelser mellan olika leverantörer. I och med att utrymmet på en miljödeklaration som kan fästas vid pumpen är begränsat bör även den information som lämnas där vara begränsad. Detta bidrar till att informationen är lätt för konsumenter att ta till sig. När det gäller frågan om vilka uppgifter miljöinformationen bör omfatta har flera remissinstanser framfört att ursprung är en viktig uppgift. En uppgift om ursprung kan påverka vissa konsumenters val. Vidare kan det konstateras att vissa aktörer självmant informerar om sina produkters ursprung. Detta talar för att det kan finnas skäl för att miljödeklarationen bör omfatta uppgift om ursprung. Regeringen anför att leverantörer bör offentliggöra fullständig information om vilka råvaror som ingår i drivmedlet på sina webbplatser. Konsumenter kommer därigenom att få information om vilka råvaror som ingår i ett visst drivmedel, t.ex. att drivmedlet kan innehålla palmolja eller palmoljederivat. Syftet med den föreslagna lagstiftningen är att möjliggöra för konsumenter att göra informerade val av drivmedel. Sådan information som konsumenter kan vara intresserade av i valet bör därför beaktas i det fortsatta förordningsarbetet. Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 15 bör olika typer av drivmedels hållbarhetsegenskaper synliggöras genom att EU ställer rättvisande livscykelkrav på både fossila och förnybara drivmedel. Bränslet bör ursprungsmärkas vid pumpen. Motionärerna anför att de vill synliggöra alla olika typer av bränslens hållbarhetsegenskaper. I kommittémotion 2017/18:4138 av m.fl. (V) yrkas att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhandahåller ett drivmedel är skyldig att informera konsumenter vid drivmedlets påfyllnads-plats om dess utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden, inklusive dess råvaror och ursprungsländer, som har betydelse för att bedöma drivmedlets sociala och miljömässiga påverkan. Det finns enligt motionärerna otydligheter i propositionen om informationen ska omfatta ursprungsland och råvaror och om informationen ska finnas tillgänglig vid själva tankstationen. Att inkludera ursprungsmärkning och råvaror i miljöinformationen om drivmedlet ger möjligheter för bilister att t.ex. av hållbarhetsskäl undvika bränslen vid tank-stationen från länder där vi vet att den sociala hållbarheten brister. Även enligt motion 2017/18:4152 av m.fl. (C) ska uppgift om råvaror och ursprung för drivmedlen redovisas vid pumpen. I förslaget till lagstiftning från ska en drivmedelsleverantör, eller annan som tillhandahåller drivmedel, informera konsumenter om varje drivmedels utsläpp av växthusgaser, råvaror och ursprung. Det är vid köptillfället som den stora påverkan sker. Som regeringen anför bör detaljerade uppgifter om drivmedels miljöpåverkan offentliggöras på drivmedelsleverantörernas webbplatser, och det kan också finnas behov av att offentliggöra vissa uppgifter av samlande karaktär på webbplats. En kombination av olika typer av informationsmedier kan vara att föredra eftersom det kan finnas begränsningar i hur detaljerad miljöinformationen kan och bör vara i vissa typer av medier. I och med att utrymmet på en miljödeklaration som kan fästas vid pumpen är begränsat bör även den information som lämnas där vara begränsad. Som regeringen anfört bör leverantörer offentliggöra fullständig inform-ation om vilka råvaror som ingår i drivmedlet på sina webbplatser. Utskottet instämmer även i att det kan finnas skäl för att miljödeklarationen bör omfatta uppgift om ursprung. Utskottet anser mot bakgrunden av redovisningen och på de skäl som anges i propositionen att bör anta regeringens lagförslag. Motionerna 2017/18:3686 (C) yrkande 15, 2017/18:4138 (V) och 2017/18:4152 (C) avstyrks i den mån de inte tillgodosetts av vad som anförts. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) om klimatpolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 3 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /16:MJU20 Klimat- och energimålen – Kontrollstation 2015 m.m., 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för samt 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. roll i det internationella klimatarbetet, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 5. I en oklar situation förhåller sig till ett pessimistiskt scenario och anser att utsläppen av växthusgaser är negativa för den globala utvecklingen och att bör bidra till att lösa, dämpa eller på annat sätt motverka effekterna av denna problematik. Här intar ekonomisk utveckling en viktig roll, eftersom brist på resurser gör länder mer sårbara för klimatets nycker. står därför upp för en ansvarsfull och effektiv klimatpolitik, där det globala perspektivet ges en mer central plats. Det globala perspektivet kommer dock i skymundan i svensk klimatpolitik, vilket tydligt illustreras av regeringens skrivelse. Det saknas på många håll en grundläggande insikt om att eller EU på egen hand inte kan styra de globala koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning. roll i det internationella klimatarbetet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 1. För att nå de mål sju partier enades om i Miljömålsberedningens klimat-betänkande krävs ett nytt ledarskap i klimatpolitiken och politik som främjar förnybar energi, minskar utsläppen från transporterna och åter gör till en ledande kraft i EU och det globala klimatarbetet. ska vara ledande i det globala och regionala klimat- och miljöarbetet. Internationella samarbetsformer, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. För att möta klimatutmaningarna på ett kostnadseffektivt sätt bör en viktig del av de svenska insatserna göras genom flexibla mekanismer såsom CDM (clean development mechanism) och JI (joint implementation), vilka ger länder möjlighet att komplettera sina nationella utsläppsminskningar genom att förvärva utsläppsminskningar från projekt i andra länder. Eftersom klimat-utmaningen är global spelar det ingen roll var i världen utsläppsminskningarna sker. Dessa mekanismer har visat sig vara mycket kostnadseffektiva och har gett goda resultat inte bara för klimatet, utan även för luftkvalitet, hälsa, tekniköverföring och teknikutveckling. Därför bör fler flexibla mekanismer utformas och införlivas. Kontrollfunktionen för systemen ska naturligtvis vara gedigen. Utgångspunkten för klimatpolitiken ska vara största möjliga minskning av växthusgaser per satsad krona. Varje ineffektivt spenderad krona är en förlust för miljön. Internationella samarbetsformer, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14 samt 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi anser att internationella klimatinvesteringar bör ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i . Det är anmärkningsvärt att regeringen ägnar så liten uppmärksamhet åt frågans internationella dimension. Beräkningarna visar tydligt att internationellt samarbete, genom exempel-vis clean development mechanism (CDM), utgör lågt hängande frukter för utsläppsminskningar i ett globalt perspektiv. Här kan utsläppsminskningar göras till en kostnad av per ton, att jämföra med regeringens klimatkliv där beräkningar just nu talar om en kostnad per ton på . Det är positivt att arbete pågår med nya internationella samarbetsformer utifrån artikel 6 i klimatavtalet från . bör inom ramen för det globala klimatarbetet högre prioritera arbetet med att snabbt sjösätta nya internationella samarbetsformer för verkningsfulla internationella insatser för utsläppsminskningar. Internationella samarbetsformer, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14. etappmål om att våra utsläpp av växthusgaser utanför den handlande sektorn ska minska till 2020 kan nås med hjälp av flexibla mekanismer. Den nuvarande regeringen har höjt ambitionen och vill så långt som möjligt nå etappmålet genom nationella insatser. Vi välkomnar att regeringen intagit en mer ambitiös hållning till etappmålet men anser att det enda hållbara förhållningssättet är att besluta att det ska nås helt och hållet genom enbart nationella insatser. Vi anser vidare att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. I stället för köp av utsläppskrediter med tveksam miljöeffekt vill driva en politik för kraftfulla klimatinvesteringar i utvecklingsländerna. Det ska vara investeringar som bidrar till nya minskningar av utsläppen och som inte ska användas för att nå vårt nationella klimatmål. Vi anser att köp av utsläppskrediter via clean development mechanism (CDM) för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. Därtill ska etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn uppnås genom nationella insatser för utsläppsminskningar. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna m.m., punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:283 av (MP) yrkande 5 och 2017/18:1713 av (MP). bör i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter och verka för att kvinnors delaktighet och makt stärks i arbetet för att bromsa klimatförändringarna. Det finns stora skillnader mellan fattigas och rikas klimatpåverkan även inom länder. Vi anser att det behöver synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket, såväl nationellt som globalt. Det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna som det är män som belastar miljön mest i såväl rika som fattiga länder. Det är därför nödvändigt att lyfta klimatfrågorna ur ett genusperspektiv. Politiska åtgärder mot klimatförändringarna bör inte vara könsneutrala. Dessvärre fäster debatten som förs om klimatet knappt någon uppmärk-samhet alls på kön trots att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljö-förändringarna som det är män som belastar miljön mest, i såväl rika som fattiga länder. Det handlar om makt och resurser, och världens kvinnor har alltjämt inte jämställda levnadsvillkor i förhållande till män. EU:s klimatpolitik, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 7 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 12 samt 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. fattade beslut om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU jämfört med , vilket ska innebära för del.