bet · H601KrU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Därför skulle jag vilja höra hur ser på den reform som presenterade som just matchade fri-entré-reformen. Den heter Öppna museer och finns bland nya anslag i utgiftsområdesmotionen. Hjälper det att presentera andra reformer? Detta är ju en reform som ska komma museer till del oavsett huvudman, oavsett landsända och oavsett behov. Det behöver inte alltid handla om entréer. Det kan finnas andra viktiga behov ute i landet. Varför säger nej till Öppna museer? Tack, , för din fråga! Jag tycker inte att avgifter är allt - det kan vi faktiskt slå fast. Det ser vi till exempel på kulturskoleområdet. Det har inte hjälpt att bara sänka avgifter, utan man måste också göra andra saker. Jag tror att en hel del av våra museer också behöver jobba med att hitta nya grupper och bjuda in nya grupper på olika sätt. Det tror jag är viktigt. Men man kan inte bortse från att avgifterna ändå utgör en tröskel. Då är frågan om vi ska nöja oss med de statliga museerna. Jag förstår att det är det du är ute efter. Behöver vi göra mer? Jag tror att vi behöver göra mer och att kultursamverkansmodellen är en bra och inarbetad modell att jobba vidare med. Det gäller att se till att det finns mer pengar i den modellen, så att regionerna kan prioritera fri entré i sina kulturplaner när de har möjlighet. För att återknyta till den diskussion vi hade i det förra replikskiftet om självstyret för kommuner och regioner tycker jag att man kan fundera på det när man gör den regionala kulturplanen. Ska vi ha fri entré i vår region? Då lägger vi in det i planen, och staten kan skjuta till pengarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Jag tror att detta är en bra väg att gå. Sedan kan det vara så att inte tillräckligt många prioriterar det, och då får man ta en diskussion. Men jag är inte främmande för att på olika sätt öppna för att även kommunala och regionala museer i ännu högre utsträckning inför fri entré. Det tror jag skulle vara väldigt bra. Jag tackar för svaret, som i någon mån gläder mig. Som själv nämnde finns det ett problem i kultursamverkansmodellen, oavsett om man stoppar resurser där. Problemet, som har hängt med , är att det kan bli lite av ett svartepetterspel om resurserna. Olika regioner prioriterar olika, och intentionen från den nationella nivån blir lidande, om det är just det perspektivet vi vill komma åt. Sedan tror jag att det inte riktigt handlar bara om fri entré, så att säga, för behoven ser väldigt olika ut. Det kan vara en stiftelse som driver ett litet museum eller har en liten samling. Det kan vara regionala, kommunala eller i någon utsträckning privata huvudmän. Det kan handla om att man behöver klimatinsatser för förvaring, arkiv etcetera. Det kan handla om att man behöver utveckla museipedagogiken genom att vända sig till skolor, bjuda in skolor, finnas i klassrummen och så vidare. Vad jag reflekterar över är om det kanske behövs en bredare reform oavsett ändamål. Vi i har motionerat om att utreda hur man skulle kunna jobba ännu närmare mellan museerna och skolverksamheten. Jag tror att det vore jättebra. Jag såg fina exempel i när jag var där på studiebesök . Man hade en myndighet som särskilt jobbade med att ta fram pedagogiskt material till museernas utställningar. Det var ett väldigt intressant arbete. Där finns absolut mer att göra. Jag tror att vi kommer att få anledning att diskutera de här frågorna mer framöver för att verkligen se till att kulturarvet blir tillgängligt. Jag tycker som sagt att det är en principiellt viktig fråga att det är öppet och gratis. Det är vårt gemensamma kulturarv, och det behöver vara tydligt för våra invånare att det är fritt att besöka våra museer. Det här pingpongandet fram och tillbaka, med fri entré varannan mandatperiod, tror jag är skadligt för museernas verksamhet. De har svårt att fokusera på sitt uppdrag när de måste ställa om på det här sättet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid befinner sig i ett svårt parlamentariskt läge. Trots flera försök finns ingen regering på plats . Till råga på allt röstades och katastrofbudget igenom med aktivt stöd från . Den hastigt framtagna budgeten slår hårt mot miljön och klimatet, jämställdheten och kulturen. Det blir allt tydligare hur högerpartiernas politik ser ut: att sänka skatterna för de rika. Konsekvenserna blir allt större klyftor i samhället, fler barn som växer upp i fattigdom, sämre villkor för kvinnor och mindre kultur till barn och unga samt människor med svag ekonomi. Det gör mig mycket oroad. ska vi debattera kulturutskottets betänkande. Utskottet avgjorde ärendet trots att det gått än från det behandlades. De försämringar som föreslogs av och avvisar vi förstås från sida. Vi deltar inte i beslutet om utgiftsramar utan hänvisar till vårt särskilda yttrande. Det är vid det här laget allmänt känt att den fria entrén till statliga museer dras in. Frågan är varför man ska införa avgifter igen när vi vet att antalet besök ökade . Man lockade till sig fler besökare som inte haft för vana att gå på museum. Att kunna ta del av vårt gemensamma kulturarv och se samlingar och utställningar är bara en del av upplevelsen. Tack vare fri entré har museerna blivit ett slags öppna rum som allmänheten kan använda på olika sätt. Det räcker att gå till för att se vilken inspirerande och livlig miljö det har blivit. Besökarna vallfärdar dit . De kan välja mellan att se på fantastiska konstsamlingar i världsklass, delta i workshoppar, fika i kaféet och botanisera i butiken. kommer det att kosta åtskilliga hundralappar för en familj att komma på besök, vilket självklart kommer att utestänga dem med svagare ekonomi. Enligt kommer det här beslutet med största sannolikhet att leda till färre besökare. När fri entré avskaffades 2007 minskade antalet besök med närmare 1,7 miljoner. Det finns också praktiska konsekvenser. Det kommer att krävas ombyggnationer, nya kassa- och biljettsystem och personal som kan sköta dem. De ökade kostnaderna kommer troligen att påverka andra delar av verksamheten, exempelvis möjligheten till nya utställningar. Det är inte seriöst av högerpartierna att i all hast och utan dialog med museerna förändra förutsättningarna på det sättet. Vad värre är dras hela det statliga stödet på 100 miljoner till in. De nationella kulturpolitiska målen pekar ut en grupp som särskilt viktig: barn och unga. Det vet både moderater och kristdemokrater. Ändå väljer de att skära ned. Det är otroligt kortsiktigt att skära ned på barns kultur. med statligt stöd, 2016, skapades drygt 5 000 platser i kulturskolorna runt om i landet. Utan tvivel har gjort stor skillnad för många människor i vårt land. Ofta sägs det att just bidragit starkt till den framgångsrika svenska musikexporten. Men det viktigaste är att fler barn, inte färre, ska få bättre förutsättningar att få testa sina vingar, stå på scen, spela ett instrument, måla eller filma. Vi vet att tillgång till och deltagande i verksamhet ser olika ut beroende på var i landet man bor och vilka föräldrar man har. En publicerad rapport från bekräftar återigen bilden att det främst är barn med socioekonomiskt gynnsam bakgrund som hittar till . Den typiska deltagaren är en flicka med välutbildade föräldrar som är kulturellt aktiva. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid För att öka jämlikheten har i regeringsställning satsat 100 miljoner på . Det är ett flexibelt stöd som kommunerna ges möjlighet att använda utifrån sina egna behov. De kan nå nya grupper, satsa på insatser för unga med funktionsvariationer, utöka utbudet eller bygga ut verksamheten. och hävdar att reformen har varit dyr och ineffektiv, men det stämmer inte. av de svenska kommunerna söker och använder bidraget. Behovet är stort, och riskerar tiotusentals nya elevplatser i landet att försvinna. Det är inget annat än ett dråpslag mot barns och ungas kultur. Jag befarar att ojämlikheten kommer att öka och att många barn kommer att gå miste om möjligheten att få pröva sina vingar inom konst- och kulturområdet. Den här besparingen är bara början. Just nu stannar den på . Men ville egentligen göra en drastisk neddragning med hela . De hade tänkt sig att bland annat minska ersättning och bidrag till konstnärer med 60 miljoner, minska filmstödet med 182 miljoner och minska bidrag till folkbildningen med 159 miljoner samt ta bort förstärkningen av biblioteksverksamheten i hela landet. Det är här den ideologiska skillnaden blir extra tydlig: Den rödgröna regeringen värdesätter bildningsidealet högt medan visar stort ointresse för bildningen. Det som oroar mig ännu mer är frågan när och börjar ge efter för krav från på kulturområdet. är inte som andra partier. De vill förändra i grunden. Enligt dem själva ska det nya målet för kulturpolitiken vara att stärka den nationella identiteten och sammanhållningen. Målet ska uppnås genom att införa en svensk kulturkanon i skolan, införa särskilda Sverigecenter som ska lära utlandsfödda det svenska kulturarvet och se till att ska sprida det svenska musikaliska kulturarvet. vill försämra förutsättningarna för den fria konsten och avveckla det skattefinansierade stödet till invandrarföreningar samt idrottsstödet som går till regeringens satsning på integrationsåtgärder i utanförskapsområden. Som om det inte räckte motsätter de sig lokalstödet för att skapa mötesplatser som drivs av föreningar i socioekonomiskt utsatta områden. Det framgår med all tydlighet att kulturen för är ett verktyg för att fostra barn och unga i nationalistisk anda och styra vuxna i samma riktning. Det är här vi andra måste protestera starkt mot en kulturpolitik som begränsar fritt tänkande och fri åsiktsbildning. Vi kommer att fortsätta kämpa för människors tillgång till kultur, kunskap och bildning eftersom det är en förutsättning för att den liberala demokratin ska kunna upprätthållas. Jag vill avsluta med att citera : "Ty människans längtan efter frihet går över gränser och kommer alltid att vara större än institutioner och partier." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Tack, , för anförandet! Det hade varit intressant att höra vad anser om kulturen och vilka satsningar ni skulle vilja göra. Jag har bara hört kritiken mot alla andra partier. Jag ser verkligen fram emot att få höra vad de rödgröna partierna vill avseende kulturen i . Jag vänder mig skarpt mot det säger om dråpslag mot barnens kultur. Varför lyfter inte upp de extra 3 ½ miljarder som vi kommer att satsa på kommunerna? får kommunerna detta tillskott att själva hantera, att själva prioritera. Varför skulle inte de miljöpartistiska kommunföreträdarna vilja satsa på barns och ungdomars kultur i kommunerna? Jag började med att säga att befinner sig i ett svårt parlamentariskt läge. Vi har ingen regering på plats . Vi har haft en övergångsregering, och vi har tagit fram gemensamma riktlinjer för hur vi ska hantera situationen på bästa sätt så att landets viktiga institutioner kan fortsätta fungera. Det är därför vi har lagt fram en övergångsbudget. Det är ingen önskebudget från vår sida. Det är egentligen en upprepning av alla satsningar som vi gjort 2018. Detta för att ge den regering som tillträder möjlighet att visa vilken politik den kommer att driva och för att ge den nya regeringen möjlighet att lägga fram en ändringsbudget. Avseende måste jag säga att det är ett dråpslag. Det har tillkommit många nya platser i runt om i landet, och även om ni avsätter medel till kommuner och landsting är det inte säkert att de kommer att användas till just eftersom är en frivillig verksamhet i kommunerna. I min hemkommun drog Alliansen ned på med nästan 2 ½ miljon av de 4 miljoner man hade fått som stöd från staten. Det kommer att drabba väldigt många verksamheter i kommunen. Det hade som sagt varit intressant att höra hur kulturpolitik ser ut. Men det får vi inte göra här, utan vi får höra allt som är dåligt med alla andra budgetar. Jag tycker att det finns en misstro som lyser igenom hos de rödgröna partierna: Man tror inte att de kommunala företrädarna vill lyfta fram sin kulturskoleverksamhet. Den är otroligt bra och viktig, och de statligt styrda bidragen har bidragit med mellan och till den kulturskolebudget som varje kommun har gjort. Varför skulle man inte vilja använda en del av de 3 ½ miljarder som vi avsätter ? Om jag vore företrädare i en rödgrön kommun skulle jag vara mycket upprörd över att ni inte har tilltro till mig utan ska styra från den här kammaren över en frivillig verksamhet som är . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid vet lika väl som jag att utredningen om visade på stor ojämlikhet i landet. Det är därför vår regering har tagit initiativ till att stödja kulturskolorna med de extra utvecklingspengarna. Sedan är det upp till kommunerna att bestämma hur de ska använda pengarna. Vi vet också att inte ens finns i alla kommuner. Jag tror inte att pengarna som ni skickar med kommer just eller enbart till godo. Det finns många andra frågor som kommunerna ska arbeta med. Därför behövs det stöd från nationell nivå för att utveckla så att fler barn ska kunna delta. Det är vår politik - att fler ska kunna delta och skapa. Tack, , för ditt anförande! Jag reagerar på bilden av oss som lagt fram den här budgeten, moderater och kristdemokrater, som dem som inte bryr sig om barn eller unga. Du målar en bild av att vi är nästan lite onda personer som vill illa och så vidare och att vi inte har känsla för barn och unga och deras utveckling. Jag arbetade innan jag kom till i en organisation som heter Räddningsmission. Vi arbetade bland annat med barn och föräldrar som hade anhöriga som satt i fängelse. Vi kallade det Solrosen. Jag kan lova att det satte sina spår i mig att arbeta för barn och unga, framför allt de som lever i socioekonomisk utsatthet. Jag skulle vilja ställa en fråga till dig om fritidspengen. Det finns ett förslag som vi har, som vi tänker återinföra, och det kallas fritidspeng. Det är för barn som lever i familjer med försörjningsstöd. Man ska ha gjort det av . De här ska kunna användas till exempelvis terminsavgift till , medlemsavgift till en idrottsförening och så vidare. Detta säger och den rödgröna delen av församlingen nej till. Jag undrar vad det är som gör att även ställer sig negativt till fritidspengen på för barn i utsatta familjer. Först vill jag säga att meningen med mitt anförande var att visa på konsekvenserna av er politik för barn och unga och för dem som vill besöka museer. Också barnen kommer att drabbas. En tioåring kan inte gå på museum själv utan måste ha med sig en vuxen. Har man dålig ekonomi kanske man inte kan följa med. Detta kommer att drabba många familjer med svag ekonomi. Det är likadant med likvärdigheten i hela landet. Den kommer att försämras. Alla våra insatser har varit avsedda att bland annat öka jämlikheten, utöka utbudet, förbättra för barn och unga med funktionsvariationer och så vidare. Där tror jag att vi kan mötas. I frågan om en fritidspeng på är vi dock för att ha generella bidrag och inte peka ut enskilda personer. Det tror vi inte är rätt väg att gå. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Varje gång jag tar upp denna fråga, vilket jag har gjort ett antal gånger här, talas det om den generella välfärden. Det är bra med generell välfärd, men den når inte de allra mest utsatta barnen: de som lever i familjer med försörjningsstöd. Det handlar om barn i årskurserna 4-9, som skulle kunna få en möjlighet att bland annat betala terminsavgift till . Det finns mycket att säga om , så jag kanske får återkomma till den. Men jag vill att du tar en omgång till med ditt parti. Jag tror nämligen att det ändå finns en förståelse för fritidspengen, om man ser på förslaget. Så titta gärna på det, så hoppas jag att vi får återkomma till eftersom tiden inte räcker till. nämnde Solrosen, som har en fantastisk verksamhet. Jag känner också till den väl. Det civila samhället gör en stor insats för barn och unga som växer upp under svåra förhållanden. Vi har i och också gjort en stor och generell satsning på El Sistema, där meningen är just att nå barn som inte har musikaliska föräldrar eller som inte har för avsikt att söka plats i . Det handlar om att nå nya grupper, och det har varit väldigt lyckat. Att gå den vägen, att satsa mer på El Sistema och bygga upp liknande infrastruktur i hela landet, tror jag kommer att stötta barn och unga mer än fritidspeng. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Konsten och kulturen hjälper oss att förstå oss själva och den vi möter. Detta går inte nog att upprepa. De lär oss att förhålla oss till vår samtid och att hantera vår framtid, som är gemensam. Vi lever i en orolig tid, med motsättningar som växer såväl i som utanför landets gränser. Det är som är svår att tolka, där gamla politiska sanningar och tankemönster ifrågasätts. Det är när själva demokratin ifrågasätts, vår demokrati som fyller och som vi måste värna och främja . Det är här kulturens bildningsideal, frihet och inneboende kraft kommer in. För kom ihåg en sak: Kunskap och bildning är det bästa vaccin mänskligheten känner mot intolerans, fördomar och lögner. I den budget som och lägger fram lägger vi en stabil bas för alla olika områden som ingår i utgiftsområde 17. Vår budget omsluter 15,7 miljarder, men vi lovar inte allt till alla utan är ärliga i våra politiska prioriteringar. Vår satsning på bibliotekens arbete gentemot skolorna för att nå barn från socioekonomiskt svaga miljöer är en sådan sak. Det handlar om barn från hem där varken fyllda bokhyllor, pianon eller regelbundna besök på olika kulturinstitutioner är självklara inslag. Kulturen tillhör alla och förenar alla. Mammas och pappas ekonomiska förutsättningar, eller för den delen kulturella vanor, ska inte hindra unga människor att ta del av kultur i bred bemärkelse. Vår satsning är en förstärkning av skolan och av bibliotekens kompensatoriska uppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Politik är också att våga och orka prioritera. Vi tar exempelvis bort satsningen på fri entré till statliga museer. Barn och ungdomar upp till ska fortsatt gå in gratis. Detta kommer att tala mer om. För oss är det viktigare att satsa på barn och unga från mer utsatta miljöer. Kulturen tillhör också dem, och jag vet av egen erfarenhet inom vad kultur och idrott kan betyda i en ung människas liv. De blir särskilt viktiga när den omgivande miljön inte ger, eller inte förmår att ge, tillräckligt bra förutsättningar. Därför måste satsningar på framför allt barns och ungdomars behov alltid utgå från den lokala nivån. kommuner har olika utmaningar. Därför ger vi i vår statsbudget kommuner, regioner och landsting extra resurser för att klara av de växande kostnaderna. Vi tillför resurser i ett första steg: Vi ökar resurserna till välfärden med till kommuner, regioner och landsting. Kommunerna erhåller alltså 3,5 miljarder i tillskott. Detta är pengar som inte är öronmärkta eller styrda av oss på nationell nivå. Nej, detta är pengar som kommunerna får använda till de prioriteringar som de vill och behöver göra, utifrån sina befolkningars behov. Den kommunala kan vara en sådan verksamhet. Erfarenheten visar att en kulturskola med hög kvalitet är en framgångsvariabel för kommuner som vill stärka social inkludering, inflyttning och tillväxt. Kulturskolorna har en mycket bra verksamhet - det kan jag och många andra föräldrar vittna om. Vi moderater och kristdemokrater säger nej till reformen med riktat, styrande statligt ekonomiskt stöd till de kommunala kulturskolornas arbete. Detta är en del i den socialdemokratiskt ledda övergångsregeringens ambition att öka den statliga styrningen av de kommunala kulturskolorna, som dessutom är en frivillig verksamhet. Det tydligaste exemplet på detta är propositionen om en nationell strategi för kulturskolorna, som kom , där regeringen har satt upp statliga mål för något som i grunden är frivillig verksamhet. Där står att det ska bli tydligare vad statliga bidrag till kommunala kulturskolor ska bidra till. Det är så man toppstyr frivillig verksamhet. har varit och är kritiska mot detta. 290 kommuner är olika, och deras kulturskolor ser, och ska få se, olika ut. Olikhet är inte ett problem; det är en tillgång. Kulturen ska vara fri från politisk klåfingrighet. Vi tror helt enkelt inte på idén att kulturskolorna i allt större utsträckning ska styras från . Mål och riktade statliga ekonomiska bidrag är alltid per definition styrande. Eftersom debatten om det statliga bidraget är högljudd och inte alltid balanserad vill jag uppehålla mig vid detta, det vill säga de som kulturskolorna kan söka medel från. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kultur, medier, trossamfund och fritid Detta bidrag infördes av den dåvarande regeringen. Det rör sig om ettåriga bidragsmedel som kulturskolorna kan söka utifrån vissa parametrar. Från början var bidraget avsett att sänka avgifterna för elever i kulturskolorna. Enligt , som beviljat bidragen , har bara sex kommuner fått bidrag för att sänka sina avgifter. Därför gjorde man om bidraget. har bidraget i stället framför allt använts för att kulturskolorna ska kunna prova nya konstformer, nå nya målgrupper och arbeta uppsökande. Av landets alla kommuner har sökt kulturskolebidraget. Sju kommuner har ingen kulturskola. Detta måste vi också komma ihåg. Om bidragen är så styrda som de har varit från statlig nivå kan det vara hämmande för kommuner som vill starta egna kulturskolor. Dessutom är bidragen ettåriga, och det finns mycket kritik emot det. Det blir mycket hattigt när man bara kan söka i taget, som vi har talat om här i kammaren, och det är heller inte säkert att det permanentas, eller man kanske har valt att inte göra det. Jag har tittat på hur stor del man har tagit del av i förhållande till den egna kulturskolebudgeten. Det har jag nämnt i tidigare replikskiften. Det varierar från upp till av kulturskolornas kommunala budget. Om alla 290 kommuner skulle söka motsvarar de 100 miljonerna per kommun. Det motsvarar en halv pedagogtjänst inklusive sociala avgifter. Om man i stället tar 3 ½ miljard och delar det rakt av på 290 kommuner - som ni vet delar man ju efter invånarantal och så vidare - blir det 12 miljoner per kommun. Detta kan man ställa i relation till den tidigare siffran. Vi bibehåller de 25 miljonerna till kompetensutveckling och forskning för kulturskolornas verksamhet. Låt mig nämna något om reformen Skapande skola, som alliansregeringen införde och som är en mycket välkommen del i den obligatoriska skolan. Kulturarbetare arbetar på plats. Där finns ju alla barn och ungdomar . Den når alla barn, och framför allt de barn och unga som inte via föräldrar nås av kulturen. Jag vill också nämna att vi vill bygga upp en satsning på bibliotekens arbete successivt, för att barn och ungdomar i socioekonomiskt utsatta områden ska kunna få del av bibliotekens utbud. Sedan får vi inte glömma att också vår skattepolitik gör att människor med låga inkomster och medelinkomster får mer pengar i plånboken. När man har mindre pengar i plånboken är det ofta kultur och idrott som man inte har råd att satsa på. får människor mer pengar i plånboken, och då kan de också gå på fler kultur- och idrottsaktiviteter. Jag ser att min talartid börjar rinna ut. Jag hade kunnat tala länge om vår kulturbudget, men jag tackar så mycket så . I detta anförande instämde och (båda M). Jag vill börja med att gå in på den analys som gjordes av gällande . Det är riktigt att den rödgröna regeringen tog initiativ till en utredning. Kulturskoleverksamheterna hade själva efterfrågat en sådan utredning, inte minst i våra egna kommuner. Det stämmer inte att vi inte har stark tillit till våra kommunpolitiker - det är precis tvärtom.