bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Vi ser positivt på att kommuner även i fortsättningen kan söka stöd för att stärka kollektivtrafik och exempelvis satsningar på ökat cyklande inom ramen för stadsmiljöavtalen. Vi ställer oss dock frågande till motprestationer i form av bostadsbyggande och menar att avtalen i stället ska riktas mot realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i städerna. bör därför det berörda anslaget minskas med . Slutligen vill vi understryka att registrering av cabotagetransporter ska ske vid ankomst till våra gränser. förespråkar därför införandet av ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Maut-systemet, och att anslås för ändamålet 2019. Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som vill utföra transporter i . I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 13 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur – Kontaktledningssystem för järnvägen – Investeringsstöd till flygplatser – Säkerhet vad gäller direktlinjer inom flyget – Stöd för kommunala vägar Ersättning avseende icke statliga flygplatser Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 22 läggs fram i kommittémotion 2018/19:2627. har i sin budgetmotion inga anslagspåverkande ändringar inom utgiftsområde 22 jämfört med budgetpropositionens förslag. I vår budgetmotion framhåller vi dock särskilt följande inriktningar för den långsiktiga politik som vi i ämnar verka för. Vi konstaterar att en välfungerande och hållbar transport- och it-infrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Vi inom anser även att det är mycket viktigt att näringslivets godstransporter fungerar för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. vill framhålla vikten av att inte ställa olika transportslag mot varandra. Därmed ska utgångspunkten alltid vara ett transportslagsövergripande synsätt i all trafik- och samhällsplanering. Enligt vår uppfattning gör teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till elektrifierade transporter och biobaserade drivmedel att kommunikationerna även i fortsättningen kan vara goda i hela landet utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. En ökad rörlighet och mer transportarbete är därmed inte oförenligt med högt ställda klimatmål. Från driver vi även på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta, och vi anser att de statliga infrastrukturinvesteringarna har en viktig roll att spela i det arbetet. Vi vill även framhålla att prioriterar att öka underhållet av järnvägen liksom ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Likaså måste den lågtrafikerade/perifera delen av järnvägssystemet samt statligt och enskilt förvaltade delar av det mindre vägnätet ägnas uppmärksamhet när det gäller underhåll och bärighet. Inom värnar vi hela landets utveckling och vi anser därför också att det är av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar, avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag om statens budget finns i vår partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 22. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 22 läggs fram i vår kommittémotion 2018/19:2954 och redovisas i det följande. Vi i Liberalerna anser att välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur utgör en grundläggande förutsättning för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Människor måste kunna transportera sig mellan skolan, jobbet och hemmet. Vi anser att flödet av varor och tjänster skapar en hållbar tillväxt för , och handeln med andra länder stärker dessutom position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling, och därför är det viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Transportpolitiska beslut kan få stor påverkan på både stad och land men även för den enskilda företagaren. Transportsektorn är central när det gäller att nå våra ambitiösa miljö- och klimatmål och målet om en fossilfri fordonsflotta. Bilarna står fortfarande för en mycket stor del av utsläppen av växthusgaser även om vi ser en förbättring jämfört . Omställningen går dock inte tillräckligt snabbt, anser vi. Bilåkandet måste minska och fler bilar måste bli klimatsmarta. Liberal miljö- och klimatpolitik utgår från försiktighetsprincipen och att förorenaren ska betala. I stället för en bonus–malus för privata bilar vill vi se en omvänd miljöbilsbonus. Liberalernas satsningar på en fossilfri fordonsflotta redovisas närmare under utgiftsområde 20. Vi reser alltmer, vilket är positivt i en globaliserad värld. Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget måste i större utsträckning stå för sina klimatkostnader. Den nuvarande flygskatten beskattar alla flygresor lika oavsett utsläppsnivåer eller hur mycket biodrivmedel som finns i tanken. Vi vill att flygskatten avskaffas, och vi avvisar följaktligen kompensationen för ökade driftsunderskott till icke-statliga flygplatser i som infördes till följd av flygskatten. I stället vill vi öka flygbolagens incitament att minska sina utsläpp genom en avgift på flygets koldioxidutsläpp. De flyg som släpper ut mer ska helt enkelt betala mer än de som släpper ut mindre. Teknikutvecklingen går framåt, och ett modernare flygplan släpper ut betydligt mindre än äldre modeller. I väntan på en europeisk skatt på flygets utsläpp vill vi att fler plan ska flyga på biobränsle. Vi vill också införa en obligatorisk klimatdeklaration vid köp av flygresor. Vi anser att fler måste välja kollektivtrafiken när så är möjligt och att järnvägen måste rustas upp för att möta de nationella och regionala behoven. På området kollektivtrafik föreslår Liberalerna en omläggning av reseavdraget i syfte att öka dess regionala träffsäkerhet och minska risken för att avdraget utnyttjas felaktigt. Tanken är att reseavdraget ska begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Vi avvisar den förra regeringens satsning på gratis kollektivtrafik för skolungdomar och prioriterar i stället kollektivtrafik i landsbygd genom differentierade reseavdrag. Vi tycker att det ska vara enkelt för resenärerna att göra klimatsmarta val och att de som fraktar gods ska kunna använda sig av klimatsmarta lösningar. Bilpooler kan bli en del av framtidens kollektivtrafik liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. Vi anser också att hyrcyklar och elcyklar ska bli en del av resan. Nya flexibla biljettlösningar behöver utvecklas i syfte att underlätta för resenären. Införandet av en nationell mobilitetsplan skulle kunna länka samman samtliga transportslag genom en digital plattform, och bör ges i uppdrag att genomföra en pilotstudie om hur en nationell mobilitetsplan kan utformas. vägar är viktiga för att hela landet ska fungera, och många sträckor behöver rustas upp och förstärkas. Det blir särskilt tydligt nu när 74-tons lastbilar kommer att trafikera våra vägar. Det är viktigt att värna vägarna i anslutning till industrier och hamnar så att de håller för de tyngre lastbilarna. Därför prioriterar vi förstärkning av vägar som är viktiga ur näringssynpunkt. Underhållet av vägbanor, för att inte nämna luftkvalitet och bullernivåer, påverkas av vilka däck som används på vägnätet. Möjligheten att välja dubbdäck, när vägförhållandena så kräver, är viktig. Därför är dubbdäcksförbud inte en optimal lösning. En avgift är ett alternativ till att minska dubbdäcksanvändningen i regioner med mindre behov och mildare vintrar. Liberalerna vill därför införa en skatt på dubbdäck för att minska utsläppshalten av partiklar. Systemet ska vara differentierat, och avgifter ska kunna tas ut för olika tidsperioder. De nettointäkter som dubbdäcksavgiften skulle inbringa beräknas uppgå till och ska gå tillbaka till regionerna för lokala förbättringsåtgärder och underhåll. Skatten specificeras närmare under avsnittet för skattefrågor i Liberalernas budgetmotion. Vi konstaterar att allt fler väljer cykeln framför bilen och att de som cyklar gör en stor insats för miljö och klimat. Andra positiva effekter är minskat buller och bättre folkhälsa. Cyklingen behöver enligt vår mening ges bättre förutsättningar; saknas exempelvis ett regelverk som betraktar cykeln som ett eget transportmedel. I den infrastrukturplan som presenterades föregående mandatperiod ströks flera planerade satsningar på utbyggda regionala cykelstråk. Liberalerna prioriterar cykling och vill därför avsätta ytterligare 2019 till en nationell satsning på utveckling av regional cykelinfrastruktur. Vidare öppnar Liberalerna upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock budgetpropositionens fortsatta anslag för stadsmiljöavtal eftersom vi anser att satsningen riskerar att endast komma vissa kommuner till del snarare än samtliga. Liberalerna ser att den största miljömässiga vinsten uppnås genom att det sker en omlastning av gods som transporteras på väg till järnväg och sjöfart. De miljövänliga transportsätten måste vara attraktiva och konkurrenskraftiga för näringslivet, annars kommer mer lönsamma vägtransporter att förbli det självklara valet. Vidare behöver sjöfarten bättre förutsättningar i form av färre avgifter, nya slussar och utökad muddring i hamnarna. Vi vill även understryka vikten av inre vattenvägar och specifikt slussarna i . Liberalerna är därför oroade över hur anslagen till slussarna fördelas i nationella plan. Vår uppfattning är att bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändigt för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. Därför efterlyser vi en bättre samplanering mellan stat, landsting eller regioner, kommuner och andra intressenter. spelar en stor roll för hur samplanering kan utvecklas och bör därmed få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder. bör således ges ett tydligt uppdrag som handlar om dess roll att bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. Liberalernas ståndpunkt är att en fungerande postservice utgör en del av samhällets basservice. De digitala tjänsternas utveckling har lett till en betydande minskning av antalet brevförsändelser. Genom den växande e-handeln ökar antalet paketförsändelser kraftigt. Denna utveckling påverkar medborgarna i olika. Det är dock viktigt att garantera en rimlig service även på landsbygden. Till infrastrukturen hör även möjligheter att kommunicera digitalt. har en stark position inom it-området, men många som bor på landsbygden har fortfarande inte tillgång till bredband. Det påverkar inte bara möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till underhållning utan även förutsättningarna för att driva företag. Mot denna bakgrund avsätter Liberalerna för att påskynda utbyggnaden av bredband i glesbygden. Anslaget redovisas under utgiftsområde 23. Liberalerna förespråkar slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned , vilket påverkar anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:12 och 1:13. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis Liberalernas förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 14 Liberalernas förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur – Kollektivtrafik för skolungdomar Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 41 för vissa infrastrukturprojekt (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att inom givna beloppsgränser för investeringar eller åtgärder o den nationella planen respektive länsplaner ta emot bidrag från kommuner, landsting eller företag i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att inom givna beloppsgränser för investeringar eller åtgärder i den nationella planen respektive länsplaner finansiera dessa genom förskottering (räntefria lån) från kommuner, landsting eller företag i enlighet med vad regeringen föreslå (avsnitt 3.6.1). 4.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.16). 6.Riksdagen godkänner investeringsplanen för för 2019-2021 som riktlinje för investeringar ( avsnitt 3.6.16). 7.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.6.17). 9.Riksdagen godkänner investeringsplanen för flygtrafikledning –2021 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.17). 10.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.5.1). 11.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1. 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:274 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett samlat ansvar för de statliga trafikverksamheterna i en myndighet förlagd i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1121 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2368 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2427 av m.fl. (C): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslag för underhåll ska kunna förskjutas över budgetår och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2627 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2734 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar och tillkännager detta för regeringen. 74.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att i samarbete med kommuner och landsting arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2899 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på drift och underhåll till järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på drift och underhåll av vägnätet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till utveckling av statens transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag till vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till ersättning avseende icke-statliga flygplatser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag till Transportstyrelsen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2954 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 22 kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Uppföljning av regeringens resultatredovisning Vi debatterar nu utgiftsområde 22 Kommunikationer i förslaget till statsbudget. Detta är ett viktigt utgiftsområde med utgifter på . Det handlar om viktiga satsningar för att kommunikationerna i vårt land ska fungera. Inte minst handlar det om investeringar i en hållbar transportsektor som ska göra att vi når våra klimatmål, i synnerhet målet om att minska utsläppen från transportsektorn med till 2030. ligger vi långt från detta mål. bedömer att vi behöver minska våra utsläpp för att nå målet. minskar vi utsläppen med blott . Detta är ett viktigt mål, eftersom transporterna står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp. Det är viktigt, eftersom världens klimatexperter återigen har konstaterat att det är mycket bråttom att minska utsläppen om vi ska hålla ökningen av den globala uppvärmningen . Vi måste minska utsläppen för våra barns och barnbarns skull. Men det är fullt möjligt att nå våra klimatmål på transportområdet. Inom detta utgiftsområde handlar det till exempel om att göra kollektivtrafiken billigare och bättre och om att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Vi behöver också öka antalet persontransporter på järnvägen. Vi behöver investera mer i både ny järnväg och underhåll av befintlig. Vi behöver bygga höghastighetsbanor och knyta ihop våra svenska järnvägslinjer med de europeiska. Vi behöver ge SJ nya ägardirektiv, där de uppdras att köra nattåg till kontinenten och ombesörja utlandsbiljetter. Ett ensidigt vinstfokus behöver också ersättas med fokus att köra mer tåg till rimliga biljettpriser. Marknadsexperimentet i järnvägsunderhållet måste få ett slut. Målet ska vara att få en järnväg av schweizisk klass avseende punktlighet, service och turtäthet. Detta kommer förstås att kosta. Men det går att finansiera, bland annat genom en höjd flygskatt och avgift på långa lastbilstransporter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi behöver också se cykling som ett transportslag, där cykelinfrastruktur byggs ut i sammanhängande nät. Det behövs fler cykelparkeringar och lånecykelsystem, och cykeln ska kunna tas med på tåget. Vår personbilsflotta behöver elektrifieras. Därför vill vi i ha ett försäljningsförbud mot nya personbilar som drivs på fossila drivmedel. Överlag måste bilnormen brytas. vill inte att det byggs nya dyra motorvägar som ökar bilismen och utsläppen. Våra städer måste planeras för gång-, cykel- kollektivtrafik, inte utifrån bilens behov. Biobränsle kommer att behövas främst för de tunga transporterna. Men även här kommer elektrifiering att vara nödvändig. Mer investeringar behöver också göras för att skapa en hållbar sjöfart med hållbarare drivmedel. Detta är bara några exempel på frågor som sorterar under det utgiftsområde som vi nu debatterar. Det budgetförslag som har lagts fram av övergångsregeringen lever inte fullt ut upp till de reformer som vi i anser vara nödvändiga. Vi i står dock bakom övergångsregeringens budget som det enda rimliga i den nu rådande situationen, där en övergångsregering styr fram till dess att vi har en ny regering på plats. Det som har skett är dock att och hastigt ihopskissade budgetreservation röstades igenom med stöd av . Det handlar om ett hafsverk på 28 sidor, vilket kan jämföras med övergångsregeringens budget på ca 3 800 sidor om vi räknar med alla bilagor. På grund av sitt politiska innehåll har , och budgetreservation med rätta utnämnts till en katastrofbudget. , sänker skatter för redan välbärgade med . Detta finansieras med drakoniska nedskärningar på arbetslösa, biologisk mångfald, klimatinvesteringar, solceller och elektriska fordon, indraget stöd för byggnation av klimatsmarta hyresrätter, höjda kostnader för barn som vill gå i , indragen fri entré på våra museer och - som vi hörde i den tidigare debatten - en nedläggning av . Ja, det här är bara några exempel på konsekvenserna av den här budgetreservationen. M, KD och SD! Varför ska skattesänkningar för de rikaste finansieras med neddragningar på barn, arbetslösa och klimatomställningen? Mer specifikt för vårt område handlar det om nedskärningar med . Det handlar om neddragningar på kollektivtrafik på landsbygden, försämrat vägunderhåll på och mindre pengar till och Transportstyrelsen. På vårt utgiftsområde hittar vi också referensen till den av M, KD och SD avskaffade flygskatten. Vilken planet lever ni på? Att mitt under brinnande klimatkris avskaffa flygskatten utan andra alternativ är som att hälla bensin på elden. Varför gör ni så? Den kraftigaste försämringen på det här utgiftsområdet är dock att M, KD och SD stoppar den mycket uppskattade satsningen på gratis kollektivtrafik för barn och unga . Jag har själv träffat på mängder av ungdomar som stolt har viftat med sitt - kollektivtrafikkortet heter så här i - för att sedan kliva på pendeltåget till badplatsen med vännerna eller ta bussen till fotbollsträningen. Att kunna röra sig fritt i kollektivtrafiken tycker jag ytterst är en demokrati- och rättvisefråga.