bet · H501UbU28 · 2018-06-14 00:00:00 — Motionären anser dock att det inte är tillräckligt för att göra personal, föräldrar och elever trygga i användandet av personuppgifter i skolan. Enligt motionären kan det bli svåra gränsdragningar när man ska avgöra om en applikation är nödvändig för att fullgöra en undervisningsuppgift. Den tekniska utvecklingen går väldigt fort och det finns en stor marknad för digitala läromedel och molnbaserade tjänster. För att underlätta för skolorna vid inköp av applikationer och molntjänster till undervisningen bör regeringen ge i uppdrag att utreda inrättandet av en kvalitetsmärkning av säkra applikationer och molntjänster som kan användas utan att äventyra elevers personuppgifter. Enligt 2 kap. 2 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) får personuppgifter behandlas med stöd av artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen om behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift allmänt intresse som följer av lag eller annan författning, av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning (prop. 2017/18:105, bet. 2017/18:KU23, rskr. 2017/18:224). Utskottet kan konstatera att regeringen gör bedömningen i propositionen att tillhandahållande, anordnande och bedrivande av utbildning och annan pedagogisk verksamhet är en i svensk rätt fastställd uppgift av allmänt intresse genom bestämmelser i skollagen med anslutande föreskrifter och beslut fattade med stöd av dessa. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning (prop. 2017/18:218 avsnitt 9.1.2). När det gäller frågan om digitala läromedel som är molnbaserade antingen genom olika typer av webbtjänster eller genom applikationer framhåller regeringen att den personuppgiftsansvarige ansvarar för att bedöma om syftet med behandlingen är nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse (prop. 2017/18:218 avsnitt 9.1.2 s. 68 och artikel 5.2 och 6.3 i dataskyddsförordningen). Att det ska vara nödvändigt att behandla en uppgift ska enligt regeringens bedömning inte tolkas som att uppgiften av allmänt intresse måste vara avgränsad så att den bara kan utföras på ett sätt. Den metod som den personuppgiftsansvarige väljer för att utföra sin uppgift måste dock – som all offentlig förvaltning – vara ändamålsenlig, effektiv och proportionerlig och får därmed inte medföra ett onödigt intrång i enskildas privatliv. Ju mer detaljerat en viss uppgift har reglerats, desto mindre utrymme torde det finnas för den personuppgiftsansvarige att välja olika tillvägagångssätt. Detta medför i sin tur enligt regeringen en större förutsebarhet i fråga om vilken personuppgiftsbehandling som kan aktualiseras (prop. 2017/18:218 avsnitt 6.2). Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att regeringen delar Datainspektionens uppfattning att personuppgiftsansvariga kan vara betjänta av ytterligare vägledning i fråga om behandling av personuppgifter och att behovet av ytterligare vägledning är störst i fråga om skolväsendet. Regeringen avser därför, trots de utmaningar det kan innebära, att ge en lämplig myndighet i uppdrag att vidta åtgärder för att initiera och stödja utarbetandet av en uppförandekod för skolväsendet. Utskottet anser att regeringens bedömningar är väl avvägda och att det inte finns skäl för att föreslå att frågan om applikationer och molntjänster utreds enligt motionärernas förslag. Med det anförda avstyrks motion 2017/18:4130 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att man bör utreda konsekvenserna för studentkårerna efter införandet av EU:s dataskyddsförordning. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2017/18:4130 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att regeringen utreder konsekvenserna för studentkårerna efter införandet av EU:s dataskyddsförordning. Motionärerna framhåller att studentkårernas användning av personuppgifter inte har utretts i den föregående utredningen. Enligt motionärerna gör regeringen det alldeles för lätt för sig i sin argumentation kring att studentkårerna bedriver verksamhet som är en uppgift av allmänt intresse. Studentkårerna bedriver en väldigt bred verksamhet och ingen kår är den andra lik. På grund av en pressad ekonomisk situation i många kårer sedan kårobligatoriets avskaffande tvingas de finansiera sin verksamhet med en rad sidoinkomster. När 2017 undersökte kårernas ekonomiska situation konstaterades att endast hälften av kårerna fick sin huvudsakliga inkomst från lärosätena eller genom statsbidrag. Eftersom studentkårernas situation inte grundligt utretts bör detta enligt motionärerna göras så att inte lagförslaget får oanade konsekvenser för deras verksamhet. Enligt 2 kap. 2 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) får personuppgifter behandlas med stöd av artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen om behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse som följer av lag eller annan författning, av kollektivavtal eller av beslut som har meddelats med stöd av lag eller annan författning (prop. 2017/18:105, bet. 2017/18:KU23, rskr. 2017/18:224). Av 4 kap. 9 och 11 §§ högskolelagen (1992:1434) följer att en studentkår ska ha som huvudsakligt syfte att bevaka och medverka i utvecklingen av utbildningen och förutsättningarna för studier vid högskolan. Den ska också vara demokratiskt uppbyggd och kunna representera studenterna inom kårens verksamhetsområde. Alla studenter inom en studentkårs verksamhetsområde har rätt att bli medlemmar i kåren, om de uppfyller de krav som ställs för medlemskap. Den student som är medlem i studentkåren ska ha rösträtt vid val till studentkårens högsta beslutande organ (4 kap. 12 §§ högskolelagen). och högskolor får meddela föreskrifter om hur en studentkår vid högskolan ska redovisa sin verksamhet och sitt medlemsantal (6 § studentkårsförordningen). Utskottet kan konstatera att regeringen gör bedömningen i proposition 2017/17:218 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet att det genom bestämmelser i högskolelagen och studentkårsförordningen är fastställt i svensk rätt att studentkårerna vid statliga universitet och högskolor bedriver verksamhet som är en uppgift av allmänt intresse. Studentkårerna utför således vissa uppgifter av allmänt intresse som är fastställda genom tillräckligt tydliga, precisa och förutsägbara bestämmelser. De kan därmed enligt regeringens bedömning utföra behandling av personuppgifter som är nödvändig för att utöva offentligt reglerad verksamhet som grundas på nämnda föreskrifter med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Regeringen gör vidare bedömningen att studentkårerna kan använda sig av den rättsliga grunden samtycke i artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen för sin personuppgiftsbehandling. Studentkårerna kan även behandla personuppgifter med stöd av den rättsliga grunden intresseavvägning enligt artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen. Det kräver dock att kåren först gör en avvägning mellan behovet av behandlingen och den registrerades intressen. Regeringen hänvisar vidare till att det i proposition Frihet och inflytande – kårobligatoriets avskaffande framgår att synen på studentsammanslutningarnas ställning har varit omdiskuterad, men att regeringen inte ser några alternativ till att betrakta studentsammanslutningarna som privaträttsliga organ (prop. 2008/09:154 s. 19). Utskottet kan vidare konstatera att det enligt regeringens bedömning inte råder en sådan betydande ojämlikhet mellan studentkåren och en student att ett samtycke till behandling av personuppgifter inte kan anses lämnas frivilligt enligt skäl 43 i dataskyddsförordningen. Regeringen bedömer därför att studentkårer både vid statliga universitet och högskolor och vid enskilda utbildningsanordnare, kan använda den rättsliga grunden samtycke i artikel 6.1 a i dataskyddsförordningen för sin personuppgiftsbehandling. Eftersom studentkårerna är privaträttsliga organ kan de även behandla personuppgifter med stöd av den rättsliga grunden intresseavvägning i artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen. Det kräver dock att kåren först gör en avvägning mellan behovet av behandlingen och den registrerades intressen enligt artikel 6.1 f i dataskyddsförordningen. Utskottet finner inga skäl för att göra någon annan bedömning och avstyrker med det anförda motion 2017/18:4130 (V) yrkande 2. Kvalitetsmärkning av säkra appar och molntjänster för elever, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4130 av m.fl. (V) yrkande 1. Det är oroande att regeringen inte i tillräcklig utsträckning ser komplexiteten i frågor som rör digitalisering och den personliga integriteten. Den alltmer omfattande digitaliseringen av samhället erbjuder fler möjligheter att både ge uttryck för sina idéer och åsikter och ta del av information. Användningen av informationsteknik leder också till viktiga frågeställningar och avvägningar om hur personuppgifter behandlas och sprids samt vilka risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i och med detta. arbetar aktivt med att ta fram nationella strategier för digitalisering. Det tycker jag är positivt, men det är viktigt att detta inte forceras på ett sådant sätt att seriösa utredningar av och diskussioner om konsekvenserna omöjliggörs. påpekar i sitt remissvar på delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? – En kartläggning av (SOU 2016:41) att det finns ett behov av ett kunskapslyft hos lärare när barn använder digitala hjälpmedel i skolan som indirekt kan kartlägga dem och deras användande av informations- och kommunikationsteknik. Därför välkomnar jag förslaget att ta fram en uppförandekod för användandet av personuppgifter inom utbildningsområdet. Vi anser dock att detta inte är tillräckliga åtgärder för att göra personal, föräldrar och elever trygga i användandet av personuppgifter i skolan. Som kommun skriver i sitt remissvar till proposition 2017/18:218 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet kan det bli svåra gränsdragningar att avgöra om en applikation verkligen är nödvändig för att fullgöra en undervisningsuppgift. Den tekniska utvecklingen går väldigt fort och det finns en stor marknad för digitala läromedel och molnbaserade tjänster. För att underlätta för skolorna vid inköp av applikationer och molntjänster till undervisningen bör regeringen utreda inrättande av kvalitetsmärkning av säkra applikationer och molntjänster som kan användas utan att äventyra elevers personuppgifter. Konsekvenser för studentkårerna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4130 av m.fl. (V) yrkande 2. Som regeringen konstaterar i proposition 2017/18:218 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet har inte studentkårernas användning av personuppgifter utretts i den föregående utredningen. Enligt min uppfattning gör regeringen det för lätt för sig när den argumenterar för att studentkårerna utför uppgifter av allmänt intresse. Studentkårerna bedriver en väldigt bred verksamhet och ingen kår är den andra lik. På grund av en pressad ekonomisk situation i många kårer sedan kårobligatoriets avskaffande tvingas de finansiera sin verksamhet med en rad sidoinkomster. När undersökte kårernas ekonomiska situation 2017 konstaterades att endast hälften av kårerna fick sin huvudsakliga inkomst från lärosätena eller genom statsbidrag. Eftersom studentkårernas situation inte grundligt utretts bör detta göras så att inte lagförslaget får oanade konsekvenser för deras verksamhet. Regeringen bör därför utreda konsekvenserna för studentkårerna efter införandet av EU:s dataskyddsförordning. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:218 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:128) om . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödsdatalagen (2009:287). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:4130 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att utreda inrättandet av en kvalitetsmärkning av säkra appar och molntjänster som kan användas utan att äventyra elevers personuppgifter, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda konsekvenserna för studentkårerna efter införandet av EU:s dataskyddsförordning och tillkännager detta för regeringen.