bet · H501NU16 · 2018-05-23 00:00:00 — En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Utskottet föreslår att riktar ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande som rör grundläggande förutsättningar för industrin. Utskottet anser att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential. Vidare föreslår utskottet att avslår en motion och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns två reservationer (S, SD, MP, V). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Skrivelse 2017/18:202 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri. Två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri 1.En politik för svensk industri, punkt 1 (S, MP, V) 2.En ny industristrategi, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En politik för svensk industri ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4109 av m.fl. (M, C, L, KD) och lägger skrivelse 2017/18:202 till handlingarna. Reservation 1 (S, MP, V) 2017/18:4095 av m.fl. (SD). Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (M), (S), (SD), (V), (KD), (M), (S), (MP), (C), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:202 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri och två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Regeringen beslutade om strategin Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Regeringen anger som skäl för att ta fram strategin bl.a. att industrin har stor betydelse för välstånd, för den gemensamma välfärden och för att ska kunna möta såväl globala som nationella utmaningar. respektive antog regeringen två handlingsplaner för Smart industri. överlämnade regeringen skrivelsen En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri till . I skrivelsen redogör regeringen för innehållet i strategin Smart industri och de åtgärder som regeringen har beslutat att vidta för att nå strategins mål om att ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Regeringen redogör även för utvecklingen i industrin och de utmaningar som kvarstår. En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential. Vidare avslår en motion och lägger skrivelsen till handlingarna. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen konstaterar att industrin genomgår en strukturomvandling som drivs av globaliseringen, digitaliseringen och omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi. Strategin Smart industri syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Industrin, liksom näringslivet i stort, är beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar för att driva företag och utveckla verksamhet i , vilket bl.a. inkluderar lagar, regler och skatter, men också energiförsörjning och infrastruktur. För att underlätta strukturomvandlingen i industrin anger regeringen att det offentliga bör agera genom t.ex. närings-, utbildnings- och forskningssatsningar och offentlig upphandling. Några av de faktorer som är särskilt viktiga för industrin hanteras inom bl.a. , regeringens exportstrategi, den långsiktiga infrastrukturplaneringen och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. I strategin identifierar regeringen följande fyra fokusområden som är nödvändiga för industrins konkurrenskraft: • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . Själva genomförandet av strategin har konkretiserats i två handlingsplaner där åtgärderna i handlingsplanerna i stor utsträckning har utformats efter dialog med och inspel från arbetsmarknadens parter, företag och akademin. En viktig utgångspunkt för den andra handlingsplanen har varit att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedömts ha potential att ge goda resultat. Till stöd för genomförandet har regeringen även tillsatt ett råd för nyindustrialisering. Regeringen har också haft industrisamtal under ledning av närings- och innovationsministern med representanter för akademin, arbetsmarknadens parter och myndigheter för att diskutera utveckling och utvärdering av regeringens arbete med strategin och handlingsplanerna. För att kraftsamla innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta dagens samhällsutmaningar har regeringen lanserat fem samverkansprogram där och svensk industri har komparativa fördelar. De fem samverkansprogrammen omfattar nästa generations resor och transporter, smarta städer, cirkulär och biobaserad ekonomi, livsvetenskap (life science) samt uppkopplad industri och nya material. Smart industri och samverkansprogrammen, i synnerhet programmen för uppkopplad industri och nya material samt cirkulär och biobaserad ekonomi, menar regeringen ska ses som komplement till varandra eftersom åtgärder som genomförs inom ramen för samverkansprogrammen bidrar till att uppfylla målsättningarna för Smart industri. Strategin kommer att följas upp med hjälp av ett antal indikatorer, bl.a. sysselsättning i olika delar av värdekedjan, produktivitet, bruttoinvesteringar och FoU-investeringar (forskning och utveckling). Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att genomföra analyser som ska bidra till arbetet med strategin och att påbörja ett förberedande arbete inför kommande utvärderingar. Regeringens redogörelse för utvecklingen i svensk industri omfattar flera områden, bl.a. industrins tillväxt, sysselsättning, export och investeringar, digitalisering, miljö- och klimatpåverkan, kompetensförsörjning samt FoU. Regeringen anger att industrin har genomgått en strukturomvandling mot högre tjänstefiering och en förflyttning uppåt i de globala värdekedjorna. Regeringen bedömer att de utmaningar som identifierades i Smart industri är relevanta och att strategin fortfarande svarar väl mot de utmaningar som identifierats. De utmaningar som vuxit i betydelse och behöver beaktas i det fortsatta arbetet omfattar bl.a. utmaningar i och med industri 4.0 där digitalisering, artificiell intelligens och cybersäkerhet blir allt viktigare. Regeringen identifierar också hållbar produktion, och behovet av ett kunskapslyft för industrin som inkluderar ett livslångt lärande, som utmaningar för industrins fortsatta utveckling. I kommittémotion 2017/18:4109 av m.fl. (M, C, L, KD) anför motionärerna att regeringens nyindustrialiseringsstrategi inte tar itu med vikten av att underlätta utvecklingen av befintlig industri och nyetablering i nya branscher. Motionärerna anför vidare att skattetrycket och minskad lönsamhet hämmar svensk industris konkurrenskraft och att ett steg mot en stärkt industri därför bör vara att stärka de generella näringsvillkoren för industrin. Företagare spenderar mycket tid och pengar på att hantera skatteadministration i stället för att investera i kärnverksamheten. Motionärerna anser därför att regeringen måste öka takten i regelförenklingsarbetet. Vidare anför motionärerna att fungerande transporter är centralt för företagens och industrins konkurrenskraft och att regeringens föreslagna skattehöjningar på området är skadliga för den regionala tillväxten och skulle slå hårt mot både tillgängligheten och svenska företag. Motionärerna föreslår sammanfattningsvis att regeringen ska förse svensk industri med grundläggande och nödvändiga förutsättningar för ett stärkt näringslivsklimat genom bl.a. minskad skatteadministration, regelförenklingar och fungerande transporter och infrastruktur. I kommittémotion 2017/18:4095 av m.fl. (SD) anför motionärerna att regeringens nyindustrialiseringsstrategi är idéfattig när det gäller konkreta och verkningsfulla förslag för att försvara position i världen och att strategin inte bemöter olika stora frågeställningar i tillräcklig omfattning. Motionärerna föreslår därför en ny industristrategi utifrån flera olika politikområden: energi, kapitalförsörjning, utbildning, kompetensförsörjning, innovation, skatter, infrastruktur, handel och regelförenklingar. Motionärerna anför bl.a. att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än ska gå till mindre, nystartade tillväxtföretag och även involvera innovationskontor och inkubatormiljöer, att ett gott klimat för innovationer ska säkerställas t.ex. genom ett tydligt aktörssystem så att företag vet vart de ska vända sig, och att regelförenklingsarbetet ska systematiseras med en modell där näringslivsorganisationer ges möjlighet att komma in med förslag på regelförenklingar. Utskottets ställningstagande när det gäller skrivelsen och de följdmotioner som väckts redovisas under följande rubriker: – En politik för svensk industri – En ny industristrategi. En politik för svensk industri har en bred industristruktur med många framgångsrika företag. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit fram en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att ta fasta på den strukturomvandling som pågår. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är betydelsefullt att underlätta strukturskiften för den befintliga industrin för att ska kunna behålla en stark industri. är det viktigt att underlätta utvecklingen av den befintliga industrin och nyetablering i nya branscher, vilket utskottet inte anser att regeringen tar sig an till fullo i sin strategi. För att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential anser utskottet att det krävs att politiken tillhandhåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar. Med grundläggande och nödvändiga förutsättningar avser utskottet insatser för ett stärkt näringslivsklimat, minskad skatteadministration och regelförenklingar samt fungerande transporter och infrastruktur. Detta kan bl.a. inkludera åtgärder för att göra det enklare för företag att växa och anställa och minska tiden som går åt till skatteadministration, men även att öka takten i regelförenklingsarbetet och säkerställa fungerande transporter för både gods och människor. I enlighet med vad som föreslås i motion 2017/18:4109 (M, C, L, KD) anser utskottet därför att genom ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen att regeringen bör utforma politiken så att den tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar i linje med vad som anförts ovan för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential. Därmed tillstyrker utskottet den tidigare nämnda motionen och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Ett tillkännagivande om en ny industristrategi föreslås i motion 2017/18:4095 (SD). Utskottet vill med anledning av motionen framföra följande. Utskottet noterar att motionärerna anför att den nya industristrategin bör omfatta flera olika politikområden bl.a. kapitalförsörjning, utbildning och handel. Enligt utskottets uppfattning finns det oaktat de olika politiska åsikter som finns om strategins innehåll så som den redovisas i regeringens skrivelse inte anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska anta en ny industristrategi. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:4095 (SD). En politik för svensk industri, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2017/18:4109 av m.fl. (M, C, L, KD) och lägger skrivelse 2017/18:202 till handlingarna. Regeringens nyindustrialiseringsstrategi har en tydlig vision om att ska vara världsledande inom innovation och hållbar produktion av varor och tjänster. Genom att ta fram en nyindustrialiseringsstrategi med två tillhörande handlingsplaner med över 80 olika åtgärder har regeringen tydligt visat på handlingskraft att skapa goda förutsättningar för att öka industrins konkurrenskraft och stärka dess position i de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. När det gäller vad som framförs i motion 2017/18:4109 (M, C, L, KD) om vikten av att politiken tillhandahåller grundläggande och nödvändiga förutsättningar för att svensk industri ska kunna växa och nå sin fulla potential vill vi anföra följande. Industrin liksom näringslivet i stort är beroende av goda ramvillkor och grundförutsättningar för att driva företag och utveckla verksamheter i , vilket bl.a. inkluderar lagar, regler och skatter, men också kompetensförsörjning, infrastruktur och energiförsörjning. Arbetet för goda ramvillkor och förutsättningar för näringslivet hanteras bl.a. inom näringspolitiken där regeringen bedriver ett aktivt arbete. Några av de faktorer som är särskilt viktiga för industrin har regeringen dessutom satt fokus på inom ramen för andra processer som man har initierat, bl.a. inom , regeringens exportstrategi, den långsiktiga infrastrukturplaneringen och den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Vi ser mot denna bakgrund ingen anledning för att bifalla motion 2017/18:4109 (M, C, L, KD). Vi avstyrker därför nämnda motion och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. En ny industristrategi, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4095 av m.fl. (SD). Det är de framgångsrika industriföretagen som bidragit till att göra till ett av världens mest utvecklade och välmående länder . Enligt vår uppfattning måste politiken verka för att även fortsättningsvis ska vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark industrination. Då den moderna kunskapsekonomin präglas av snabba teknologiskiften måste ta sig an de stora utmaningar som finns för att förbli innovativt och konkurrenskraftigt. En industristrategi måste därför inkludera de stora frågeställningarna som dessa utmaningar genererar. Detta ser vi inte görs i tillräcklig utsträckning i den strategi som regeringen tagit fram. Vi anser därför i enlighet med vad som anförs i motion 2017/18:4095 (SD) att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska anta en ny industristrategi. Den nya industristrategin bör omfatta följande politikområden: energi, kapitalförsörjning, utbildning, kompetensförsörjning, innovation, skatter, infrastruktur, handel och regelförenklingar. Strategin bör innehålla åtgärder som bl.a. inkluderar att skapa förutsättningar för att bygga ut och vidareutveckla kärnkraften, i högre grad rikta det statliga riskkapitalet mot mindre, nystartade företag, göra riktade utbildningssatsningar på ingenjörer och införa ett mer systematiskt regelförenklingsarbete. Det handlar också om att säkerställa att arbetskraften utbildas så att den matchas mot de behov som finns på den svenska arbetsmarknaden, skapa ett gott klimat för innovationer, reformera skattesystemet, påbörja upprustning och långsiktiga investeringar i infrastrukturen och stärka den svenska exportindustrin. Med det som anförts ovan tillstyrks motion 2017/18:4095 (SD). Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:202 En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri. 2017/18:4095 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anta en ny industristrategi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4109 av m.fl. (M, C, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förse svensk industri med grundläggande och nödvändiga förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. bytte , och satte återigen upp näringspolitiken på den politiska dagordningen. Vi gick från med en borgerlig regering och en näringspolitik som hade varit basically gone till en aktiv näringspolitik med investeringar i samverkan, innovationer, kapital, kompetensförsörjning, exportfrämjande, automatisering, digitalisering och omställningsförmåga - för att nämna några exempel. Och politik gör skillnad. nådde industrins investeringar en rekordnivå där det investerades i . Det är den högsta nivån någonsin under de som SCB har mätt industrins investeringar i . Svenska industriföretag anställer nu fler i än i utlandet, och fler företag flyttar hem sin produktion. Exporten drar iväg och har faktiskt aldrig varit så hög som , och någonsin ökar den i alla län. Den aktiva och progressiva näringspolitik som sjösattes ger resultat. Att det går bra för svensk industri och svenskt näringsliv uppmärksammas både nationellt och internationellt. I lönsamhetsbarometer för framgår det att var ytterligare ett rekordår för svenska småföretagare. Svensk tillväxt är stabilt hög och, som en jämförelse, exempelvis dubbelt så hög som . Den internationella affärstidningen slår fast att är ett av de bästa länderna i världen att vara företagare i, och såväl World Competitiveness Scoreboard som doing business index visar på att företag i har mycket goda förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. Det finns mycket att vara stolt över och att glädjas åt som det finns stora utmaningar. Vi lever i en alltmer globaliserad värld, och svenska företag ingår alltmer direkt och indirekt i globala värdekedjor. Det pågår en ständig strukturomvandling som främst drivs av globalisering och digitalisering men också av behovet av omställning mot en mer grön och resurseffektiv ekonomi. ligger i framkant, men andra länder gör vad de kan för att komma i kapp och komma förbi. Det är grunden till att regeringen presenterade nyindustrialiseringsstrategin Smart industri. I strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är nödvändiga för att stärka industrins konkurrenskraft. Det första är: Industri 4.0. Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och utnyttja digitaliseringens möjligheter. Det andra är: Hållbar produktion. Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Det tredje är: Kunskapslyft industri. Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. Det fjärde är: Testbädd . ska vara ledande i forskning och utveckling inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . För att implementera strategin har regeringen tagit fram två handlingsplaner med över 80 åtgärder för en starkare, modernare och mer konkurrenskraftig industri. Strategin tillsammans med handlingsplanerna är grundfundamentet i det samverkansarbete som regeringen driver tillsammans med näringen, arbetsmarknadens parter och akademin. Det har gett en välbehövlig injektion och bidragit till att stärka vår position som industrination i en ständigt pågående strukturomvandling. Utöver strategin och handlingsplanerna har regeringen lanserat fem samverkansprogram där och svensk industri har komparativa fördelar. De fem samverkansprogrammen omfattar nästa generations resor och transporter, smarta städer, cirkulär och biobaserad ekonomi, livsvetenskap samt uppkopplad industri och nya material. Samverkansprogrammen bidrar till att nå målen i strategin. Här kan med fördel nämnas några goda exempel och direkta resultat av samverkan. Regeringens satsning på elektromobilitetslabbet i är ett exempel. Det är en miljardsatsning tillsammans med fordonsindustrin, där man ska ta fram morgondagens transportlösningar. Hybrit är ett annat exempel. Det är ett projekt där , och utvecklar morgondagens stål utan kol. Där har regeringens satsning på Industriklivet varit en möjliggörare. Ytterligare ett exempel är nya satsning på välfärdslabb, en miljardsatsning som ska bidra till att göra till en internationellt attraktiv testmarknad för välfärdsinnovationer. Det kan handla om sjukvården, skolan, kollektivtrafiken eller annan offentlig verksamhet. Betyder detta att vi kan slå oss till ro? Nej, självklart inte. har en lång och framgångsrik industritradition. Industrin är en tillväxtmotor i svensk ekonomi och skapar förutsättningar för jobb och tillväxt. Industrin liksom näringslivet i stort är beroende av långsiktigt goda ramvillkor och förutsättningar för att driva företag och utveckla verksamhet i , vilket bland annat inkluderar lagar, regler och skatter men också kompetensförsörjning, infrastruktur och energiförsörjning - för att nämna några andra viktiga faktorer. Politikens roll är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för ett växande och hållbart företagande i hela landet. Regeringen har därför gjort en rad insatser också på dessa områden. Man lyckades bryta det dödläge som har förlamat energipolitiken och levererade en energipolitisk överenskommelse vars inriktnings- och genomförandebeslut kommer att debatteras och beslutas i denna kammare . Vi möter företagens skriande behov av personal med rätt kompetens - det är kanske det största tillväxthindret av dem alla - med en historisk satsning på ett kunskapslyft som fullt utbyggt kommer att innebära 100 000 nya utbildningsplatser inom yrkeshögskola, yrkesvux och högskola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En politik för tillväxt och utveckling i svensk industri Vi skjuter till mer pengar för att kompensera för gamla försyndelser när det gäller väg- och järnvägsunderhåll, och vi gör en kraftfull utbyggnad av bredband på landsbygden. Vi avskaffar ineffektiva och dyra nedsättningar av arbetsgivaravgifter för att i stället införa ett växa-stöd för företag som gör sin första anställning. Vi inför personaloptioner, och vi har aviserat en sänkning av bolagsskatten. Vi har omstrukturerat det statliga riskkapitalet så att det bättre möter näringslivets behov av kapital i tidiga faser. har fått extra resurser till nya marknadskompletterande låneprodukter som exempelvis innovationslån och mikrolån, och det förs en dialog med affärsbankerna om hur vi bäst ska kunna främja en fungerande utlåning i hela landet. Regeringens exportstrategi har välkomnats av näringslivet. 26 prioriterade marknader har pekats ut, och ett nytt samarbetsorgan, Team , har bildats. I samtliga län inrättas nu exportcentrum. Vi har tagit itu med de små företagens växande problem med långa betaltider. Det är inte rimligt att små företag ska agera bank åt storbolagen. Därför välkomnar vi den uppförandekod som föreslås. Vi driver aktivt på utvecklingen av digitala plattformar för att underlätta företagens administration, och aviserades att kravet på att spara papperskvitton nu slopas.