bet · H501JuU35 · 2018-06-08 00:00:00 — Detta kan leda till nya begränsningar för Säkerhetspolisen och polisen när de ska fullgöra sina uppgifter och mer specifikt när det gäller användningen av de hemliga tvångsmedel som finns att tillgå . Vi anser att det finns behov av en utredning med uppdraget att inventera alla de problem som finns när det gäller möjligheterna att säkra bevisning, vilka tekniska problem som föreligger och om den nuvarande lagstiftningen på tvångsmedelsområdet står i överensstämmelse med dagens tekniska utveckling. Uppdraget för utredningen bör också vara att blicka framåt i syfte att om möjligt förutse vilken lagstiftning som krävs för att täcka in förväntad teknikutveckling. Vi anser således att regeringen ska ta initiativ till en bred översyn om huruvida den nuvarande lagstiftningen på tvångsmedelsområdet står i överensstämmelse med dagens tekniska utveckling samt den redan kända kommande och förväntade teknikutvecklingen och vid behov återkomma med förslag till lagändringar och eventuell ny lagstiftning. Översyn av Säkerhetspolisens behov av effektiva verktyg, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi anser att regeringen ska ta initiativ till en översyn av Säkerhetspolisens behov av nya verktyg - utöver hemlig dataavläsning - för att upptäcka och utreda brottslighet inom terrorismområdet. En del i den åsyftade översynen ska vara att överväga möjligheten att vid vissa grova brott inom terrorismområdet använda hemlig rumsavlyssning. Detta bör övervägas trots att minimistraffet för dessa brott är lägre än fängelse. Här kan nämnas offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering till terroristbrott, utbildning till terroristbrott, finansiering av terroristbrott och resor i terrorismsyfte. Svårigheterna att utreda brott av dessa slag i kombination med det starka intresset av att beivra dem gör det eventuellt motiverat att frångå huvudregeln om fyra års minimistraff. Preventiva tvångsmedel, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 3. En särskild del av tvångsmedelslagstiftningen är lagstiftningen om s.k. preventiva tvångsmedel som tillåter användningen av hemliga tvångsmedel för att förebygga och förhindra allvarliga brott. De nu aktuella reglerna finns i lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott. Möjligheten att använda detta regelverk aktualiseras innan det finns förutsättningar att inleda förundersökning. Om det finns förutsättningar för att inleda förundersökning ska i stället tvångsmedelsbestämmelserna i tillämpas. Vi anser att möjligheterna att använda lagstiftningen om preventiva tvångsmedel för att exempelvis förebygga terrorbrott bör öka. Det bör enligt vår mening vara tillräckligt att det finns en risk för de allvarliga brott som anges i lagstiftningen för att den ska kunna tillämpas. På så sätt kommer möjligheten till hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning i syfte att stoppa t.ex. terrorattentat att öka. Kravet på att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för att förhindra brottsligheten bör ändras till att en åtgärd kan vara av vikt för att förhindra brott, t.ex. ett terrorattentat. Slutligen bör en möjlighet att också besluta om hemlig rumsavlyssning inkluderas i lagstiftningen. Datalagring och överlämning av trafikuppgifter, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 4. förhandsavgörande avseende datalagring har slagit undan de generella förutsättningarna för datalagring och den svenska lagstiftningen som bygger på EU:s datalagringsdirektiv. Nationell säkerhet och nationella skyddsintressen, såsom kvalificerad brottslighet som hotar rikets säkerhet, faller dock utanför EU:s kompetensområde. Det området omfattas därför inte av förhandsavgörande avseende datalagring. Regeringen har tillsatt en utredning som ska titta närmare på förutsättningarna för datalagring. Det är mycket angeläget att frågan hanteras skyndsamt. Regeringen bör därför presentera lagförslag som skapar förutsättningar för att lagringen och överlämningen av trafikdatauppgifter fungerar när det gäller brott som hotar rikets säkerhet. Lagföring av återvändare, punkt 7 (M, L) av (M), (M), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 9. Ett problem när det gäller tidigare stridande som har återvänt är att många av dem själva har begått mycket allvarliga brott som gärningsmän eller medverkat i andras mycket allvarliga brottslighet i konfliktområdena. Det finns mycket begränsade möjligheter till lagföring av sådana individer på grund av svårigheterna att säkra bevisning. Detta är ett principiellt problem i ett rättssamhälle. En utgångspunkt måste vara att lagföring av förövad brottslighet ska ske i samtliga fall där det är möjligt. Det bör göras omfattande ansträngningar beträffande alla återvändare i syfte att utreda eventuellt förövad brottslighet. Vi anser att regeringen måste ta ett större ansvar för att olika myndigheter arbetar med återvändare och att deras arbete samordnas. Det är viktigt att säkerställa att återvändare kontrolleras. Mycket kan göras för att utöka och förbättra samverkan och informationsutbyte mellan olika myndigheter i syfte att bättre kunna identifiera riskfaktorer för radikalisering. En bred genomgång bör göras för att hitta bättre modeller för riskanalys i syfte att kunna urskilja riskindivider. Även möjligheterna att utbyta information bör ses över. fungerar utbytet av information i landet inte enhetligt. Om det lokala arbetet på allvar ska kunna bedrivas effektivt krävs att vissa sekretessregler ses över och underlättar för polisen och Säkerhetspolisen att utbyta information. Dessutom måste Säkerhetspolisen och den lokala kunna – inom vissa ramar – dela information mellan sig, om situationen kräver att samhället ska kunna vidta åtgärder. Detta bör ske genom en översyn av offentlighets- och sekretesslagen med ambitionen att kunna underlätta överföringen av uppgifter mellan olika aktörer, för att bättre kunna förebygga och bekämpa terrorism. I detta sammanhang är det dock angeläget och viktigt att påpeka att hänsyn alltid ska tas till hur den personliga integriteten ska värnas i ett fritt och öppet samhälle. En del i en strategi att hantera återvändare bör vara att se till att det finns förutsättningar att etablera fungerande avhopparverksamheter. Sådana avhopparverksamheter kan tillgodose olika behov på individnivå. Det kan vara så att även personer som inte har deltagit i strider för någon terroristorganisation behöver hjälp med att lämna sina kopplingar till någon organisation som har terrorism eller någon annan form av våldsbejakande ideologi på agendan. Vi anser att det är angeläget att underlätta etableringen av avhopparverksamheter för individer som vill lämna sina kopplingar till terroristorganisationer och våldsbejakande extremistgrupper. Vi noterar även att regeringen är positiv till detta, och att frågan omfattas av den senaste överenskommelsen om åtgärder kring terrorism. Vår förhoppning är att regeringen nu kommer att ta initiativ till att olika avhopparverksamheter faktiskt etableras. Om den inte gör det avser vi att återkomma i frågan. Preventivlagstiftning, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 21. är det inte möjligt att kalla återvändare till förhör när det saknas förutsättningar att inleda förundersökning. I sådana fall har Säkerhetspolisen endast möjlighet att föra ett samtal med personen i fråga, och det kan endast ske om personen i fråga samtycker. När det gäller återvändare finns det på goda grunder anledning att anta att sådana personer ofta kan lämna värdefull underrättelseinformation. Vi anser därför att det finns skäl att skapa en ny form av preventivlagstiftning som ger Säkerhetspolisen möjlighet att rutinmässigt kalla återvändare till förhör och om så krävs också hämta personer till förhör i syfte att få information i underrättelsesyfte. Vi anser mot denna bakgrund att regeringen bör utreda en ny form av preventivlagstiftning som ger Säkerhetspolisen möjlighet att kalla återvändare till förhör, i syfte att få information i underrättelsesyfte, när det inte finns förutsättningar att inleda förundersökning. Statens ansvar för att motverka radikalisering, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag anser att vi behöver agera än mer kraftfullt för att förhindra framväxten av fundamentalistiska miljöer. Demokrati och mänskliga rättigheter ska omfatta alla oavsett var i man bor. Det är av yttersta vikt att stoppa ytterligare radikalisering och framväxt av fundamentalism i bostadsområden i och att motverka rekrytering till islamistiska terrororganisationer. Jag vill se ett förstärkt förebyggande arbete i landets kommuner med Århusmodellen som förebild. Århusmodellen är ett kommunalt initiativ i danska för att förebygga våldsbejakande extremism. Arbetet präglas av ett tätt samarbete och en tydlig samordning mellan polisen, berörda myndigheter, skolor, moskéer och andra lokala föreningar. Det handlar också om att upprätta informationscentraler dit man som förälder eller anhörig kan ringa om man är bekymrad över att en person håller på att radikaliseras. Efter det så utvärderas behovet på det individuella planet och vilket stöd familjen behöver. Jag anser att staten måste ta ett större ansvar för att motverka radikalisering och hantera återvändare genom nationella insatsteam som operativt kan stödja kommunerna. Staten ska utforma fungerande avhoppar- och anhörigstödsverksamhet, som specifikt riktar sig mot våldsbejakande islamister och som också involverar de muslimska trossamfunden i det förebyggande arbetet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser detta. Omhändertagande av återvändare, punkt 10 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 7, 2017/18:2039 av (SD) och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 8. För att ge polisen tid att utreda om brott har begåtts eller om det finns planer på att begå brott föreslår vi att samtliga som återvänder från terrorkontrollerade områden ska häktas. Det skulle ge polisen goda möjligheter att förhindra brott mot rikets säkerhet, även i tider då det råder personal- eller resursbrist. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som syftar till att alla som åker till terroristkontrollerade områden eller kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra systematiskt utreds och häktas så snart de återvänder. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Utvidgade straffbestämmelser avseende rekrytering, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 5. Jag anser att straffbestämmelsen om rekrytering eller utbildning till terrorism behöver utvidgas och att de lagändringar som regeringen föreslår i propositionen inte är tillräckliga. Detsamma gäller att ta emot utbildning i terrorhandlingar eller att resa eller finansiera resor i syfte att begå terrorhandlingar. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Olovlig kårverksamhet, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 8. För att underlätta lagföring av organisering av terrorverksamhet på svensk mark anser jag att det bör göras en översyn av bestämmelsen om olovlig kårverksamhet. Bestämmelsen är gammal, och straffskalan är låg. Regeringen bör återkomma med en analys av behovet att modernisera lagstiftningen. Paramilitär träning, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 8. Det finns uppgifter om att två av de tre personer som dömdes för några av sprängdåden som utfördes i mellan hade deltagit i en paramilitär övning i som hållits av Ryska imperiska rörelsen, en ultranationalistisk rörelse som strider i . Två av de tre bomber som hade placerats ut exploderade, varav en skadade en städare allvarligt. Att ingen av de tre åtalade ens åtalades för terrorbrott reser enligt min mening visserligen vissa frågor. Att de kunnat genomgå militär träning som i förlängningen riskerar att hota rikets säkerhet är dock minst lika illa. Jag anser att det krävs bättre lagstiftning mot träning hos utländska paramilitära grupper. Den som genomgår träning utomlands vars syfte är att underminera det svenska samhället bör också kunna straffas hårt. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag i enlighet med detta. Översyn av bestämmelsen om landsförräderi, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 9. Islamiska staten (IS) för ett krig mot vår civilisation, och den islamistiska terrorismen utgör ett allvarligt hot mot vårt land. Människor som lever i , i och i andra svenska städer rekryteras till att såväl strida för IS i som till terrorcellers planering av attentat mot utvalda mål i . Jag anser att det är ett steg i rätt riktning att regeringen har tagit initiativ till att kriminalisera resor utomlands i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar eller träning. Jag vill dessutom att regeringen ska tillsätta en utredning av hur svenska medborgare som direkt eller indirekt slåss mot svenska soldater, i eller utomlands, ska kunna dömas för landsförräderi. För den händelse att svenska soldater åkt för att delta i en internationell koalition mot IS kan en situation uppstå där svenska medborgare på IS sida strider mot svenska soldater i den internationella koalitionen. väntas lägga fram lagförslag om landsförräderi till . Regeringen bör återkomma med ett förslag som uppdaterar lagen så att den är anpassad utifrån de konflikter vi har . Skärpta straff för terroristbrott, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 1, 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 6. framstår straffnivåerna för vissa brott inom terrorismområdet, dvs. de straffnivåer som straffskalorna omfattar, som orimligt låga. Vår uppfattning är att straffskalorna inte kan sägas spegla brottens allvar. Förändrade straffnivåer skulle dessutom öka förutsättningarna att använda hemliga tvångsmedel och därmed förbättra förutsättningarna för att brotten ska kunna upp. Vi anser att straffen bör skärpas väsentligt för exempelvis följande brott inom terrorismområdet: offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering till terroristbrott, utbildning till terroristbrott, finansiering av terroristbrott och resor i terrorismsyfte. När det gäller dessa brott bör spannet för straffnivåerna omfatta från fängelse till fängelse i stället för, som , från fängelse till fängelse . Vi vill även se en höjning av straffnivåerna för grova brott. Är brotten grova bör det dömas till fängelse i lägst och högst , i stället för fängelse i lägst och högst som gäller . Detta skulle också innebära ett närmande till straffnivåerna i motsvarande lagstiftning i andra jämförbara länder. Regeringen bör därför ta fram förslag i syfte att skärpa straffen för vissa brott inom terrorismområdet, såsom offentlig uppmaning till terroristbrott, rekrytering till terroristbrott, utbildning till terroristbrott, finansiering av terroristbrott och resor i terrorismsyfte. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Skärpta straff för terroristbrott, punkt 16 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 1 och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 6 och 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att straffskalorna bör höjas för följande brott: • att ta emot utbildning avseende bl.a. terroristbrott • att resa eller påbörja en resa till ett annat land än det land där personen är medborgare om avsikten är att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning avseende bl.a. terroristbrott • att finansiera en sådan resa som avses ovan eller att finansiera en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott, oavsett syftet med finansieringen. Straffskalorna för både normalgraden och grovt brott bör höjas kraftigt, både vad gäller minimistraff och maxstraff. Normalgraden bör kunna ge fängelse, och grovt brott bör kunna ge livstids fängelse, framför allt vad gäller finansiering av en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott. Vi menar att det är rimligt eftersom den som planerar, sköter logistiken i eller finansierar terrorism i princip kan ha lika stort ansvar som eller ibland större ansvar än den person som faktiskt utför terroristbrottet. Vidare gör vi bedömningen att undantaget för ringa fall bör tas bort, och vi anser att all finansiering med detta syfte och denna vetskap måste vara straffbar, både när det gäller finansiering av en resa eller en sammanslutning av personer. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Skärpta straff för terroristbrott, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 1, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 29, 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 6 och 2017/18:4124 av m.fl. (M) yrkande 5. Jag anser att straffskalan för finansiering av terrorismresa behöver skärpas. är straffskalan densamma för finansiering av en resa som för själva resan, d.v.s. fängelse i högst . Detta bortser dock från att kriminaliseringen av resan riktar sig mot en enskild persons resa, medan finansieringen däremot kan syfta till att möjliggöra resor för flera personer. När det handlar om finansiering i större skala eller en systematisk form av terrorismresor behöver straffskalan enligt min mening ligga betydligt högre. Det är därför rimligt att även resefinansieringsbrottet har en särskild straffskala för grova brott som innebär fängelse i lägst och högst . Detta gör att straffskalan för grova fall av finansiering av terrorismresor harmoniseras med straffskalan för andra grova fall av finansiering av terroristverksamhet. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Kriminalisering av samröre med en terroristorganisation, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 24, 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 46, 47 och 50 samt 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 2 och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 5. Som har redogjorts för i betänkandet har regeringen tillsatt en utredning som har presenterat förslag som bl.a. innebär att det ska bli straffbart att delta i en terroristorganisation och att även andra former av samröre med en terroristorganisation ska förbjudas. Vi tycker att utredningens förslag är bra. Vi vill dock att regeringen bör ta initiativ till ytterligare kriminalisering av samröre med terroristorganisationer. Vi anser att även medverkan till sådana stödfunktioner som bidrar till organisationens förmåga att delta i en väpnad konflikt eller att begå allvarliga brott – såsom materielvård, transport och underhåll, matlagning eller på annat liknande sätt – också ska vara kriminaliserat. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Kriminalisering av samröre med en terroristorganisation, punkt 17 (C, L, KD) av (C), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 46, 47 och 50 samt 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 2 och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 5. Vi anser att regeringen bör ta ansvar för att samtliga delar i terrorismöverenskommelsen ska bli verklighet . Det gäller bland annat svårigheten att åtala människor som kommer tillbaka till efter att ha stridit med en terrororganisation. För att göra det lättare att väcka åtal mot sådana personer bör man kriminalisera samröre med terrororganisationer. Kriminaliseringen bör omfatta även icke stridsrelaterade stödverksamheter. Då skulle det för en fällande dom räcka med att åklagaren kan bevisa att en person på något sätt har hjälpt en terrororganisation på plats i stridsområdet. Som har redogjorts för i betänkandet lämnade en utredare förslag till ett särskilt straffansvar för deltagande i en terroristorganisation. Arbetet med att få fram en sådan lagstiftning är angeläget och brådskande. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Kriminalisering av samröre med en terroristorganisation, punkt 17 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 2 och 2017/18:4114 av och (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 46, 47 och 50, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 6. Enligt vår uppfattning har det svenska rättssystemet uppvisat tydliga brister i samband med att hundratals IS-terrorister har återvänt. Till följd av bevissvårigheter har dessa individer, i stället för att bli lagförda och frihetsberövade, fått full tillgång till det svenska samhället. Dessa brister måste åtgärdas.