bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — forskning, indelad i tre etapper, avslutades programmet . Inom ramen för programmet har man bl.a. studerat möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål. I programbeskrivningen konstateras det bl.a. att fjärrvärmen har utvecklats från att ursprungligen ha varit system med ånga, via högtempererade hetvattensystem, till dagens varmvattensystem, men att det pågår teknikutveckling mot en mer diversifierad produktionslösning med många olika värmekällor – solvärme, spillvärme från industrier och att med hjälp av värmepumpar ta till vara överskottsvärme från bebyggelse och annan lågvärdig restvärme i t.ex. avloppsvatten. Fjärrsyn har bl.a. haft som syfte att bidra med ny kunskap om de komponenter och den systemutveckling som krävs för att förverkliga ett framtida systemkoncept med bättre förutsättningar att ta till vara sådan värmeenergi som kyls bort. presenterades innovationsagendan Effektiv användning av lågvärdig värme. I agendan redovisas en vision som går ut på att lågvärdig värme ska värderas på ett rättvisande sätt utifrån ett hållbarhetsperspektiv, vilket ökar nyttjandet av denna resurs i samhället. I en handlingsplan kopplad till agendan föreslås bl.a. att det tillsätts en nationell samordnare och att regionalstöd ges för kartläggningar. bedriver forskningsprogrammet som ska bidra till att el- och värmeproduktion från biobränsle och avfall möjliggör ett hållbart energisystem. Programmet inriktar sig på forskning om och utveckling av anläggningar av alla storlekar, från pannor och kaminer av villastorlek till fullstora kraftvärmeanläggningar. Programmet omfattar –2021. Myndigheten har också satsat i ett nytt forsknings- och innovationsprogram (Termo) inom värme och kyla som löper –2021. Programmet är inriktat på forskning och innovation som främjar kommersialisering och export. I propositionen anför regeringen att en konkurrenskraftig fjärrvärmesektor är en av förutsättningarna för att klara den framtida el- och värmeförsörjningen under kalla vinterdagar. Vidare redovisar regeringen hållningen att det är viktigt med en gynnsam utveckling där kraftvärmesektorn bidrar med systemvinster för övriga energisystem och till målen om förnybar el och inga nettoutsläpp av växthusgaser. Utskottet anser att den betydelse som regeringen i och med detta knyter till kraft- och fjärrvärmens roll i det framtida energisystemet för att dessa produktionsslag kommer att garanteras produktions- och marknadsvillkor som inte utgör ett hot mot sektorns konkurrenskraft. Därmed är det enligt utskottets uppfattning inte påkallat med ett uttalande från sida om att stärka förutsättningarna för att ta till vara fjärr- och kraftvärme i linje med vad som efterfrågas i motion 2017/18:3404 (M). Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Detsamma gäller det allmänt hållna yrkandet i motion 2017/18:2820 (L) om avfallsförbränning i fjärrvärmeproduktionen. Utskottet kan konstatera att huvuddelen av den värme som produceras för den svenska värmemarknaden är hållbar ur ett energi- och miljöperspektiv och att den direkta användningen av fossila bränslen näst intill har upphört. Vidare vill utskottet nämna att driver forsknings- och innovationsprogrammet Biokraft vars syfte är att bidra till att el- och värmeproduktion från biobränsle och avfall möjliggör ett hållbart energisystem. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:2820 (L) i den aktuella delen. När det gäller det som sägs i motion 2017/18:1516 (M) om att den närmare s.k. förslag bör ligga till grund för en proposition anser utskottet att det krävs ett betydligt mer aktuellt underlag för att kravet på en nöjaktig beredning ska kunna anses vara uppfyllt. Vidare anser utskottet att man bör utvärdera de åtgärder som har vidtagits på fjärrvärmeområdet i form av bl.a. regler som möjliggör ett begränsat tillträde till fjärrvärmenäten innan det finns anledning att göra justeringar av den rådande modellen. En sådan uppföljning skulle även kunna överväga vilka förändringar av regelverket som kan vara aktuella med anledning av att stora dataanläggningar är en relativt ny företeelse med potential att agera på värmemarknaden. Det bör för övrigt också påminnas om att har i uppgift följa och analysera utvecklingen på fjärrvärmemarknaderna och lämna förslag till ändringar i regelverk eller till andra åtgärder för att främja marknadernas funktion. Även motion 2017/18:3748 (KD) avstyrks i den del som gäller geoenergi. Utskottet har behandlat likalydande förslag och hänvisar till det som anfördes senast, dvs. Detsamma gäller motion 2017/18:2453 (M) om att använda restvärme från kärnkraftverk. Motsvarande förslag har avstyrkts åtskilliga gånger av utskottet, bl.a. med hänvisning till att det bygger på en missuppfattning om rådande rättsläge och på att tekniska och ekonomiska realiteter begränsar möjligheterna att ta vara på denna restvärme. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som bl.a. gäller torv, el-till-gas-teknik på , energimärkning av bilar och energilagring. Jämför reservation 33 (M), 34 (SD), 35 (C) och 36 (KD). Ett steg på vägen mot att nå målet att bli ett fossilfritt välfärdsland är att ta till vara redan producerad energi, genom exempelvis den s.k. el-till-gas-tekniken (power to gas). Detta anförs av (S) i motionen 2017/18:1870. El-till-gas-teknik går ut på att förnybar el används för att framställa biobränsle i form av metangas för användning inom transportsektorn. Genom den nyssnämnda tekniken ökar dessutom självförsörjandegraden av drivmedel. Detta är gynnsamt för hela landets beredskap vid bränslebrist och andra krissituationer. Tekniken kan också bidra till minskad klimatpåverkan. Motionären konstaterar vidare att det pågår försök på med el-till-gas-tekniken, och i det vidare arbetet med att med att göra till ett pilotlän för ett helt förnybart system bör regeringen ta denna teknik i beaktande. Ett tillkännagivande om förnybar energi i drivmedelsproduktionen efterfrågas. I kommittémotion 2017/18:3404 av m.fl. (M) anförs det att bör driva på för en gemensam energimarknad där långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler råder. Dessutom bör verka för att alla typer av biodrivmedel i fortsättningen tillåts inom EU. Motionärerna menar att det finns krafter inom EU som vill förbjuda vissa typer av biodrivmedel, vilket av allt att döma skulle försvåra en grön omställning av transportsektorn. En omställning i transportsektorn kommer inte att gå över , och därför behövs olika typer av biodrivmedel för att underlätta en övergång från bensin och diesel till grönare alternativ. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att ska verka för att alla typer av biodrivmedel tillåts på EU-nivå även fortsättningsvis (yrkande 7). Vidare konstaterar motionärerna att ansvarar för att effektbalansen i nätet tryggas. Med en ständigt större andel volatil elproduktion – exempelvis sol- och vindkraft – och en sjunkande andel baskraft i systemet är detta en utmaning som måste hanteras. Ett sätt att möta utmaningar när det gäller effektbalansen är energilager. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska se över hur energilager kan användas mer effektivt i energisystemet (yrkande 8). I motion 2017/18:1521 av (M) tas torvens framtida roll upp. Motionären anser att i stället för att hämma användningen av torv på dränerad mark bör förutsättningarna för att nyttja torven vara rimliga. Motionären anser att torv på dränerad mark bör klassificeras som ett biobränsle och begär ett tillkännagivande med den innebörden. som går förändras atmosfärens sammansättning, och förekomsten av koldioxid ökar stadigt, sägs det inledningsvis i motion 2017/18:3399 av (M). En koldioxidfri energimix kan bli en framtida exportnäring, inte minst för att reducera fossil energiproduktion i våra grannländer. Motionären anser att måste satsa mer på utveckling av test- och demonstrationsanläggningar som möjliggör produktionstester av olika slags klimatneutral energi, däribland det som brukar betecknas fjärde generationens kärnkraft. Det är vidare motionärens uppfattning att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimat som elproduktion och vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens. Ett tillkännagivande begärs med innebörden att behöver iordningställa test- och demonstrationsanläggningar för att utveckla effektiviteten hos olika typer av klimatneutral energi. En fjärdedel av landyta består av torvmark. På av den ytan bedrivs utvinning av torv. Detta konstateras i kommittémotion 2016/18:899 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar att torven klassas som förnybar, och torvbaserad kraftproduktion är berättigad till elcertifikat som torv inte omfattas av handel med utsläppsrätter vid värmeproduktion eftersom EU klassar torven som ett fossilt bränsle. Motionärerna anser att så länge elcertifikatssystemet finns ska torven fortsätta att klassas som förnybar, som regeringen inom EU ska verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 26). Att människor kan resa och att företag kan transportera varor är centralt i dagens samhälle och ekonomi, slås det fast i partimotion 2017/18:3386 av m.fl. konstaterar motionärerna att transportsektorn står för en tredjedel av de totala utsläppen av växthusgaser. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs många olika lösningar och tekniker. Motionärerna vill bl.a. att det ska införas en energideklaration på personbilar vid nybilsförsäljning. Ett tillkännagivande med den inriktningen efterfrågas (yrkande 16). Att människor påverkas negativt av blinkande eller flimrande belysning är troligen allmänt känt, sägs det i motion 2017/18:1683 av (MP). Motionären konstaterar att det finns LED-lampor som tänds och släcks 100 gånger . Ljusskillnaden mellan den tända och släckta fasen kallas för modulation. Eftersom många får yrsel och andra problem med belysning som flimrar så anser motionären att problemet bör lagstiftas bort. Han anser att genom ett tillkännagivande bör uppdra åt regeringen att initiera ett lagstiftningsarbete med målet att förbjuda LED-belysning med större modulation än . Elanvändning som är temperatur- och klimatberoende bör undvikas, sägs det i motion 2017/18:1719 av (MP). Motionären ger en utförlig motivering till detta och konstaterar också att el för uppvärmning och kylning ur ett systemperspektiv alltid är mycket sårbart och därför fel val. Motionären förordar en övergång till många mindre anläggningar för produktion av vind-, våg-, bio- och solkraft. Om kärnkraften avvecklas och ersätts med de uppräknade alternativen erhålls en tryggare och säkrare elproduktion som är mindre beroende av fossil el. Motionären betonar att regler för energiförbrukning i byggnader bör utgå från energiegenskaper och inte från mängden köpt energi. Regler bör även utformas så att fjärrkyla och fjärrvärme blir det givna valet för de flesta, och enligt motionären är det självklart ur ett systemperspektiv att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sparsamt som möjligt. Regeringen bör även ha ett ökat fokus på såväl sårbarhets- som systemperspektivet när den utformar framtida energilösningar. I motion 2017/18:3024 av (MP) efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av ett ökat systemtänkande för att effektivare kunna nyttja överskottsvärme och överskottsel (yrkande 2). Motionären pekar bl.a. på att ett växande bestånd av lågenergihus eller passivhus kommer att generera överskott av såväl värme som kyla och att regeringen därför bör återkomma med förslag på hur man kan utveckla regelverk och styrmedel så att överskottsenergier nyttjas mer effektivt. Belysningsutmaningen är en nationell kraftsamling för att öka andelen energieffektiva belysningslösningar i samhället, anförs det i kommittémotion 2017/18:3748 m.fl. (KD). I riktar sig utmaningen till företag, regioner, kommuner, civilsamhället och statliga aktörer. Motionärerna konstaterar att sedan utmaningen startade har inte så många anslutit sig. Därför vill motionärerna att regeringen ska få i uppdrag att uppmana de statliga verksamheterna att anta Belysningsutmaningen och gå före i arbetet för en mer ekonomisk och miljövänlig energianvändning (yrkande 16). Med anledning av vad som sägs i motion 2017/18:3404 (M) om energilager kan det nämnas att regeringen i propositionen Energipolitikens inriktning redovisar att regeringens initiativ Forum för smarta elnät har påtalat behovet av att se över beskattningsmodellen för energilager, eftersom energilager och lageraktörer bedöms bli allt viktigare på den nya energimarknaden. Regeringen anser därför att det bör undersökas hur energilager kan premieras för att underlätta en effektiv övergång till mer ny förnybar elproduktion. Vidare anser regeringen att energilager, t.ex. batterier, har många nyttor och kan stödja elsystemet bl.a. genom balansering, men de kan också stödja elkvaliteten och minska problematiken med tillfälliga begränsningar i elnäten. Huvudsyftet med ett ellager är att spara energi när behovet eller efterfrågan är större. Regeringen konstaterar att el som har lagrats i ett batteri kan bli dubbelbeskattad. har remitterat en promemoria med vissa förslag som innebär att dubbelbeskattningssituationen i samband med lagring av el ska avlägsnas. När det gäller frågor om torv konstaterar regeringen i propositionen endast att torvens roll i elcertifikatssystemet inte ändrades i samband med att behandlade regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). I en av motionerna tas frågor om biodrivmedel upp. Här kan det inledningsvis noteras att transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. Trafiken ökar visserligen i , men eftersom alltmer biobränsle blandas in i det bränsle som tankas har utsläppen inte ökat i samma takt. Målet för andelen förnybar energi i transportsektorn är satt till . uppgick denna andel till enligt förnybartdirektivets beräkningsmetodik. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos bedöms andelen förnybart i transportsektorn enligt detta beräkningssätt vara 2020. Av statistik från framgår vidare att andelen förnybara bränslekällor i transportsektorn i med stor marginal var den högsta i EU där genomsnittet låg på . Så sent som behandlade trafikutskottets betänkande Fossiloberoende transporter (bet. 2017/18:TU13). I betänkandet finns en utförlig redovisning av regeringens insatser med inriktning på denna målsättning. Där omnämns bl.a. det s.k. Bränslebytet som är ett paket med nya styrmedel vars syfte var att reducera transportsektorns utsläpp och öka användningen av biodrivmedel. Det bör även påminnas om att beslutade om två tillkännagivanden i samband med behandlingen av regeringens proposition 2017/18:217 Genomförande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC. I det ena tillkännagivandet framfördes krav dels på en analys av konsekvenser av nya regler för biodrivmedel, dels på en utredning av konsekvenserna innan ytterligare föreskrifter meddelas. I det andra tillkännagivandet framfördes vikten av förutsägbara och långsiktiga villkor för biodrivmedel (bet. 2017/18:MJU6). Av regeringens senaste skrivelse om åtgärder med anledning av skrivelser från (skr. 2017/18:75) framgår det att regeringen kommer att redovisa en analys i enlighet med det första tillkännagivandet i samband med remitteringen av förslag till ändringar i förordningen (2011:1088) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Beträffande det andra tillkännagivandet anger regeringen att det kommer att beaktas i förslaget till ändringar i den nyssnämnda förordningen. I ett energisystem med mycket variabel elproduktion kan tillgången till effekt vid varje given tidpunkt bli en större utmaning än tillgången till energi. Ett sätt att minska behovet av att bygga ut elnätet eller öka elproduktionen är att använda någon form av energilager. Olika energilager har olika användningsområden och är aktuella i olika tidsspann. kommer det sannolikt att behövas en blandning av lagringstekniker för att möta kraven för ett fungerande elnät. Utmaningarna och lösningarna kommer dessutom troligtvis att se olika ut i olika länder. I finns en utbyggd lagringsteknologi i vattenkraften som kan utvecklas ytterligare för att möta framtida situationer. Det är möjligt att få stöd för energilagring. Bidraget kan sökas av privatpersoner som vill lagra sin egenproducerade el. För att man ska kunna få bidraget ska energilagringssystemet vara kopplat till en anläggning för egenproduktion av förnybar el som är ansluten till elnätet. Bidraget ska stimulera till lagring av elenergi för användning vid ett annat tillfälle än produktionstillfället och till att öka den årliga andelen egenproducerad elenergi för att tillgodose det egna elbehovet. Bidrag får ges med högst av kostnaderna för lagringssystemet, dock högst . Det är inte möjligt att kombinera bidraget med annat offentligt stöd, som t.ex. ROT-avdrag, för samma åtgärd. Batterifondsprogrammet är ett forskningsprogram som bl.a. är inriktat på utveckling av nya och vidareutvecklade kostnads- och resurseffektiva batterikoncept för lagring och användning av förnybar energi i elsystems- och fordonstillämpningar. Programmet finansieras av via medel från . kommer att fördelas –2027. Svenskt centrum för framtidens elnät och energilagring (Swegrids) är en nationell plattform för forskning och innovation inom området elnät och energilagring som startade . Den nuvarande och sista etappen pågår –2021. Centret är lokaliserat vid () och och har en budget på totalt . I sammanhanget bör det även nämnas att har beviljat stöd på till Northvolts planerade pilotanläggning för storskalig batteritillverkning – – i . Som har nämnts tidigare tillsatte regeringen en utredning med uppgift att identifiera de eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion, inklusive energilager (dir. 2017:77). En delredovisning av hittillsvarande erfarenheter från relevanta styrmedel och hinder gjordes (Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget, SOU 2018:15). Uppdraget ska redovisas i sin helhet . I delredovisningen görs en genomgång av olika lagringstekniker. För de mindre aktörerna är batterilager det mest intressanta alternativet för att lagra elenergi. Priset för konsumenten för ett batterilager är ännu högt, men utvecklingen av sådana lager till elbilar, hushåll och nätfunktioner går snabbt framåt. Det konstateras att de mindre aktörernas hinder för att investera i energilagerteknik , vid sidan av ekonomiska faktorer, har sin orsak i ett informationsunderskott. Vidare konstateras det att det saknas närmare reglering i t.ex. ellagen av energilager, då det är en relativt ny företeelse. Det investeringsbidrag som finns behöver utvärderas – inte minst mot bakgrund av energimarknadens utveckling. I motion 2017/18:1870 (M) omnämns el-till-gas-teknik. Denna teknik innebär att energi lagras kemiskt. Överskottsel från exempelvis vindkraft används för att spjälka vatten till vätgas och syrgas genom elektrolys. Vätgasen används sedan som bränsle i bränsleceller eller gasturbiner när man vill ha tillbaka elen. har på uppdrag av regeringen tagit fram en förstudie om hur kan bli en pilot i omställningen till ett förnybart energisystem i (Smart och förnybart energisystem på – förstudie om hur kan bli en pilot i omställningen till ett hållbart energisystem i , ER 2018:5). gav regeringen i uppdrag att ta fram en färdplan för hur kan ställa om till ett hållbart energisystem och att arbeta för en regional arena för pilotprojekt där teknik, affärsmodeller och regelverk prövas. Belysningsutmaningen och LED-lampors modulation I motion 2017/18:3748 (KD) omnämns den s.k. Belysningsutmaningen som presenterades som regeringens satsning på klimatvänlig belysning. Belysningsutmaningen var en del av det internationella initiativet (GLC) som lanserades vid klimattoppmötet i . överlämnades ett uppdrag till om att hålla ihop satsningen. Målsättningen med satsningen var att halvera elbehovet för belysning i till 2020. Syftet med Belysningsutmaningen var att starta en dialog med olika aktörer och öka kunskapsnivån, intresset och andelen energieffektiv belysning i . presenterade en slutrapport om genomförandet av Belysningsutmaningen (Belysningsutmaningen – Redovisning av uppdrag om en nationell kraftsamling inom belysningsområdet, ER 2018:09). Belysningsutmaningen avslutades av energi- och samordningsminister under ett belysningsevent i samband med energiministermötet CEM9 i . I motion 2017/18:1683 (MP) tas frågor om LED-lampors modulation upp. Ljuskvalitet har diskuterats inom ramen för Belysningsutmaningen. I Belysningsutmaningens slutrapport lyfts flimmer (ljusmodulering) fram som ett ergonomiskt problem vars omfattning är omdiskuterat i belysningssammanhang. Det framgår att det inte finns några allmänt accepterade gränsvärden eller ens en enhetligt accepterad definition av flimmer. Vidare sägs att det går att tillverka produkter som inte ger upphov till flimmer som påverkar människor negativt. För att bindande krav ska kunna ställas krävs det enligt rapporten dock att rimliga gränsvärden fastställs och att de samhällsekonomiska kostnaderna vägs mot nytta. Dagens europeiska ekodesignförordningar innehåller inga krav i fråga om flimmer. I rapporten konstaterar att det finns behov av att studera eventuella risker med ljus, däribland flimmer. Myndigheten ser det som angeläget att det utvecklas metoder för att mäta effekterna av olika riskfaktorer. Det bör även nämnas att en del av dessa risker studeras inom forskningsprogram Energieffektivisering inom belysningsområdet (Eelys). I programbeskrivningen sägs det bl.a. att det behövs mer kunskap om hur ny teknik fungerar och samspelar med människan. Eelys omfattar –2021. När det gäller det som sägs i motion 2017/18:1719 (MP) om sårbarhet och systemfel med el för uppvärmning kan nämnas att en snarlik motion har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen. Vid det senaste tillfället () avstyrkte utskottet motionen och konstaterade då att inte något nytt har tillkommit som motiverade ett annat ställningstagande än när förslaget behandlades (bet. 2016/17:NU14). Ett yrkande om energideklarationer för bilar liknande det nu aktuella i motion 2017/18:3683 (C) behandlades av utskottet (bet. 2015/16:NU10). Utskottet avstyrkte förslaget och hänvisade bl.a. till att den då pågående utredningen av ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon väntades beröra frågor med tydlig koppling till det som efterfrågades i motionen. Fossilfri fordonstrafik, Bonus–malus-utredningen och energimärkning av bilar Utredningen om fossilfri fordonstrafik hade till uppgift att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen. I betänkandet Fossilfrihet på väg – betänkande av utredningen om fossilfri fordonstrafik (SOU 2013:84) föreslog utredningen bl.a. obligatorisk energimärkning av personbilar och lätta lastbilar. Märkningen skulle utgå från fordonets energianvändning. Utöver detta skulle det finnas information bl.a. om fordonets koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning och elförbrukning samt elens räckvidd om fordonet gick att köra på el. Den s.k. Bonus–malus-utredningen överlämnade sitt betänkande Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon (SOU 2016:33). Utredningen hade bl.a. i uppgift att om möjligt öka transparensen i ett bonus–malus-system och därmed systemets styrande effekt samt att föreslå hur bonus respektive malus för enskilda fordon kan synliggöras. Detta skulle enligt direktiven exempelvis kunna ske genom någon form av märknings- eller klassificeringssystem.