bet · H501KU35 · 2018-02-02 00:00:00 — Med hänvisning till att frågor om personval varit föremål för övervägande i och att utredningens överväganden om spärrgränser medfört en lagändring, såg utskottet inte heller i övrigt anledning till en översyn av personvalet. 2015/16:KU13 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning och avslog därför de då aktuella motionsyrkandena. Därefter har utskottet i förenklad ordning avstyrkt motsvarande motionsyrkanden (bet. 2016/17:KU22). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandena. Åtgärder för ökat valdeltagande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för ökat valdeltagande. I motion 2017/18:748 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att stärka motivationen till ett ökat valdeltagande i kommande Europaparlamentsval genom en bred folkbildningskampanj. är det val till . Det är ett viktigt val, och det är angeläget att valdeltagandet blir högt. Motionären anför vidare att det ytterst är en demokratisk fråga och att ska vara ett aktivt medlemsland i EU. Det är enligt motionären även viktigt att väljare i ser värdet av att påverka politiken genom att använda sin rösträtt. Motionären finner det glädjande att valdeltagandet i ökade vid det senaste valet till , men att vi inte kan vara nöjda med att röstade. Motionären anser att regeringen bör överväga att stärka motivationen till ett ökat valdeltagande i kommande Europaparlamentsval genom en bred folkbildningskampanj. I motion 2017/18:1867 av Per Lodenius och i (båda C) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en strategi för hur valinformation inför valet ska finnas tillgänglig på lättläst svenska. Behovet av nyheter, samhällsinformation och litteratur på lättläst svenska är enligt motionärerna stort. Motionärerna uppger att en fjärdedel av vuxna befolkning har svårt att ta till sig skriftlig information. Det rör sig till exempel om personer med utländsk bakgrund, om personer med dyslexi eller andra funktionsnedsättningar, men också om ovana och ointresserade läsare. För att en demokrati ska fungera måste nyheter, samhällsinformation och litteratur vara tillgängligt för alla, enligt motionärerna. Därför är det enligt motionärerna av yttersta vikt att regeringen tar fram en strategi för hur valinformationen ska vara tillgänglig för personer med lässvårigheter. Enligt 3 kap. 3 § regeringsformen hålls ordinarie val till . Ordinarie val till hålls, enligt 1 kap. 1 § riksdagsordningen, . Valdag ska vara den andra söndagen enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Vidare gäller att val till ska hållas . Om Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i stället hållas , maj eller juli valåret. På finns information på lättläst svenska om bl.a. riksdagsvalet och valet till . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 50) anges att valdeltagandet ökade såväl i de nationella allmänna valen som i det svenska Europaparlamentsvalet . Vidare anförs (s. 51) att Myndigheten för tillgängliga medier fick i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen ”Alla väljare” med lättläst nyhetsinformation. januari–hade webbplatsen 6,1 miljoner sidvisningar och 5 000–9 000 besökare per vardag. Webbplatsen riktar sig även fortsättningsvis särskilt till befolkningsgrupper som i tidigare allmänna val haft lägre valdeltagande än övriga röstberättigade, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättningar. I propositionen anförs också (s. 67) att regeringen avser att ge Myndigheten för tillgängliga medier i uppdrag att fortsätta driva webbplatsen ”Alla väljare” med lättläst nyhetsinformation i samband med de allmänna valen 2018. Syftet är att öka möjligheten för personer med lässvårigheter att tillgodogöra sig information och ta del av den politiska debatten under . Vidare anförs i budgetpropositionen (s. 67) att regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en studie av valdeltagandets utveckling bland olika grupper av den röstberättigade befolkningen i de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Studien utgör enligt propositionen ett centralt och grundläggande kunskapsunderlag inför regeringens framtida insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! konstaterar i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) att valdeltagandet har ökat men att skillnaderna mellan olika väljargrupper kvarstår. Utredningen föreslår därför att det offentliga bör fortsätta att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Det kan enligt utredningen exempelvis ske genom satsningar på att stärka kunskapen om demokratin, stimulera det politiska intresset och öka valdeltagandet bland unga och utrikes födda. Vidare anser utredningen att partierna bör redovisa hur de har använt det stöd som fördelas till partierna för informationsinsatser inför allmänna val. Utskottet noterar att det vidtas åtgärder för att bl.a. lämna information på lättläst svenska inför valen och att valdeltagandet ökade såväl i de nationella allmänna valen som i det svenska Europaparlamentsvalet . Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl för att ta de initiativ som föreslås i motionerna. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträtt och valbarhet. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2017/18:559 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att en kandidat till ska vara minst , ha kunskaper i juridik, ekonomi, historia och statskunskap och ha arbetslivserfarenhet. Besluten i har inverkan på miljoner människors liv, och det är därför enligt motionären viktigt att de fattas av kompetenta människor som åtnjuter respekt för sina kunskaper, för sin oklanderliga livsföring och moral. I motion 2017/18:560 av (-) anförs att endast svenska medborgare bör tillåtas kandidera till . Det är enligt motionären inte rimligt och inte önskvärt att delar av landets högsta beslutande organ har lojaliteter till flera länder. Detta är enligt motionären särskilt känsligt vid konflikter mellan dessa länder. I motion 2017/18:2116 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att se över vallagen i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval. Personer som är folkbokförda i och som är medborgare i något EU-land, eller har enligt gällande svensk lag rätt att rösta i kommunal- och landstingsval om de har varit folkbokförda . Medborgare från ett land utanför EU måste dock vara bosatta i innan de får samma rätt som EU-medborgarna ges. I motion 2017/18:2261 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. Medborgarskapet bör enligt motionärerna uppvärderas. Det måste bli tydligare att den som ansöker om och beviljas svenskt medborgarskap också i och med detta får tillkommande rättigheter. Motionärerna föreslår att såväl rösträtt som valbarhet i samtliga allmänna val, alltså riksdagsval, landstingsval och kommunalval, ska kopplas till det svenska medborgarskapet. Undantag ska enligt motionärerna givetvis göras för den valbarhet och rösträtt som tillkommer icke-svenska medborgare enligt eller andra avtal och konventioner som har med andra länder. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Frågan om någon har rösträtt avgörs, enligt tredje stycket i samma paragraf, på grundval av en röstlängd som upprättas före valet. Enligt 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är svensk medborgare eller annan unionsmedborgare, är medborgare i eller , eller varit folkbokförd i i följd före valdagen. Enligt 1 kap. 8 § kommunallagen tillkommer rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i den som är röstberättigad vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i en kommun inom . Enligt 9 § i samma kapitel avgörs frågor om rösträtt enligt 7 och 8 §§ på grund-val av en röstlängd som upprättas före valet. Enligt 4 kap. 3 § kommunallagen väljs ledamöter och ersättare i fullmäktige bland dem som har rösträtt enligt 1 kap. 7 och 8 §§. har övervägt frågor om rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till . Utredningen gjorde bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte borde brytas. Utredningen föreslog därför ingen ändring när det gäller rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till (SOU 2008:125 s. 192). 2009/10:KU19 s. 17 f.) pekade utskottet på att det hade ingått i uppdrag att överväga om det fanns anledning att ändra de kriterier som gäller för bl.a. rösträtt i riksdagsval och val till . hänvisade till att dubbelt medborgarskap nu godtas fullt ut och ansåg att ett av de påtalade problem som man avsett att lösa med boenderösträtt nu torde ha fått sin lösning. Utskottet gjorde inte någon annan bedömning och avstyrkte följaktligen de då aktuella motionsyrkandena. Utskottet behandlade en motion om att endast personer med enbart svenskt medborgarskap skulle kunna vara valbara till i betänkande 2011/12:KU15. Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte de då aktuella motionerna. (Reservation från SD). Vid sin behandling (bet. 2011/12:KU3 s. 6 f.) av yrkanden om röst-rättens anknytning till medborgarskap vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gäller sambandet mellan medborgarskap och rösträtt samt såg inte skäl att överväga andra förändringar som gäller rösträttens anknytning till medborgarskap. (Reservationer av SD och V.) 2015/16:KU13 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning gällande sambandet mellan medborgarskap och rösträtt, och avslog de då aktuella motionsyrkandena. (Reservationer av SD och V.) Utskottet ansåg i betänkande 2016/17:KU22 att det inte fanns skäl för någon förändring av villkoren för valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. (Reservation från SD.) I samma betänkande avstyrktes i förenklad ordning motioner om rösträtt och medborgarskap. Utskottet finner inte skäl för någon förändring av villkoren för rösträtt och valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige, och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om skilda valdagar. I motion 2017/18:2405 av Boriana (M) delyrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om en reformering av genom att bl.a. återinföra skilda valdagar för val till , kommuner och landsting. Härigenom skapas enligt motionären ett större engagemang för lokala och regionala frågor, som annars riskerar att försvinna i den nationella valrörelsen. Demokratin vitaliseras genom skilda valdagar, enligt motionären. bör enligt motionären kopplingen mellan medborgarna och parlamentarikerna förstärkas. Enligt 3 kap. 3 § regeringsformen hålls ordinarie val till . Ordinarie val till hålls enligt 2 kap. 2 § riksdagsordningen . Valdag ska vara den andra söndagen , enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen. Ordinarie val till samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . gjorde bedömningen att den nuvarande ordningen med en gemensam valdag för valen till och till kommunerna skulle behållas (SOU 2008:125 s. 176). Utredningen hänvisade till att fråge-ställningen var väl belyst genom tidigare utredningsarbete, och hade under sin behandling kunnat konstatera att det inte fanns förutsättningar för en bred politisk samsyn av det slag som borde krävas för att genomföra en förändring i denna fråga. 2009/10:KU19) hänvisade utskottet i likhet med till att frågeställningen är väl känd genom tidigare utredningsarbete. hade under sin behandling kunnat konstatera att det inte fanns förutsättningar för en bred politisk samsyn av det slag som borde krävas för att genomföra en förändring i denna fråga. Utskottet saknade anledning att göra en annan bedömning och avstyrkte följaktligen de då aktuella motionerna. När utskottet behandlade frågan om skilda valdagar (bet. 2011/12:KU3) saknades det enligt utskottets mening alltjämt anledning att ha en annan uppfattning än konstaterande (SOU 2008:125), att det inte fanns förutsättningar för en bred politisk samsyn av det slag som borde krävas för att genomföra en förändring i denna fråga. Utskottet vidhöll således sin tidigare uppfattning och avstyrkte de då aktuella motionerna. 2015/16:KU14) vidhöll sin tidigare uppfattning och avstyrkte en motion om skilda valdagar. Därefter har utskottet i förenklad ordning avstyrkt ett motsvarande motionsyrkande om skilda valdagar (bet. 2016/17:KU22). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Objektiva jämförelser mellan partier Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om objektiva jämförelser mellan partier. I motion 2017/18:2951 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att införa metoder så att väljarna kan göra objektiva jämförelser mellan olika partiers valprogram. En objektiv jämförelse mellan olika partiers valprogram skulle göra skillnad, enligt motionären. har använt en enligt motionären intressant metod för att ge väljarna bättre inblick i de olika partiprogrammen inför parlamentsvalet. Där används fristående statliga institut, dit samtliga partier kan skicka sina respektive partiprogram för en seriös och opartisk bedömning. Även svenska väljare bör enligt motionären erbjudas en liknande möjlighet. I betänkande 2015/16:KU14 behandlade utskottet en motion om att införa metoder för objektiva jämförelser mellan partiers valprogram. Utskottet instämde i att det för demokratins skull är viktigt att väljarna ges goda möjligheter att sätta sig in i och jämföra olika partiers förslag och dessas effekter. Utskottet anförde vidare att den som så önskar kan, för egen räkning såväl som för publicering, ta del av olika partiers program och göra jämförelser och analyser av dem. Utskottet såg därför inte skäl att ställa sig bakom tillkännagivandet i den då aktuella motionen, utan avstyrkte motionen. Därefter har utskottet i förenklad ordning avstyrkt ett motsvarande motionsyrkande (bet. 2016/17:KU22). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Rösträttsålder, punkt 2 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1859 av och (båda C) och 2017/18:2 av (KD), 2017/18:503 av (L) och 2017/18:2117 av (MP). Personer som senast på valdagen uppnått är röstberättigade till och kommun- och . Dagens regler leder till att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen utan måste vänta på att rösta . Det är viktigt för den demokratiska förankringen och för valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. Mot den bakgrunden bör regeringen utreda en ändring av bestämmelserna för rösträttsåldern så att rösträtten vid allmänna val gäller alla som fyller under det år då val hålls. Rösträtt och valbarhet, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2261 av m.fl. (M) och 2017/18:559 av (-), 2017/18:560 av (-) och 2017/18:2116 av (MP). Medborgarskapet måste enligt vår mening få ett större värde än , och det måste bli en tydligare skillnad mellan att vara medborgare och att inte vara det. Valbarhet och rösträtt såväl till som till landstings- och kommunfullmäktige ska självklart vara kopplat till medborgarskapet. Till landstings- och kommunfullmäktige har , förutom svenska medborgare, även unionsmedborgare samt medborgare i och rösträtt och är valbara. Dessutom har andra utlänningar som varit folkbokförda i i följd före valdagen rösträtt och är valbara. Vi anser att regeringen bör utreda och återkomma med förslag om att i största möjliga utsträckning – med beaktande av gällande EU-rätt – begränsa rösträtten i valen och valbarheten till landstings- och kommunfullmäktige till svenska medborgare. Vidare bör regeringen utreda möjligheterna att enligt rådets direktiv /80/EG bestämma att endast svenska medborgare ska vara valbara till landstings- och kommunstyrelse. Personval, punkt 4 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), Dag Klackenberg (M), (L) och Skånberg (KD) anför: Personvalssystemet har sedan det i sin första form infördes gradvis utvecklats och förändrats. Från början gällde vid val till en spärr om av partiets röster i valkretsen. Denna sänktes i samband med grundlagsreformen . Ett ökat inslag av personval, inom ramen för systemet med partival, stärker de röstberättigades möjlighet att påverka vilka företrädare som ska representera dem i olika valda församlingar. Det kan tjäna till att vitalisera demokratin och stärka kopplingen mellan de röstande och de förtroendevalda. Den sänkta personvalsspärren vid riksdags-val, som tillämpades i valet , var ett steg i rätt riktning. I mindre partier med under av rösterna innebär personvals-inslaget nu ofta en påtaglig möjlighet för väljarna att påverka vem som blir vald, i såväl kommunala som regionala och nationella val. Det blir genom personvalet inte sällan verklig konkurrens på valdagen om vem som ska få ett visst partis riksdagsmandat i en viss valkrets. I större partier har det däremot visat sig svårt även för etablerade kandidater att nå spärren, inte minst i riksdagsvalet, varför endast ett fåtal riksdagsledamöter från de större partierna är personvalda. Vi menar att personvalsinslaget ytterligare bör förstärkas. En sådan förstärkning skulle kunna ske genom ytterligare sänkta personvalsspärrar vid val till , (regionfullmäktige) och kommunfullmäktige eller genom att spärrarna tas bort helt. Det skulle innebära att väljarna skulle få än större möjligheter att påverka vem som väljs. Det skulle stärka kopplingen mellan väljare och valda och därigenom stärka demokratin. Av respekt för arbete, som avslutades så som 2008, anser vi dock inte att ett tillkännagivande i frågan bör göras . Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:1265 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av en tidsbegränsning av riksdagsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:2 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i grundlagen så att den som fyller under det år som allmänna val, val till eller folkomröstningar hålls anses röstberättigad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:369 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:503 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa försöksverksamhet med rösträtt från kommunalval för de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:559 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kandidat till ska vara minst , ha kunskaper i juridik, ekonomi, historia och statskunskap och ha arbetslivserfarenhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:560 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast svenska medborgare bör tillåtas kandidera till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:572 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ledamot i ska sitta högst två mandatperioder, dvs. , och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:748 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att stärka motivationen till ett ökat valdeltagande i kommande Europaparlamentsval genom en bred folkbildningskampanj och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1183 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat inslag av personval i de allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en tidsbegränsning av riksdagsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1288 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av vallagen för att kunna föreslå ett ökat inslag av personval och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1859 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1867 av Per Lodenius och i (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en strategi för hur valinformation ska finnas tillgänglig på lättläst svenska och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2116 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen på detta område i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2117 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en sänkning av rösträttsåldern till om än på försök och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2261 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösträtt och valbarhet i allmänna val bör kopplas till medborgarskapet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2405 av Boriana (M): Del 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser återinförandet av skilda valdagar. 2017/18:2405 av Boriana (M): Del 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser stärkt personval. 2017/18:2516 av m.fl. (M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över namnen på de valkretsar som efter regionaliseringsförsöksverksamheten tagits bort av byråkratiska skäl, för att kunna återgå till ursprungsnamnen, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se till att inför valet låta respektive valkrets få sitt ursprungsnamn tillbaka och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2951 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa metoder så att väljarna kan göra objektiva jämförelser mellan olika partiers valprogram och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3481 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till och tillkännager det för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkta spärrar i personvalssystemet och tillkännager detta för regeringen. När min kollega öppnade KU:s debattår i kammaren konstaterade han att valfrågor ligger i tiden.