bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Vi vill se till att lönerna höjs och att arbetsmiljön förbättras. Vi tittar också på små saker som kan tyckas vara elementära, som maten. Hur viktigt är det inte för de här små barnen att få i sig rätt mat, att maten hamnar där den ska hamna, i munnen, och att man lär sig att tycka om de olika maträtterna? För de små barnen blir det oftast varje gång de ska äta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Vad finns det då i maten? Är maten i förskolan bättre än den mat vi erbjuder våra fångar på svenska fängelser? Är den bättre än den mat vi kan köpa på restaurang? Är den bättre än den mat som vi erbjuder våra äldre? Det skulle vara mycket intressant att göra en undersökning av hur högkvalitativ maten är i alla 290 kommuner, för om det är någonting som kommunerna blivit duktiga på sedan de blev huvudmän är det, tyvärr, att dra ned på maten och inte ha den bästa kvaliteten. Vi vill ha en evidensbaserad kunskap för de här barnen. Vi vill att pedagogerna vidareutbildas i barns lärande och lek, vilket tyvärr är undermåligt i det här fallet. Vi vill inte ha en genusbaserad kunskap. Barn är barn, oavsett kön. Det viktiga är att det är evidensbaserat vad barnen får lära sig och att det är förankrat. Hur tränar man då små barn? Vi sverigedemokrater vill att det väldigt mycket ska ske genom den fria leken med olika saker som tränar språket och samarbetet. Sådana elementära saker som att kunna sitta still, vilket är viktigt när man sedan börjar skolan, är också en viktig del. Modersmålet har nämnts här tidigare. tycker inte att modersmålsundervisning är något som ska bedrivas i förskoleundervisningen. Svenska ska vara det språk som alltid talas. Är det så att man vill ha ett flerspråkigt barn - absolut - men då anser att det är föräldrarnas ansvar. Det finns inget negativt med det, men det är inte skolans ansvar. Det finns också ett antal barn som kallas för särbegåvade, fru talman. Vad menas då med särbegåvade? Jo, de barn som inte får tillräckligt med undervisning i förskolan. Detta problem åläggs pedagogerna väldigt ofta att försöka lösa trots att de inte har rätt verktyg, för tyvärr innehåller lärarutbildningen alldeles för lite för att de ska kunna stimulera de särbegåvade barnen. Vi har föreslagit en barnomsorgspeng. vet vi att det finns en brist på förskollärare. Vi vill självklart att så många som möjligt går in i förskolan. Men vi kanske måste titta på alternativa lösningar. Den barnomsorgspeng som vi har föreslagit innebär helt enkelt att man som förälder i stället för att kasta in sitt barn i förskolan så tidigt som det bara går, kanske , kan använda barnomsorgspengen och dela med sig av den till närstående som mormor, morfar, farmor och farfar - personer som finns omkring barnet i vanliga fall. Här finns det en lösning som vi kan komma fram till. Vi har också föreslagit att dagbarnvårdarna, eller dagmammorna i mer vanligt tal, får en chans att komma tillbaka. När vi får extremt stora kullar med barn räcker nämligen inte lokalerna till. Då är dagmamman eller dagbarnvårdaren en ultimat lösning, för där finns redan plats i hemmet, och man behöver inte bygga mer lokaler som sedan kanske står tomma när de stora bankullarna passerat. Men kommunerna har gjort det näst intill ekonomiskt omöjligt för personer att bedriva verksamhet som dagbarnvårdare. Som nybliven förälder är det otroligt viktigt att få stöta, blöta och prata med andra vuxna och se att man inte är helt ensam i sin situation. Jag har som sagt själv tre barn. Jag har gått till den öppna förskolan, och den var faktiskt en räddning. Man fick lite luft under vingarna. Man fick en kopp kaffe och fick höra andra föräldrar tala om samma problem som man själv upplevde. Det är ett unikt tillfälle. Tyvärr ser vi att den öppna förskolan läggs ned i kommun efter kommun, för det är en kostnadsfråga. Men anser att den öppna förskolan är otroligt viktig både för barnen och även för föräldrarna, helt enkelt för välmåendet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Vi driver också frågan om nattis. vet jag att regeringen har ett förslag om nattis som ska genomdrivas mer eller mindre. Vi har än så länge inte sett att det har skett fullt ut. Därför ligger frågan kvar. Men vi vet att man driver linjen att nattis ska finnas i varje kommun. Vi har också en fråga som vi kallar för föräldrakooperativ. Vad är det som är problemet med föräldrakooperativen? Jo, det är att den administrativa bördan blir så stor. När föräldrakooperativ läggs ned är det inte för att det personliga engagemanget saknas eller inte för att barnen inte vill gå där, utan det är för att den administrativa bördan har blivit så tung. Återigen: Med ett statligt huvudmannaskap skulle vi kunna hjälpa och stötta i de här delarna. Kommunerna har inte samma intresse som jag anser att vi skulle ha här uppifrån. talare har talat om bristen på förskollärare. Barnkullarna blir allt större, och vi har inte tillräckligt många förskollärare. Vi har en lösning med dagbarnvårdare. Vi har en lösning med barnomsorgspeng för närstående, som kan drygas ut så att barnen kan stanna i hemmet, vilket faktiskt är den tryggaste platsen för de små barnen. Vad är det då som är problemet? var barnskötarutbildningen tvåårig. Den har utökats och blivit längre. Förskollärarutbildningen har också blivit längre. Jag säger inte att lång utbildning är negativt, absolut inte. Det kan vara bra i många fall om den innehåller rätt saker. Tyvärr motsvarar inte lönen det antal år som man läser. Därför föreslår vi från de alternativa lösningarna. Det finns många saker i anförande man kan lyfta upp, men det är två saker jag vill ta fasta på. Den ena saken handlar om maten. Jag håller med om att det är viktigt med bra mat i förskolan. Om det finns möjlighet att ha ett tillagningskök kan det i många fall leda till högre kvalitet, men det finns inget automatiskt likhetstecken däremellan. Just i denna fråga finns flera aspekter, bland annat det kommunala självstyret. Vart tog det vägen? Jag vet inte vilken erfarenhet har, men jag har suttit i kommunpolitiken. Att bygga om existerande förskolor utan tillagningskök till att ha tillagningskök utgör en enorm kostnad. Varifrån ska de pengarna tas? Det finns en överenskommelse mellan stat och kommun om finansieringsprincipen. Det blir ett rätt stort hål i förskolebudgeten som annars skulle kunna gå till att höja den pedagogiska kvaliteten. Det finns en annan fråga jag vill ta fasta på. sa i sitt anförande att det är viktigt med evidens. Vetenskaplig grund finns inskriven i skollagen. Det finns mycket forskning som visar att det är viktigt att utveckla sitt modersmål om man har ett annat modersmål än svenska. Vid de besök jag har gjort har jag sett att det finns många fantastiska digitala hjälpmedel för att stötta barn med ett annat modersmål även i förskolan. Vilken forskning har ni till grund för att helt och hållet plocka bort modersmålsstöd? Det gäller i både förskolan och , även om vi här talar om förskolan. Den forskning jag har sett visar entydigt att det är viktigt att utveckla båda språken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Jag tar frågorna i tur och ordning som min kollega tog upp dem. Först var det frågan om maten och tillagningskök. Kockar är viktigast. Hur ska vi få svenska kockar att vilja jobba inom skolan? Jag har sett en enkel lösning, nämligen att ge kockarna den frihet de behöver för att tillaga mat. Det gör man genom att plocka bort alla de scheman som finns för vilken mat som ska serveras vilken dag. Ge dem möjligheten och friheten att vara kockar. Kockar är också småbarnsföräldrar. De vill inte heller jobba . På så sätt kan man attrahera dem att bli kockar i matlagningskök i skolan. Hur ska vi komma fram till detta? Hur ska vi lösa dessa frågor? Vi har drivit linjen att ha ett statligt huvudmannaskap även över maten. Vi har lagt fram förslag på statligt huvudmannaskap över många delar. Det här är en av de saker som vi tror är bra att lägga till, nämligen att ha ett statligt huvudmannaskap över hela matbiten. Jag förväntar mig inte att läser vår budget som nattlektyr, men vi har lagt undan pengar i vår budget för att satsa på maten. Jag vet kostnaden för att bygga ett nytt tillagningskök, vilket är någonstans mellan 100 000 och 200 000. Det är grundkostnaden för att göra om ett vanligt kök till ett tillagningskök. av de kök som finns i är redan tillagningskök. Vi har avsatt pengarna i vår budget, och de finns där. Jag får återkomma till fråga nummer två och be ställa frågan igen eftersom jag ser att min talartid börjar rinna ut. Frågan gällde inte kockar. Vad jag har hört är det attraktivt att jobba som kock i en förskola eller skola just för att arbetstiderna är helt annorlunda än att jobba i en restaurang. Även om det råder brist på kockar är det fortfarande attraktivt att jobba i en förskola eller skola. Jag vet inte vilken verklighet som lever i, och jag vet inte varifrån ni har fått uppgifterna om att det kostar 100 000-200 000 att bygga om ett mottagningskök till ett tillagningskök. I min värld låter det i underkant, om jag uttrycker mig försiktigt. Det finns många EU-regler i fråga om kök, och det finns dessutom begränsningar inom de väggar som finns i en förskola. Man skulle antagligen behöva utöka för att få plats med ett tillagningskök. Jag blir än mer förvirrad när pratar om ett statligt huvudmannaskap för maten inom förskolan. Jag ser många praktiska problem. Jag vet inte om ni har tänkt detta till slut. I min värld, där jag tidigare var kommunalpolitiker, låter det helt orimligt att lyfta bort en liten del av förskolans verksamhet och låta staten ta ansvar för den. I den bästa av världar, där det finns tillagningskök, är kocken och kökspersonalen en tillgång i verksamheten, och ska de i stället vara anställda av staten. Jag kan se en och annan komplikation, och det tar bort fokus från det som är betydligt viktigare frågor i förskolan än att flytta över huvudmannaskapet för maten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Vi diskuterar självklart inte bara maten och kockarna. har tagit ett stort grepp över det statliga huvudmannaskapet, och det gäller i princip all omkringpersonal runt lärarna. Låt lärarna vara lärare och fokusera på den biten. I två tre länder jag har besökt när jag har rest runt i världen har jag sett att man har lyckats sköta dessa frågor på detta sätt. Är det svårt att göra detta i ? Självklart är det inte lätt att vända på allt. Men om vi ska våga förbättra de svenska skolresultaten måste vi börja med alla externa saker runt omkring. Om vi ska skapa en likvärdighet i det svenska skolsystemet i måste vi ta bort sådant som kan påverka siffrorna i olika nivåer. Skolhälsovården är en annan fråga vi tittar noga på. Här vet vi att kommunerna tyvärr skär ned mycket och sällan återanställer när väl en budget går lite plus. Det handlar om ett statligt huvudmannaskap inte bara över maten utan över allt runt omkring. Men vi har för kort om tid för att ta den debatten här. Sedan var det frågan om evidensbaserad forskning. Jag vet att det finns forskning från som säger en sak, och det finns forskning från andra håll som säger andra saker. Vi i anser att i det svenska skolsystemet ska man tala svenska. Om man vill tala andra språk, eller över huvud taget flera språk, anser vi att det är föräldrarnas roll att ta den biten. Ja, det finns många digitala hjälpmedel, och vi säger inte att de ska förbjudas. ser vi att den digitala världen mer och mer börjar ta över barnens värld. Flera resultat har visat att de barn som läser böcker blir bättre på att studera än de barn som håller på med paddor. Jag tycker att vi kan ta en längre diskussion i en annan debatt än just här. har vi på oss. Kortfattat kan jag säga följande: Om du vill tala ditt modersmål, var så god och gör det, men gör det i hemmet med hjälp av dina föräldrar, inte för svenska skattebetalares pengar. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall enbart till reservation 15. Vi riksdagsledamöter i utbildningsutskottet gör många besök ute i verkligheten. Vi besöker många fantastiska skolor och förskolor. Vi möter förskolechefer, personal, barn och föräldrar som är oerhört medvetna om att förskolan håller en fantastiskt hög kvalitet. möter vi en del föräldrar, förskollärare och chefer som är oroade över utvecklingen i kommunerna. Det är klart att vi alla känner ett stort ansvar för att kvaliteten för alla barn blir så bra som möjligt. talare i debatten pratar om att förstatliga mathållningen. Det skrämmer mig lite grann när vi egentligen pratar om andra viktiga frågor, till exempel lärande. Förskolan är det första steget i hela skolsystemet, och det är klart att det är en oerhört viktig verksamhet. För finns framför allt fyra viktiga punkter för att förskolan ska fortsätta att utvecklas på det positiva sätt som den är uppbyggd för . Det handlar bland annat om valfrihet i barnomsorg och förskola. Det handlar om möjligheten att välja en inriktning som också passar familjen. Det kan handla om allt från vilka tider som förskolan är tillgänglig till olika pedagogiska inriktningar. Där anser jag att den svenska modellen är viktig att slå vakt om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Precis som lyfte upp i sitt anförande blir jag orolig över debatten om vinster i välfärden. Den handlar om att begränsa möjligheterna för föräldrar att välja förskolor med olika pedagogiska inriktningar som är positiva för barns lärande. En annan del som är viktig för oss är att jobba för att barngrupperna ska hålla en storlek där man kan ha bra kvalitet. Det ser olika ut i olika delar; därför har vi inte föreskrivit ett visst tak, men det är klart att beroende på resurser av olika slag bör det också kunna finnas begränsningar på olika sätt. Vi vill också att det ska bli mer attraktivt att jobba i förskolan. Det finns säkert många olika delar, men det pedagogiska ledarskapet är en jätteviktig del. säger att allt skulle bli bättre om man förstatligade allt från maten till personalen i förskolan. Det är en annan viktig del att lyfta upp - att vi har en fantastisk förskola. Att då börja prata om ett annat huvudmannaskap känns alldeles oerhört märkligt eftersom vi kan bygga vidare på mycket av den kvalitet som finns. Låt mig så komma in på den fjärde punkten. Den gäller möjligheter för nyanlända föräldrar och det som handlar om integrationsförskola, som är en annan jätteviktig del för att se vägen in i den svenska skolan och möjligheten för barn som är relativt nyanlända i att komma in. Då kommer jag också delvis in på det som tidigare talare har nämnt - att språket inte är av betydelse. För del är det oerhört viktigt att människor har goda språkkunskaper. Jag tycker att det är positivt att man kan vara flerspråkig från tidig ålder. Att det finns tvåspråkiga och flerspråkiga förskolor är ett kvalitetssignum i vårt land. hade jag förmånen att göra ett besök på en förskola i med enbart barn med annat ursprung än direkt svenskt. Man satsar mycket på språk, och det är klart att man på olika sätt utgår från barnens modersmål. Man kan följa skolan på dess blogg - det handlar om lärande förskola och fantastiskt kompetent personal som jobbar oerhört mycket med språkutveckling, tar till vara barnens modersmål och det svenska språket och i en fantastisk mix ser till att lärandet och utvecklingen blir så bra som möjligt. Det är klart att vi förutom all den fantastiska verksamhet som finns också ser bristen när det gäller antalet förskollärare. Vi vill på olika sätt lyfta upp möjligheten till utveckling. Alliansen gjorde under sin regeringstid satsningar när det gällde både fortbildning och andra möjligheter att växa i förskolläraryrket. Vi har också tittat på sätt att vidareutbilda sig kopplade till barnskötare och så vidare. Där är det såklart viktigt att göra fortsatta satsningar - inte minst efter höstens val, då vi har förhoppningar om att kunna göra det på ett riktigt bra sätt. Flera har nämnt i debatten att man har haft egna barn i förskolan. Det är klart att vi alla vet hur viktiga barnskötare och förskollärare är för våra barn. Om jag får nämna ett eget positivt minne skulle jag vilja nämna alla de utvecklingssamtal där man får ta del av det arbete som ens egna barn har gjort - det kan vara teckningar, berättelser eller små filmer. Det är fantastiskt att se; det är en högtidsstund. Att det finns personal som ser det lärandet och aktivt arbetar med det är en viktig del av kvalitetsarbetet som sker i förskolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan , fru talman, skulle jag vilja komma in på en annan del som jag ser som viktig och som vi också har en reservation om. Det handlar om tillsynen. Det är klart att även de fristående förskolorna skulle behöva en annan tillsynshuvudman än kommunerna. För att garantera att det blir en likvärdig tillsyn av förskolorna i hela vore det naturligt. Där har majoriteten sagt att man inte kan göra någonting eller uttala sig om någonting innan är färdig med sitt betänkande. Men det är klart att det är viktigt att man ser över det så att tillsynen blir likvärdig på olika sätt. Låt mig så här i slutet av anförandet komma in på det som också fanns med i inledningen, nämligen det som handlar om vinster i välfärden. nämnde , som handlar om att så många som åtta av tio fristående skolor eller förskolor skulle komma att läggas ned. Jag vet inte om ni också läste den artikel i där en rektor sa: Jag är jätteorolig över att man å ena sidan ska begränsa möjligheten att ha stabil ekonomi i verksamheten och å andra sidan kräver just stabil ekonomi för att någon ska få starta eller driva förskola. Det går liksom inte ihop. Jag är inte säker på att vi får höra någonting om det i dagens debatt, men jag tror att många väljare funderar mycket över hur man ska få ihop detta. Det är klart att om en förskola som inte har något operativt kapital skulle få ett överskott på kanske funderar man över på vilket sätt det skulle handla om stabil ekonomi. Jag vill avsluta med att säga att jag oerhört stolt över alla de förskolor och familjedaghem som gör sitt yttersta för att våra barn ska få upptäcka, lära, sjunga, rimma, räkna, läsas för - allt som gör att man utvecklas som individ och fortsätter lära sig. vill jag vara tydlig med att vi med oro ser att utvecklingen inte är likvärdig över hela landet och att vi i dialog med våra kommunpolitiker givetvis vill göra allt för att stötta en positiv utveckling och ge ännu bättre förutsättningar för att världens bästa förskola ska fortsätta ligga i topp - för barnens skull. Jag ska fatta mig ganska kort. Vi diskuterar det statliga huvudmannaskapet. Det är lätt att göra sig lustig över det och låtsas att det bara är maten. Men vi talar alltså om skolläkarna, skolsköterskorna, kuratorerna, lokalerna, de yttre miljöerna, ljud, luft, ljus och yta, allt det. vi själva var lärare - jag vet nämligen att kollegan som står mittemot mig också har jobbat inom skolan, fru talman - vet vi vad som hände med de sakerna. Det som hänt rent konkret är att pengarna till skolan har skurits ned av kommunerna, bit för bit. Man började med att säga upp personalen runt omkring, vilket gjorde att vi lärare fick vara skolläkare, skolsköterskor, vaktmästare och allt sådant vartefter det skars ned. Det har sällan om någonsin återanställts till sådant. Man låter lokaler stå och förfalla eftersom man tänker att bestämmer inte vi i den här kommunen, så man skjuter den kostnaden framför sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan vill ha ett statligt huvudmannaskap. Min fråga riktad till är: Vad har för lösningar för att komma till rätta med det här? Vi vet ju vad som händer vartenda år. Då sitter man och köper vad som helst för de pengar som är kvar i budgeten, för om man inte bränner pengarna i budgeten kommer de kommunala politikerna att säga: "Titta, skolan klarar sig med mindre! Då kan vi sänka budgeten." Jag vet inte hur mycket papper, radergummin och pennor lärare får köpa in - eller i mitt fall, som idrottslärare, gamla basketbollar som vi kan ha . I det här fallet har vi också en likvärdighetsfråga som lyfter upp. Likvärdighetsfrågan här är elevpengen, som kan skilja mellan kommuner. Med ett statligt huvudmannaskap och en digital elevpeng skulle det också vara likvärdighet. Det är lätt att stå här och förlöjliga det statliga huvudmannaskapet, men vad har för lösning på alla de här frågorna? känns det som om vi lever i olika världar. Min och tro på en positiv utveckling handlar om att beslut fattas så nära de människor som är beroende av dem som möjligt. Ja, jag har varit lärare , även om jag har varit riksdagsledamot. Men jag har aldrig någonsin gått in och varit vare sig skolläkare eller vaktmästare eller någonting annat. Sedan kanske man som lärare stöttar upp någonstans. Beslut som fattas så nära människor som möjligt garanterar också att man känner till verkligheten och att man gör riktiga och viktiga satsningar. Min bild av en kommunpolitiskt aktiv man eller kvinna i en stor eller liten kommun är inte att man ser förskolan som en besparingsmöjlighet, utan man ser barnens möjligheter att utvecklas. Sedan vet jag att man försöker vända och vrida på ekonomiska förutsättningar så att man ska få pengarna att räcka till. Man behöver bygga ut förskolan och så vidare, och det kostar pengar. Man behöver ha en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. Men det handlar inte om att i slutet av sitta och handla upp. Min bild av de kommuner som jag har insyn i är att man kan ta med sig både överskott och underskott och ta ansvar för mer än ett budgetår i taget. Jag känner inte igen verklighet - att man skulle köpa på sig en massa basketbollar så att man har och evighet framöver. Min bild är att man på ett ansvarsfullt sätt funderar på i vilken del man ska göra detta. Därför har också sagt att vi inte tycker att man ska ha alla dessa olika riktade statsbidrag till kommunerna för kanske 85 olika saker som de ska söka och återrapportera. Vi vill se ett statsbidrag som är öronmärkt för skolan men som varje kommun får ansvara för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Jag förstår att det är svårt att svara på alla frågor som jag ställde. Det var kanske lite för många på en gång. Men låt oss stanna kvar vid frågan om man får ta med sig överskott eller underskott. Jag har ändå jobbat som lärare i fem olika kommuner. Min bild är tyvärr inte samma som . I ingen av de fem kommunerna - jag har jobbat i både stora och små kommuner - har skolan varit ansvarig för sin egen budget i så hög grad att man får behålla överskottet. har överskottet rykt. Jag har till och med haft rektorer som gett direktiv om att man ska handla upp så att man verkligen uppnår budgeten. Jag har också jobbat i kommuner där man har haft köpstopp och anställningsstopp från dag ett eftersom budgeten inte har kunnat hållas. Det är inte så roligt att börja som lärare och veta att man inte får någon utbildning och inte får köpa in materiel, men man ska likafullt underhålla barnen och se till att de lär sig allt som läroplanerna kräver. Det är kanske olika världar vi lever i. Jag skulle i så fall gärna ha jobbat i de kommuner som har jobbat i. När det gäller vinster i välfärden behöver vi inte debattera här. Tillsyn är vi helt överens om, och vi är helt överens i frågan om vinster i välfärden. Vi måste se till att både de minsta och de största kan jobba vidare med skolan. Den diskussionen behöver vi alltså inte ha. ser svårigheter med att jobba med olika huvudmän. Jag behöver inte titta längre än runt omkring mig här. Vi har massor med olika huvudmän här i , men vi samarbetar bra ändå. Jag ser ingen svårighet med att vissa delar av skolan ska ha en statlig huvudman och vissa delar en huvudman. Det ser jag som en möjlig lösning. Det finns andra länder som har detta . Vi behöver inte uppfinna hjulet själva. Då ska jag göra mitt bästa att svara på alla de frågor som riksdagsledamot har ställt. Jag hörde inte så många i det andra inlägget. talar om och statlig huvudman.