bet · H501SoU16 · 2018-04-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. Motionsyrkandena handlar bl.a. om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. I betänkandet finns fem reservationer (SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Effektiv och säker läkemedelsanvändning Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel Förskrivning av vissa läkemedel Hygienprodukter och homeopatiska läkemedel Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling 1.Läkemedelsförsäkringen, punkt 1 (SD, C, V, L) 2.Utbyte av läkemedel, punkt 3 (SD, KD) 3.Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel, punkt 4 (SD, KD) 4.Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel, punkt 4 (L) 5.Läkemedel till äldre, punkt 5 (SD, L) 1.Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (M) 2.Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (C) 3.Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (V) 4.Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (L) 5.Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 1 (SD, C, V, L) Effektiv och säker läkemedelsanvändning 2017/18:414 av och (båda L), 2017/18:417 av och (båda L), 2017/18:1296 av (-), 2017/18:1547 av (-), 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2242 av (M) och 2017/18:3252 av (M). 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 2 (SD, KD) Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel 2017/18:1160 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 3 (SD, KD) Reservation 4 (L) 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 5 (SD, L) Förskrivning av vissa läkemedel 2017/18:1544 av (-) och 2017/18:1639 av (S). Hygienprodukter och homeopatiska läkemedel 2017/18:1473 av (-) och 2017/18:2850 av (C). Apoteks- och läkemedelsfrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (V), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet omkring 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Av dessa behandlas ca 30 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Vid utskottets sammanträde presenterade den särskilda utredaren delbetänkandet Enhetliga priser på receptbelagda läkemedel (SOU 2017:76). Effektiv och säker läkemedelsanvändning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om läkemedelsförsäkringen, en nationell läkemedelslista, läkemedelsgenomgångar, medicin-tekniska produkter, biverkningsrapportering och försäljning av . Jämför reservation 1 (SD, C, V, L). I kommittémotion 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om läkemedelsförsäkringen. Motionärerna anför att även om nästan alla läkemedel som säljs i omfattas av läkemedelsförsäkringen säljs hundratusentals förpackningar av oförsäkrade läkemedel. Mest problematiskt är när ett oförsäkrat läkemedel blir utvalt till ”periodens vara” av (). Motionärerna anför att det måste skapas en möjlighet för läkare och patient att få tydlig information om huruvida ett läkemedel är försäkrat eller inte så att ett försäkrat läkemedel kan väljas. Nationell läkemedelslista och ordinationsdatabas () I kommittémotion 2017/18:1851 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om en nationell läkemedelslista och om en ordinationsdatabas (). Motionärerna anför att en nationell läkemedelslista och en ordinationsdatabas måste införas för att minska riskerna för läkemedelsrelaterade problem och felmedicinering. I motion 2017/18:2242 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten till läkemedelsgenomgångar för äldre. Motionären anför att kommunala och landstingskommunala verksamheter bör uppmuntras att genomföra obligatoriska läkemedelsgenomgångar för äldre för att minska riskerna för felmedicinering. I motion 2017/18:414 av och (båda L) föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt införa och rådets förordning (EU) 2017/745 av om medicintekniska produkter mot bakgrund av de brister som förekommer i kontrollen av medicintekniska produkter och implantat. I motion 2017/18:417 av och (båda L) föreslås ett tillkännagivande om reglering av nanoteknik vid framställning och bedömning av läkemedel och medicintekniska produkter. Motionärerna anför att befintliga regelverk behöver anpassas till den rådande situationen för att åstadkomma en säker hantering av nanomaterial vid framställning av läkemedel och medicintekniska produkter. I motion 2017/18:1296 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att utreda en lagändring för hantering av biverkningsrapportering. Motionären anför att det är av största vikt att information om risker med ökad självmordsstatistik och andra oönskade effekter av antidepressiva mediciner och adhd-mediciner synliggörs. I motion 2017/18:1547 av samma motionär föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utreda och sammanställa statistik i enlighet med motionen. Motionären anför att det är av stor vikt att statistik om biverkningar av adhd-mediciner synliggörs. I motion 2017/18:3252 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att sälja . Motionären anför att staten bör sälja eftersom staten fyller funktionen som lagstiftare och kontrollorgan och därför inte bör agera som aktör på apoteksmarknaden och ha ägarintressen i densamma. När en patient har drabbats av en vårdskada ska vårdgivaren enligt 3 kap. 8 § 6 patientsäkerhetslagen (2010:659) informera patienten om möjligheten att begära ersättning enligt patientskadelagen (1996:799) eller från läkemedelsförsäkringen. trädde nya föreskrifter om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården i kraft (HSLF-FS 2017:37). Av 11 kap. 1 § framgår att en läkare ska ansvara för läkemedelsgenomgångar. I 3 § samma kapitel lyfts det fram att vårdgivaren ska erbjuda de patienter som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel en enkel läkemedelsgenomgång vid besök hos läkare i öppen vård inskrivning i sluten vård inflyttning i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Det framgår vidare av föreskriften att patienter som är eller äldre och som är ordinerade minst fem läkemedel dessutom ska erbjudas en enkel läkemedelsgenomgång minst en gång under pågående hemsjukvård eller boende i en sådan boendeform eller bostad som omfattas av 12 kap. 1 § häl-so- och sjukvårdslagen (2017:30). Skyldigheten att erbjuda läkemedelsgenomgångar gäller för de vårdgivare som har läkare anställda i sin verksamhet eller har läkare som arbetar där på uppdrag eller annan liknande grund. Av 11 kap. 4 § följer vidare att vårdgivaren även ska erbjuda patienter som har läkemedelsrelaterade problem eller där det finns misstanke om sådana problem en enkel läkemedelsgenomgång. och rådets förordning (EU) 2017/745 av om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv /83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv /385/EEG och 93/42/EEG (MDR-förordningen) började i vissa delar tillämpas . Övriga delar av förordningen ska börja tillämpas . beslutade om lagändringar för att anpassa svensk rätt till den del av förordningen som skulle börja tillämpas . Det gällde bl.a. vilken myndighet som ska utse och utöva tillsyn över de svenska organ som bedömer om medicintekniska produkter och aktuella kvalitetssystem överensstämmer med gällande EU-regler. De delar av MDR-förordningen som ska börja tillämpas innehåller bestämmelser med särskilda krav på nanomaterial. Enligt uppgift från pågår arbete med att anpassa svensk lagstiftning till de övriga delar av förordningen som ska börja tillämpas , vilket i sin tur innebär att en större översyn av bl.a. den nationella lagstiftningen om medicinteknik kommer att krävas. Enligt 6 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315) ska ansvara för ett system för säkerhetsövervakning som har till syfte att samla in, registrera, lagra och vetenskapligt utvärdera uppgifter om misstänkta biverkningar av läkemedel som godkänts för försäljning. Av 2 § framgår att den som har fått ett läkemedel godkänt ska rapportera information om misstänkta biverkningar av läkemedlet. ska enligt 3 kap. 2 § läkemedelsförordningen (2015:458) möjliggöra och underlätta för konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal att rapportera misstänkta biverkningar av läkemedel till . Vidare framgår av 7 § att den som innehar ett godkännande eller en registrering för försäljning av ett läkemedel ska föra register med alla uppgifter om misstänkta biverkningar av läkemedlet som förekommit i EES eller i ett tredjeland och som kommit till innehavarens kännedom. Det framgår också att innehavaren ska rapportera alla sådana biverkningar i enlighet med föreskrifter som kan meddela. I föreskrifter (LVFS 2012:14) om säkerhetsövervakning av humanläkemedel finns närmare bestämmelser om hur biverkningar från humanläkemedel ska rapporteras. Av webbplats framgår att ska alla biverkningsrapporter, oavsett allvarlighetsgrad, skickas till den europeiska databasen för biverkningar, Eudravigilance (EV). () ger ut publikationen , som är läkemedelsbranschens samlade förteckning över humanläkemedel. I anslutning till varje läkemedel anges i om det omfattas av läkemedelsförsäkringen. Av webbplats framgår att läkemedelsförsäkringen utgör ett frivilligt åtagande från läkemedelsbolagens sida och att den patient som i samband med sjuk- och hälsovård har drabbats av en läkemedelsbiverkan kan få ersättning för personskada om vissa fastställda villkor är uppfyllda. Läkemedel på internet omfattas inte av försäkringen såvida det inte inhandlats via ett apotek som godkänt. Av Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) webbplats framgår att ”periodens varor” är de generiskt utbytbara läkemedel som har lägst pris och som apoteken erbjuder sina kunder när de byter ut läkemedel. Av TLV:s webbplats framgår att medlemskap i inte är en aspekt som TLV tar hänsyn till vid beslut om periodens vara. I promemorian Läkemedelsförsäkringen (Ds 2010:11) behandlades frågan om huruvida det är möjligt att kräva att receptbelagda läkemedel som säljs på öppenvårdsapoteken och subventioneras av det allmänna ska omfattas av en försäkring för personskador som kan uppkomma som en följd av användning av läkemedel eller om det i stället bör skapas incitament till en frivillig anslutning till en sådan försäkring. Förslag till lagändringar för att åstadkomma sådana incitament lämnades i promemorian. Enligt förslaget skulle ett krav för att ingå i läkemedelsförmånerna vara att läkemedlet omfattas av en försäkring som ger ett godtagbart skydd vid personskador som kan uppkomma som följd av en användning av läkemedlet. I utredningen 2013:23 konstateras att läkemedelsförsäkringen är mer förmånlig för den enskilde än vad som krävs enligt produktansvarsdirektivet[1]. Vidare konstateras att inte kan kräva att läkemedelsföretagen eller läkemedlen (som föreslogs i Ds 2010:11) omfattas av en försäkring eller ett ersättningsskydd som är mer förmånligt för den enskilde än vad som krävs enligt direktivet. Slutligen kan inte heller TLV när verket utser periodens vara kräva att läkemedlet omfattas av en försäkring eller ett ersättningsskydd som är mer förmånligt än direktivet. I utredningen föreslås att regeringen på EU-nivå arbetar för en förändring av produktansvarsdirektivet. När det gäller informationsspridning konstateras i betänkandet SOU 2013:23 att förskrivarna inte har rutiner för att informera patienterna om ersättningsskyddet. Systemet med utbyte på apotek kan medföra att ett förskrivet läkemedel som omfattas av Läkemedelsförsäkringen byts ut mot ett läkemedel som inte omfattas av nämnda försäkring. En patient riskerar på så vis enligt utredningen ett sämre skydd än vad som hade varit fallet om det inte hade funnits ett system med utbyte av läkemedel på apotek. Patienten får inte heller som regel information i de fall det förskrivna läkemedlet byts ut mot ett läkemedel med ett sämre skydd. I utredningen dras slutsatsen att eftersom det är apoteken som sköter utbytet är det rimligt att det är de som förmedlar informationen till patienten. Även när det gäller läkemedel som inte omfattas av utbytessystemet är det viktigt att patienten får information om ersättningsskyddet. Det ansvaret bör enligt utredningen ligga på förskrivaren, och det föreslås därför en informationsskyldighet för förskrivarna. Hur förskrivarens informationsskyldighet i detalj ska vara utformad bör enligt utredningen övervägas ytterligare. Sammantaget bedömdes i utredningen att förskrivarens och apotekens informationsplikt skulle leda till en ökad medvetenhet hos förskrivare, apotek och patient och till att man vid val av läkemedel även tar hänsyn till skyddet vid läkemedelsskador, vilket i sin tur skulle leda till ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador. Utredningens bedömning var att alla utredningens förslag sammantaget skulle skapa incitament för företagen att tillhandahålla läkemedel som omfattas av ett mer förmånligt skydd vid läkemedelsskador än vad som följer av nuvarande reglering. Svar på skriftlig fråga svarade statsrådet (S) på en skriftlig fråga om oförsäkrade läkemedel utan information till patienten (fr. 2017/18:47). Statsrådet svarade som följer: har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att komma till rätta med att patienter får oförsäkrade läkemedel utan att informeras om detta. Som frågeställaren anför har hon tidigare ställt samma fråga. Av det svar som då lämnades framgår att det förslag om informationsskyldighet som lämnades av en utredning starkt ifrågasattes vid remissförfarandet. Från apotekshåll anfördes att en skyldighet att informera en kund om bristande försäkringsskydd för ett läkemedel som enligt lag måste erbjuda istället för det förskrivna för många kunder väcker fler frågor än det ger svar. Från farmaceuthåll ifrågasattes rimligheten i att apoteksfarmaceuter ska ansvara för än mer administrativt inriktad information än vad som är fallet . Slutligen anfördes från patienthåll att förslaget var att betrakta som en nödlösning då ansvaret för om patienten får bästa möjliga skydd vid läkemedelsskada flyttas från myndighetsnivå till individnivå. Möjligen var det också dessa och övriga invändningar som gjorde att den tidigare regeringen valde att avstå från att gå vidare med förslag. Oavsett vilket är frågan komplex och det är inte givet att en reglerad informationsskyldighet löser det grundläggande problemet med att vissa läkemedel som subventioneras inte omfattas av läkemedelsförsäkringen. Avslutningsvis vill jag framhålla att nuvarande situation är bekymmersam och att regeringen avser att fortsätta arbetet för att hitta en lösning på frågan. Propositionen Nationell läkemedelslista (prop. 2017/18:223) överlämnades till . I propositionen lämnas förslag om framtagning av ett nytt personregister, den nationella läkemedelslistan, som ska föras av Ett övergripande mål med registret är att skapa en samlad källa för en patients förskrivna läkemedel och andra varor som patientens behov av integritetsskydd tillgodoses. Den nationella läkemedelslistan förväntas bidra till ökad patientsäkerhet och en effektivisering av arbetsmomenten vid ordination och förskrivning av läkemedel. I propositionen (s. 35) tas även frågan om NOD upp. Den centrala idén med NOD var att ordinationsdatabasen skulle bli den primära platsen för ordination av läkemedel och den källa där en aktuell läkemedelslista skulle kunna nås som är gemensam för vården, apoteken och patienten. Utvecklingen av NOD innehöll flera utmaningar, och gjordes bedömningen att det inte var försvarbart att fortsätta det tekniska utvecklingsarbetet. Ett skäl var att hälso- och sjukvården behövde direktåtkomst till receptregistret, vilket hade krävt en ändring i lagen om receptregister. Andra svårigheter med var att utformningen av verksamhetsprocesser och lokala förberedelser för att kunna integrera NOD i journalsystem försvårades av att förutsättningarna i landstingen skilde sig åt. En övergripande kritik som riktats mot NOD-ansatsen var också att den i för låg grad harmonierade med arkitekturen hos marknadens läkemedelsmoduler. Ytterligare en olöst fråga var att det rådde oklarhet om hur patientjournaler skulle uppdateras efter ordination av läkemedel i NOD. Uppdrag till om införande av en nationell läkemedelslista fick 2017 i uppdrag av regeringen att förbereda för införandet av en nationell läkemedelslista. I förstudien läkemedelsinformation (dnr 2016/06267) redovisas hur informationen om läkemedel i den nationella läkemedelslistan ska struktureras och införas i praktiken. I en fördjupad förstudie (dnr 2017/04462) redovisar vidare information om utvecklingen och införandet av en nationell läkemedelslista. har utarbetat en vägledning om läkemedelsgenomgångar för äldre som har fem eller fler ordinerade läkemedel (2013). Den tar upp hur och när läkemedelsgenomgångar i hälso- och sjukvården genomförs. På finns även ett antal webbutbildningar inom området läkemedel, bl.a. en utbildning om läkemedelsgenomgångar för äldre som vänder sig till läkare, sjuksköterskor och övrig vård- och omsorgspersonal. Av webbplats framgår att ett arbete pågår med att ta fram en nationell källa för ordinationsorsak som beskriver varför en person har ett visst läkemedel. Tillgång till information om ordinationsorsak kan användas vid läkemedelsgenomgångar eller i samband med vanliga ordinationer till patienter som står på många läkemedel. har även tagit fram indikatorer för god läkemedelsterapi för äldre, och i en nyligen publicerad rapport lyfts exempel fram där fördjupade läkemedelsgenomgångar har minskat antalet fallskador. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska följa upp och utvärdera myndighetens föreskrifter om läkemedelsgenomgångar. Med utgångspunkt från resultatet av utvärderingen ska bedöma om det finns skäl att genomföra förändringar, exempelvis när det gäller kraven på att genomföra läkemedelsgenomgångar. Utvärderingen ska omfatta i vilken utsträckning läkemedelsgenomgångar genomförs men också i vilken utsträckning de bedöms bidra till en god läkemedelsanvändning. Vid genomförandet av uppdraget bör bl.a. använda sig av tillgängliga studier som enskilda landsting gjort för att följa upp läkemedelsgenomgångar i den egna befolkningen. Uppdraget ska redovisas . Svar på interpellation om patientsäkerhet kring psykofarmaka och självmord samt om biverkningsrapportering På en interpellation av (-) om underrapporteringar till biverkningsregistret av barn och ungdomar som varit självmordsbenägna och medicinerats med ”adhd-mediciner” svarade bl.a. statsrådet följande (ip. 2017/18:223, prot. 2017/18:58): Låt mig inledningsvis säga att arbetet med att förebygga självmord är en viktig fråga för mig och för regeringen. för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Självklart är underrapportering av läkemedelsbiverkningar, när det förekommer, inte rimligt. Regeringen lägger stor vikt vid officiell statistik och rapportering. Flera av myndigheter har gällande dessa frågor ett omfattande ansvar som är reglerat i lag. Jag följer myndigheternas arbete noga. När det gäller biverkningar av läkemedel har också ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) och har avsatt medel för ett nytt it-stöd för att förenkla biverkningsrapportering av läkemedel. Projektet genomförs av Inera tillsammans med Region och . Regeringens strategi för läkemedelsanvändning ger regeringen möjlighet att stötta arbetet mot en mer kvalitetssäkrad läkemedelsanvändning. Bland annat har SKL fått ansvar för ett delprojekt om att förbättra biverkningsrapporteringen från hälso- och sjukvården med målet att skapa ett elektroniskt system som möjliggör direktrapportering från journalsystem till . Läkemedel och vård som ges till barn och unga kräver särskild säkerhet. Barn har rätt till säkra, effektiva och väldokumenterade läkemedel. Men fortfarande finns kunskapsluckor, brist på barnanpassade läkemedel och potentiella säkerhetsproblem. Det behövs en ökad dokumentation och kunskap om läkemedel till barn. Med anledning av detta har regeringen gett i uppdrag att öka kunskapen om barns läkemedel och verka för effektivare och säkrare läkemedelsanvändning till barn, såväl flickor som pojkar. Sammanfattningsvis är min bedömning att regeringen har vidtagit en rad relevanta åtgärder för en mer tillförlitlig rapportering av biverkningar från läkemedel samt ett bättre förebyggande av psykisk ohälsa och suicid. Utskottet behandlade i sitt betänkande 2017/18:SoU2 Vissa frågor om läkemedelsregistret motioner om bl.a. läkemedelsregistret (beslut i kammaren ). Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen borde fullfölja arbetet med att ta fram en nationell läkemedelslista. I tillkännagivandet lyfte utskottet fram att en nationell läkemedelslista behövs för att få en överblick över läkemedelsanvändningen, vilket skulle förbättra patientsäkerheten. biföll utskottets förslag. När det gäller frågan om information till kunden om huruvida ett läkemedel är försäkrat eller inte delar utskottet regeringens bedömning att frågan är komplex och att det inte är givet att en reglerad informationsskyldighet löser det grundläggande problemet med att vissa läkemedel som subventioneras inte omfattas av läkemedelsförsäkringen. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att fortsätta arbetet med att hitta en lösning av frågan. Detta arbete bör avvaktas. Motion 2017/18:1851 (L) yrkande 7 avstyrks. Regeringen överlämnade propositionen Nationell läkemedelslista till . Motion 2017/18:1851 (L) yrkande 4 får därmed anses tillgodosedd. När det gäller läkemedel för äldre konstaterar utskottet att ett antal initiativ har tagits för att förbättra arbetet med läkemedelsgenomgångar. Ytterligare arbete kommer att göras eftersom har i uppdrag att följa upp och utvärdera myndighetens föreskrifter om läkemedelsgenomgångar. Utskottet anser därför att något initiativ inte bör tas. Motion 2017/18:2242 (M) avstyrks. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete med att införliva och rådets förordning (EU) 2017/745 av om medicintekniska produkter i svensk lagstiftning. Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas. Motionerna 2017/18:414 (L) och 2017/18:417 (L) avstyrks. När det gäller rapportering av biverkningar noterar utskottet att regeringen har ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting och avsatt medel för ett nytt it-stöd i syfte att förenkla biverkningsrapportering i fråga om läkemedel. Med det anförda anser utskottet inte att det finns skäl för att ta något initiativ och avstyrker motionerna 2017/18:1296 (-) och 2017/18:1547 (-). Utskottet anser inte heller att bör ta något initiativ med anledning av ett motionsyrkande om försäljning av . Motion 2017/18:3252 (M) avstyrks. Finansiering, subvention och prissättning av läkemedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbyte av läkemedel och finansiering, subvention och prissättning av läkemedel. Jämför reservation 2 (SD, KD), 3 (SD, KD) och 4 (L).