bet · H601FiU22 · 2018-12-21 00:00:00 — betänkande 2018/19:FiU22 Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016–2018 till handlingarna. I skrivelsen redogörs för institutionernas arbete med finansiell stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionernas finansiella insatser och resurssituation, nya låneformer och låneramverk samt inflytandet i och styrningen av institutionerna. Skrivelsen ger enligt utskottet en bra bild av verksamheten i institutionerna och även av vad som är viktiga framtidsfrågor. Ett tydligt fokus ligger i enlighet med utskottets tidigare uttryckta önskemål på IMF:s och övriga institutioners arbete med finansiell stabilitet. Institutionernas finansiella insatser totalt sett har minskat efter den kraftiga ökningen i samband med den globala finanskrisen. När det gäller risker för den finansiella stabiliteten har regelverken för banksystem visserligen stärkts sedan finanskrisen, men fortfarande återstår det åtgärder och delar av regelverkens förmåga är heller inte prövade i praktiken. Andra centrala framtida utmaningar för institutionerna att hantera är flyktingströmmar och migration samt klimatförändringar. Vidare föreslår utskottet att avslår samtliga här behandlade motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Motionsyrkandena handlar om amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, villkoren för ägarlägenheter, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, medlemskap i europeiska bankunionen, kontanthantering och betaltjänster, hållbart sparande och gröna obligationer, finansiell rådgivning och flyttavgifter, försäkringsrelaterade frågor samt kreditupplysning och betalningsanmärkningar. anordnade utskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och effektiviteten i regelverket efter finanskrisen. utfrågningen medverkade finansmarknadsministern och bl.a. företrädare för myndigheterna i stabilitetsrådet, dvs. Anteckningar från denna utfrågning ingår som en bilaga i betänkandet. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, KD och L). Skrivelse 2018/19:35 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016, 2017 och 2018. Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ansvariga myndigheters bedömningar av den finansiella stabiliteten .......... Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016-2018 ........................................ Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens Villkoren för ägarlägenheter....................................................................... Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden............................ Medlemskap i europeiska bankunionen...................................................... Kontanthantering och betaltjänster ............................................................. Hållbart sparande och gröna obligationer................................................... Finansiell rådgivning och avgifter för flytt av pensionsförsäkringar .......... Vissa försäkringsrelaterade frågor.............................................................. Kreditupplysning och betalningsanmärkningar .......................................... Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (SD, KD, L) .................................... Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (M) .................................................. Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, punkt 2 (C)................................................... Villkoren för ägarlägenheter, punkt 3 (KD) ......................................... Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (M)........................................................................................................ Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, punkt 4 (V) ........................................................................................................ Medlemskap i europeiska bankunionen, punkt 5 (L)............................ Kontanthantering och betaltjänster, punkt 6 (C)................................... Kontanthantering och betaltjänster, punkt 6 (KD)................................ Finansiell rådgivning och avgifter för flytt av pensionsförsäkringar, punkt 8 (M)........................................................................................... Finansiell rådgivning och avgifter för flytt av pensionsförsäkringar, punkt 8 (SD) ......................................................................................... Kreditupplysning och betalningsanmärkningar, punkt 10 (SD) ........... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /19 ......................................... Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och regelverkets Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016-2018 lägger skrivelse 2018/19:35 till handlingarna. 2.Amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning 2018/19:346 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2018/19:630 av (SD), 2018/19:638 av (SD), 2018/19:1172 av (S), 2018/19:1237 av (M), 2018/19:2031 av m.fl. (L), 2018/19:2428 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2018/19:2831 av m.fl. (M) yrkandena 46 och 47. Reservation 1 (SD, KD, L) Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 4 (KD) 4.Struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden 2018/19:79 av och (båda SD), 2018/19:237 av m.fl. (V) yrkande 3, 2018/19:1011 av Boriana (M), 2018/19:1112 av och (båda M), 2018/19:1391 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2018/19:1773 av m.fl. (S) yrkande 2, 2018/19:1808 av m.fl. (S), 2018/19:1917 av och (båda C) yrkande 4, 2018/19:2395 av (C), 2018/19:2491 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1– 3, 2018/19:2524 av Per Åsling och (båda C), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2018/19:2783 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2815 av (M) och 2018/19:2940 av (MP) yrkandena 2–4. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) 5.Medlemskap i europeiska bankunionen 2018/19:2040 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 7 (L) avslår motionerna 2018/19:745 av (S), 2018/19:1143 av m.fl. (S), 2018/19:1181 av och (båda S), 2018/19:1347 av (M) yrkande 2, 2018/19:1503 av (M), 2018/19:1745 av (M), 2018/19:1773 av m.fl. (S) yrkande 1, 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 16, 2018/19:2488 av Per Åsling (C), 2018/19:2649 av (M) och 2018/19:2735 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) 7.Hållbart sparande och gröna obligationer 2018/19:1621 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 23. 8.Finansiell rådgivning och avgifter för flytt av pensionsförsäkringar 2018/19:346 av (SD) yrkande 3, 2018/19:626 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2830 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) avslår motionerna 2018/19:920 av (M), 2018/19:1100 av m.fl. (S) yrkande 2, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2018/19:1665 av Kopparklint och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2018/19:2722 av Per Åsling och (båda C). 2018/19:538 av (SD) och 2018/19:632 av (SD). Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (V), (M), (SD), (KD), (S), (L), (SD), (MP), i (M), (S), (M), (C) och (SD). Inledningsvis i betänkandet redogörs för Finansiella stabilitetsrådets senaste möte och finansiella stabilitetsbedömningar av de myndigheter som ingår i stabilitetsrådet, dvs. Därefter behandlas regeringens skrivelse om verksamheten i (), Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016–2018 (skr. 2018/19:35). Skrivelsen, som är den andra i ordningen, har tagits fram som svar på ett tillkännagivande från om behovet av en regelbunden skrivelse i vilken regeringen redovisar arbetet med frågor som rör finansiell stabilitet inom IMF och andra internationella finansiella institutioner där är medlem (se bet. 2016/17:FiU22 punkt 1, rskr. 2016/17:186). Regeringen redogör för arbetet inom IMF (med start ) och för arbetet inom såväl IMF som andra internationella finansiella institutioner. I skrivelsen redogörs för institutionernas arbete med finansiell stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionernas finansiella insatser och resurssituation, nya låneformer och låneramverk samt inflytandet i och styrningen av institutionerna. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. De följande avsnitten i betänkandet behandlar tematiskt ett sextiotal motionsyrkanden om finansmarknadsfrågor från allmänna motionstiden /19. Motionerna handlar om amorteringskravet och andra frågor om makrotillsyn och hushållens skuldsättning, villkoren för ägarlägenheter, struktur och konkurrens på bank- och finansmarknaden, medlemskap i europeiska bankunionen, kontanthantering och betaltjänster, hållbart sparande och gröna obligationer, finansiell rådgivning och flyttavgifter, försäkringsrelaterade frågor samt kreditupplysning och betalningsanmärkningar. Samtliga motionsyrkanden är i form av tillkännagivanden. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om finansiell stabilitet och effektiviteten i regelverket efter finanskrisen. utfrågningen medverkade finansmarknadsminister , generaldirektör , riksgäldsdirektör , riksbankschef och , tidigare statssekreterare i och strategisk rådgivare på Nordea. Anteckningar från utfrågningen finns i bilaga 2 i betänkandet. Utfrågningen publiceras även som en fristående publikation i rapportserien Rapporter från (2018/19:RFR2). Ansvariga myndigheters bedömningar av den finansiella stabiliteten Finansiella stabilitetsrådet, där (), , () och regeringen ingår, träffas i normalfallet . Nedan redogörs för diskussionen från rådets senaste möte enligt protokollet. I avsnittet redovisas vidare de ansvariga myndigheternas aktuella bedömningar av den finansiella stabiliteten. Både FI och publicerar två stabilitetsrapporter , /juni respektive november/december. RGK publicerar ingen särskild stabilitetsrapport, men prognoser och riskbedömningar för finansmarknaderna finns i statsupplåningsrapporterna som publiceras , den senaste . Av protokollet från Finansiella stabilitetsrådets senaste möte framgår rådets diskussion om stabilitetsläget. Rådet ser förhöjda stabilitetsrisker i omvärlden, bl.a. kopplade till handelskonflikter, osäkerhet som rör de ekonomiska och finansiella effekterna av utträde ur EU och utvecklingen i eurozonen, t.ex. i . De finansiella marknaderna i fungerar väl. finns sårbarheter och risker i det svenska finansiella systemet som påverkas av att räntorna i och i omvärlden varit låga . Hushållens höga skulder är fortfarande en av de större riskerna. diskuterade de åtgärder som vidtagits för att öka hushållens motståndskraft och vilka effekter dessa har haft. Rådet samtalade även om behovet av anonymiserad mikrodata över hushållens skulder och tillgångar för att bättre kunna bedöma hushållens situation. Vidare diskuterades motståndskraften i det svenska banksystemet, i form av kapitalbuffertar och likviditetkrav. När det gäller riskerna för bankerna tog stabilitetsrådet särskilt upp utvecklingen i den kommersiella fastighetssektorn, där skuldsättningen ökat. Då sektorn är ränte- och konjunkturkänslig samt nära sammanlänkad med det finansiella systemet ser rådet ett behov av att fortsätta följa utvecklingen. diskuterade också cybersäkerhet och frågans betydelse för det finansiella systemet. Myndigheterna var överens om att hålla varandra informerade om sina respektive aktiviteter inom området och uppmärksamma frågor som kräver en nära koordinering. konstaterar i sin senaste stabilitetsrapport från att hushållens höga och växande skuldsättning fortsätter att utgöra den största risken i svensk ekonomi. finns det enligt flera strukturella sårbarheter och risker kopplade till banksystemet i . Stigande risker i omvärlden kan påverka den finansiella stabiliteten i : Det finns flera risker kopplade till den internationella utvecklingen som kan påverka den finansiella stabiliteten i , bl.a. handelskonflikten mellan och samt osäkerheten kring brexit. kvarstår de strukturella problemen i euroområdet, exempelvis i banksektorn och problemen med svaga offentliga finanser i flera länder, däribland . Vidare kan stigande statsobligationsräntor i leda till ökad turbulens i tillväxtekonomier med en svag makroekonomisk situation och betydande skuldsättning i utländsk valuta. Hushållens höga skuldsättning utgör den största risken: anser att hushållens höga och växande skuldsättning fortsätter att utgöra den största risken i svensk ekonomi. Den höga skuldsättningen beror bl.a. på att bostadsmarknaden fungerar dåligt och på att skattesystemet inte är väl utformat ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. Exempel på tänkbara åtgärder är enligt att se över hyressättningssystemet, beskattningen av kapitalvinster vid bostadsförsäljningar, fastighetsskatten och ränteavdragen. Det är också viktigt med en ändamålsenlig utformning av makrotillsynen. Problem på bostadsmarknaden kan sprida sig: Bostadspriserna och bostadsbyggandet har dämpats från höga nivåer, vilket har skapat en osäkerhet som har påverkat hela bostadsmarknaden. Om osäkerheten på bostadsmarknaden består, eller om bostadspriserna faller ytterligare, finns det en risk för att fler aktörer på bostadsmarknaden får problem. Det kan i ett dåligt scenario medföra att problemen sprider sig till den övriga ekonomin och till det finansiella systemet. Banksystemet förändras men sårbarheter består: Flera stora förändringar har påverkat banksystemet . Exempelvis har Nordea flyttat sin hemvist till och lagändringar och teknisk utveckling underlättat för nya, mindre aktörer att ta sig in på lånemarknaderna. Sårbarheter och risker kopplade till banksystemet i är enligt bl.a. dess storlek, koncentration, sammanlänkning, begränsade kapitalnivåer och i vissa avseenden låga motståndskraft mot likviditetsrisker. Bankernas stora exponering mot bostadsmarknaden bidrar också till att öka sårbarheterna. Det är därför av högsta vikt att svenska myndigheter fortsätter att ha god insyn i de banker och andra finansiella aktörer som verkar i , oberoende av bolagsform. Bankerna utsätts också för nya risker, exempelvis klimatrelaterade sådana. Banksystemet är exponerat mot fastighetssektorn: Vid sidan av utlåning till hushåll för bostadsändamål har storbankerna en betydande utlåning till kommersiella fastighetsbolag. Även om de kommersiella fastighetsbolagens 2018/19:FiU22UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN betalningsförmåga är god, finns det risker. Den kommersiella fastighetssektorn är stor och konjunkturkänslig, och fastighetsbolagen har en stor andel lånat kapital. Sårbarheter i banksystemet kräver åtgärder: Med tanke på de strukturella sårbarheterna i banksystemet är det angeläget att bankerna har tillräckligt mycket kapital och likviditet. anser att ett bruttosoliditetskrav (som inte är känsligt för riskvikter) på bör införas och att det vidare är angeläget att bankerna minskar sina likviditetsrisker. stöder FI:s beslut om att höja det kontracykliska buffertvärdet fr.o.m. . Den finansiella infrastrukturen behöver mer motståndskraft: bedömer att den finansiella infrastrukturen överlag fungerar bra men konstaterar att störningar har förekommit och att motståndskraften behöver öka. fallerade en av deltagarna hos den svenska centrala motparten . Fallissemanget visar enligt på vikten av att de centrala motparterna har tillräckliga kapitalbuffertar och marginalsäkerheter som kan användas vid finansiell stress. bedömer även att den operativa risken i infrastrukturen är förhöjd bl.a. på grund av risken för cyberangrepp. FI framhåller i sin stabilitetsrapport från att riskerna i det finansiella systemet är förhöjda. är motståndskraften i det svenska finansiella systemet överlag tillfredsställande, men en fortsatt hög skuldtillväxt som drivs på av utlåning och investeringar kopplade till bostäder och kommersiella fastigheter kräver vaksamhet. I takt med att penningpolitiken globalt blir mindre expansiv väntas räntorna stiga framöver. En kontrollerad återgång till en mer normal räntenivå är enligt FI bra för stabiliteten i det finansiella systemet. Men den långa perioden med exceptionellt låga räntor har gjort att det finns betydande osäkerhet om hur stora sårbarheter som kan ha byggts upp. Den finansiella infrastrukturen fungerar överlag väl men en allvarlig händelse har inträffat: Risktagandet på de finansiella marknaderna är alltjämt högt. Riskpremierna på företagsobligationer i euroområdet har stigit . Oron i euroområdet tycks dock inte ha spridit sig till . På ränte- och valutamarknaderna har vissa förbättringar skett, och utnyttjandet av Riksgäldens repofacilitet har minskat. Men FI bedömer att sårbarheten är förhöjd och att marknadslikviditeten snabbt kan försämras vid finansiell stress. FI anser att den systemviktiga finansiella infrastrukturen i överlag fungerar väl men ser allvarligt på fallissemanget hos . Systemriskerna har ökat och den kontracykliska kapitalbufferten höjs: FI bedömer att de tre svenska storbankerna överlag har tillfredsställande motståndskraft mot störningar. Det beror dels på att kraven på kapital och likviditet är höga, dels på att storbankernas goda lönsamhet understöds av en fortsatt gynnsam konjunktur. I det stresstest som Europeiska bankmyndigheten () utförde visade de svenska storbankerna motståndskraft i ett scenario med kraftigt försämrad konjunktur och stora prisnedgångar på bostäder och fastigheter. Trots det bedömer FI att systemriskerna i det svenska finansiella systemet har ökat. Det beror främst på att den totala utlåningen till hushåll och icke-finansiella företag är hög och dessutom växer snabbare än vad som är långsiktigt hållbart. För att öka motståndskraften i det svenska banksystemet har FI beslutat att höja den kontracykliska kapitalbufferten från till från . Försäkringsföretagen har en fortsatt stark finansiell ställning men tar mer risk: Försäkringssektorn förvaltar stora tillgångar, framför allt för att täcka framtida pensioner. Det låga ränteläget har medfört ett ökat risktagande. För att få tillräcklig avkastning har företagen investerat i mer riskfyllda tillgångar, som aktier. Livförsäkringsföretagens omfattande aktieinnehav utgör en sårbarhet i det finansiella systemet. Om flera företag vill minska sina risker, genom att sälja stora delar av sitt aktieinnehav och köpa mindre riskfyllda tillgångar, kan en börsnedgång förstärkas och räntor pressas nedåt. Förhöjda risker på den kommersiella fastighetsmarknaden: I en allvarlig ekonomisk nedgång kan skuldbördan innebära att hushållen drar ned på sin konsumtion, vilket i sin tur kan fördjupa konjunkturnedgången. Detta kan i förlängningen hota den finansiella stabiliteten. För icke-finansiella företag har stora och växande skulder medfört en ökad räntekänslighet och refinansieringsrisk. Det gäller inte minst kommersiella fastighetsföretag. FI bedömer därför att riskerna kopplade till denna sektor är förhöjda. Eftersom den svenska kommersiella fastighetsmarknaden är stor och banker och andra finansiella aktörer har stora exponeringar mot den, kan problem hota den finansiella stabiliteten. Den kommersiella fastighetsmarknaden är därför viktig att följa. prognos och analys av de finansiella marknaderna I RGK:s prognos över statsupplåningen från konstateras att den svenska ekonomin fortsätter att bromsa in . Tillväxtutsikterna har dämpats och den svenska ekonomin är på väg in i en avmattningsfas. Ett kraftigt fall i bostadsbyggandet dämpar investeringarna, vilka varit ekonomins viktigaste drivkraft. RGK pekar på att de finansiella marknaderna har påverkats av oro över en försämrad konjunkturutveckling i världsekonomin. Det har medfört en generell omvärdering av priserna på finansiella tillgångar. 2018/19:FiU22UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Aktiepriser har sjunkit och riskpremier på räntemarknaden har stigit. Parallellt med konjunkturoron kvarstår också risker för den globala ekonomin i form av bl.a. handelskonflikten mellan och , brexit och den ekonomiska utvecklingen i ett antal tillväxtländer. Marknadsutvecklingen har dock varit mer positiv under inledningen av 2019, men det är enligt RGK ändå troligt att den kommer att fortsätta vara volatil. De finansiella förhållandena i följer i stora drag utvecklingen i omvärlden. Således har till stor del präglats av sjunkande aktiepriser och nedjusterade förväntningar på den framtida styrräntan. Den sammantagna stressnivån på de svenska finansiella marknaderna är högre än ett historiskt genomsnitt. Det är enligt RGK främst den volatila börsutvecklingen som höjer stressnivån. Fallande svenska bostadspriser och följdverkningar på byggbranschen var en källa till oro bland marknadsaktörer. Bostadspriserna tycks enligt RGK nu ha stabiliserats, men byggbranschen genomgår en omställning till följd av ett stort utbud av nyproducerade bostäder och en svagare efterfrågan. Vidare framhåller RGK att likviditeten på statspappersmarknaden har försämrats i spåren av nya finansmarknadsregleringar och ett minskat utbud från Riksgälden som köpt obligationer i penningpolitiskt syfte. RGK:s bedömning är att läget är ansträngt men att handeln ändå fungerar eftersom marknadsaktörerna har anpassat sig efter de sämre förutsättningarna, bl.a. genom att omsätta mindre poster. Verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016- 2018 Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om verksamheten i IMF, Världsbanksgruppen och regionala utvecklings- och investeringsbanker 2016, 2017 och 2018 till handlingarna. I skrivelsen redogörs för institutionernas arbete med finansiell stabilitet, övervakning och analys av den ekonomiska utvecklingen, institutionernas finansiella insatser och resurssituation, nya låneformer och låneramverk samt inflytandet i och styrningen av institutionerna. Skrivelsen ger enligt utskottet en bra bild av verksamheten i institutionerna och även av vad som är viktiga framtidsfrågor. Ett tydligt fokus ligger i enlighet med utskottets tidigare uttryckta önskemål på IMF:s och övriga institutioners arbete med finansiell stabilitet. Institutionernas finansiella insatser totalt sett har minskat efter den kraftiga ökningen i samband med den globala finanskrisen. När det gäller risker för den finansiella stabiliteten har regelverken för banksystem visserligen stärkts sedan finanskrisen, men fortfarande återstår det åtgärder och delar av regelverkens förmåga är heller inte prövade i praktiken. Andra centrala framtida utmaningar för institutionerna att hantera är flyktingströmmar och migration samt klimatförändringar. I skrivelsen redovisar regeringen verksamheten 2016–2018 i (, IMF) och i Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (, AIIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (, ), Europeiska investeringsbanken (, EIB), Nordiska investeringsbanken (, NIB) samt Världsbanksgruppen, bestående av Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (for Reconstruction and Development, ), Internationella utvecklingsfonden (, ), Internationella finansieringsbolaget (International Finance Cooperation, IFC) och Multilaterala investeringsgarantiorganet (, Miga).