bet · H501KU36 · 2018-04-12 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt – särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild sammansättning samt organisation, styrning och roll. Därmed tillstyrks sex motionsyrkanden, tillstyrks två motionsyrkanden delvis och avstyrks fyra motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet behandlas drygt 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 om författningsfrågor. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medborgarinitiativ, medlemskapet i Europeiska unionen (EU) och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationalsång och svenskt medborgarskap. Andra motioner rör nationella minoriteter och minoritetsspråken, en minskning av antalet riksdagsledamöter och byte av partitillhörighet. Det finns vidare motionsyrkanden om förhållandet mellan regeringen och , regeringsarbetet, ett statsråds uppdrag, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol, normprövning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet. Andra motioner rör granskning, uppgifter, penningenheten, den kommunala revisionen, den offentliga äganderätten, public service, en ny maktutredning, det civila samhällets betydelse för demokratin och en demokratikanon. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och två särskilda yttranden (M, C, L, KD respektive M). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet Medlemskapet i EU och internationellt samarbete Frågor kopplade till EU-samarbetet Bestämmelser om och det svenska språket Bestämmelser om helgdagar och nationalsång Nationella minoriteter och minoritetsspråken Bestämmelser om svenskt medborgarskap En minskning av antalet riksdagsledamöter Förhållandet mellan regeringen och Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag En författningsdomstol och normprövning Domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet Det civila samhällets betydelse för demokratin 1.Statsskicket, punkt 1 (SD) 2.Statsskicket, punkt 1 (V) 3.Successionsordningen, punkt 2 (V) 4.Statschefens uppgifter, punkt 3 (SD) 5.Statschefens immunitet, punkt 4 (V) 6.Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet , punkt 5 (V) 7.Medlemskapet i EU och internationellt samarbete, punkt 7 (SD) 8.Frågor kopplade till EU-samarbetet, punkt 8 (M, C, KD) 9.Frågor kopplade till EU-samarbetet, punkt 8 (L) 10.Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 9 (SD) 11.Bestämmelser om helgdagar och nationalsång, punkt 10 (SD) 12.Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 11 (L) 13.Bestämmelser om svenskt medborgarskap, punkt 12 (SD) 14.Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag, punkt 16 (SD) 15.Nationella folkomröstningar, punkt 17 (SD) 16.En författningsdomstol och normprövning, punkt 18 (SD) 17.Konstitutionsutskottets granskning, punkt 21 (SD) 18.Penningenheten, punkt 23 (SD) 19.Public service, punkt 26 (V) 20.Det civila samhällets betydelse för demokratin, punkt 28 (M, C, L, KD) 21.En demokratikanon, punkt 29 (L) 1.En författningsdomstol och normprövning, punkt 18 (M, C, L, KD) 2.Domstolarnas oberoende, punkt 19 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 1, 2016/17:1155 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1156 av (S), 2016/17:1158 av m.fl. (S), 2016/17:1735 av och (båda L) yrkande 1, 2016/17:2549 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 13, 2017/18:367 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:691 av (S), 2017/18:794 av m.fl. (S), 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 12, 2017/18:1641 av m.fl. (S), 2017/18:1700 av (MP), 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 1 och 2017/18:2991 av (M). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkandena 3–5 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkandena 3–5. Reservation 3 (V) 2016/17:1735 av och (båda L) yrkandena 2–5, 2016/17:2549 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 12, 2017/18:367 av och (båda L) yrkandena 2–5 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 13. Reservation 4 (SD) 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 2, 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 2. Reservation 5 (V) Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 6. Reservation 6 (V) 2016/17:57 av (L) yrkande 1, 2016/17:2264 av (SD), 2017/18:445 av (L) yrkande 1.1, 2017/18:495 av (L) yrkande 1.1 och 2017/18:2079 av (SD). Medlemskapet i EU och internationellt samarbete 2016/17:1345 av (SD), 2016/17:1649 av och (båda SD), 2016/17:2347 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2562 av och (båda SD), 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkandena 7 och 10, 2017/18:33 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:490 av (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkandena 8 och 9. Reservation 7 (SD) Frågor kopplade till EU-samarbetet 2016/17:2809 av m.fl. (S), 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 14 och 18. Reservation 8 (M, C, KD) Reservation 9 (L) Bestämmelser om och det svenska språket 2016/17:2560 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 1 och 2017/18:3388 av (SD) yrkande 3. Reservation 10 (SD) Bestämmelser om helgdagar och nationalsång 2016/17:2560 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkandena 6 och 9 samt 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 6. Reservation 11 (SD) Nationella minoriteter och minoritetsspråken 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 12 (L) Bestämmelser om svenskt medborgarskap 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 2. Reservation 13 (SD) En minskning av antalet riksdagsledamöter 2016/17:1265 av (M) yrkande 1, 2016/17:1449 av (M), 2016/17:1468 av Boriana (M) delyrkande 1, 2016/17:1929 av (M), 2016/17:2729 av (M), 2017/18:558 av (-) yrkande 1, 2017/18:1183 av (M) yrkande 1, 2017/18:2405 av Boriana (M) delyrkande 1, 2017/18:2739 av (M) och 2017/18:3480 av (C). 2017/18:3859 av (M) yrkandena 1 och 2. Förhållandet mellan regeringen och 2017/18:140 av (L). Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 14, 2017/18:164 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 14, 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 1 och 7 samt 2017/18:3308 av (M). Reservation 14 (SD) 2016/17:2360 av (SD), 2016/17:2361 av (SD), 2017/18:336 av (SD), 2017/18:337 av (SD), 2017/18:1552 av (SD) och 2017/18:1566 av (SD). Reservation 15 (SD) En författningsdomstol och normprövning 2016/17:367 av (C), 2016/17:1742 av (SD), 2016/17:1778 av (L), 2016/17:2332 av (SD), 2016/17:2752 av (M), 2016/17:2856 av Skånberg m.fl. (KD), 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkande 4, 2017/18:10 av (KD), 2017/18:141 av (L), 2017/18:328 av (SD), 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 5 och 6, 2017/18:1557 av (SD), 2017/18:1803 av (M), 2017/18:2270 av (M) och 2017/18:2853 av (C). Reservation 16 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas och domarnas oberoende långsiktigt – särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild sammansättning samt organisation, styrning och roll – och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3294 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3128 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkandena 1–3, 2017/18:3128 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2016/17:3294 av m.fl. (M) yrkandena 2–4 och 2017/18:3128 av m.fl. (M) yrkande 1. 2016/17:1291 av och (båda M), 2017/18:1270 av (M) och 2017/18:3128 av m.fl. (M) yrkande 5. 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 2–4. Reservation 17 (SD) 2016/17:2921 av (SD) och 2017/18:2086 av (SD). 2016/17:1298 av (MP), 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 8, 2017/18:289 av (MP) och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 10. Reservation 18 (SD) 2017/18:1538 av (M). 2016/17:2807 av m.fl. (S) och 2017/18:845 av och (båda S). 2017/18:1139 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 19 (V) 2016/17:2801 av m.fl. (S). Det civila samhällets betydelse för demokratin 2017/18:3121 av m.fl. (M, C, L, KD). Reservation 20 (M, C, L, KD) 2016/17:1733 av (L), 2017/18:370 av och (båda L) och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 30. Reservation 21 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar drygt 150 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 om författningsfrågor, se bilaga. Motionsyrkandena rör frågor om bl.a. statsskicket, successionsordningen, statschefens uppgifter och immunitet, insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, medborgarinitiativ, medlemskapet i EU och internationellt samarbete samt frågor kopplade till EU-samarbetet. Det finns även motionsyrkanden om bestämmelser om , det svenska språket, helgdagar, nationalsång och svenskt medborgarskap. Andra motioner rör nationella minoriteter och minoritetsspråken, en minskning av antalet riksdagsledamöter och byte av partitillhörighet. Det finns vidare motionsyrkanden om förhållandet mellan regeringen och , regeringsarbetet, ett statsråds uppdrag, nationella folkomröstningar, en författningsdomstol, normprövning, domstolarnas oberoende och rättskipningens självständighet. Andra motioner rör granskning, uppgifter, penningenheten, den kommunala revisionen, den offentliga äganderätten, public service, en ny maktutredning, det civila samhällets betydelse för demokratin och en demokratikanon. Utskottets förslag i korthet avslår 14 motionsyrkanden om att avskaffa monarkin och införa republik och 3 motionsyrkanden om att stärka monarkins ställning. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V). Statsskicket tas upp i flera motioner. I motion 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 1 och i motion 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att avskaffa monarkin. Att monarkin bör avskaffas framförs även av m.fl. (S) i motionerna 2016/17:1155 yrkandena 1 och 2 och 2017/18:794, av (S) i motionerna 2016/17:1156 och 2017/18:691, av m.fl. (S) i motionerna 2016/17:1158 och 2017/18:1641 och av (MP) i motion 2017/18:1700. och (båda L) respektive och (båda L) begär i motion 2016/17:1735 yrkande 1 respektive motion 2017/18:367 yrkande 1 att det införs republik. I kommittémotion 2017/18:2120 yrkande 1 efterlyser m.fl. (V) en översyn av det svenska statsskicket i syfte att införa republik. En utredning med uppgift att avskaffa monarkin begärs även av (M) i motion 2017/18:2991. Motionärerna anför bl.a. att det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt och att det inte går att förena med demokrati och grundläggande rättigheter. Enligt motionärerna ska en statschef tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. och (båda SD) anför i motion 2016/17:2549 yrkande 1 att det bör införas en skrivning i grundlagen om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. Även i kommittémotion 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 13 och i kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 12 begärs att en sådan skrivning ska införas. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki och att det förut fanns en bestämmelse i successionsordningen som motsvarar förslaget. Enligt 1 kap. 1 § första stycket regeringsformen (RF) utgår all offentlig makt i från folket. I andra stycket sägs att den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Av inledningskapitlet i regeringsformen följer vidare att är folkets främsta företrädare (1 kap. 4 §) och att kungen eller drottningen som enligt successionsordningen innehar tron är rikets statschef (1 kap. 5 §). Förutsättningarna för att få tjänstgöra som statschef anges i 5 kap. RF. Endast den som är svensk medborgare och har fyllt får tjänstgöra som statschef (2 §). Den som tjänstgör som statschef får inte vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. För kungen som statschef gäller därutöver krav på en viss trosbekännelse. Successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung regleras i successionsordningen, som är en grundlag. I samband med införandet av den nya regeringsformen inskränktes statschefens uppgifter till att avse vissa funktioner (prop. Närmare bestämmelser om statschefens uppgifter finns i regeringsformen och i riksdagsordningen (RO). Successionsordningen reglerar alltså successionsrätten endast för en särskilt angiven krets av personer, och om det inte längre finns någon successionsberättigad har grundlagen inte längre någon adressat (se bl.a. m.fl., Grundlagarna, tredje upplagan, 2012, s. 649). Av 5 kap. 5 § RF följer att om kungahuset utslocknar väljer en riksföreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. väljer en vice riksföreståndare. Detsamma gäller om kungen eller drottningen som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt . Att kungahuset utslocknar innebär att det inte längre finns någon successionsberättigad och inte heller kan väntas någon sådan. För denna situation föreskriver regeringsformen alltså endast att utser en riksföreståndare och en vice riksföreståndare. Tanken med bestämmelsen är enligt motiven att ska få rådrum att ta ställning till den framtida statsformen (prop. 1973:90 s. 175 f.). Enligt motiven kan det knappast komma i fråga att i regeringsformen ge föreskrifter om val av ett nytt kungahus. framgår det av motiven att en ordning med en permanent riksföreståndare torde komma i viss motsättning till bestämmelsen i regeringsformen om att kungen är rikets statschef (jfr 1 kap. 5 § RF). Enligt motiven finns det emellertid inte någon skyldighet att välja ett nytt kungahus. Av denna anledning upphävdes också i samband med införandet av den nya regeringsformen bestämmelsen i successionsordningen om att vid kungahusets utslocknande skulle välja ett nytt kungahus (prop. 1973:90 s. 486). Riksföreståndare och vice riksföreståndare väljs av på sätt som framgår av 13 kap. 20 § RO. Valet gäller till dess beslutar annat. Det var Grundlagberedningens uppgift att ange statschefens ställning i en modern grundlag (SOU 1972:15). Efter ingående överläggningar nådde beredningens ledamöter fram till en gemensam ståndpunkt, den s.k. Torekovskompromissen. Grundlagberedningen framhöll att de av statschefens funktioner som hade sin grund i kungens traditionella ställning som innehavare av regeringsmakten inte kunde förenas med ett parlamentariskt system. Av särskild betydelse var beredningens förslag om att statschefens roll vid regeringsbildningen skulle föras över till och dess organ. Statschefen skulle således inte ha någon politisk makt men behöll enligt beredningens förslag sin ställning som symbol för riket och sina representativa uppgifter. I grundlagspropositionen framhölls att många i vårt land anser att det ärftliga kungadömet är ett främmande inslag i det demokratiska statsskicket (prop. 1973:90 s. 171). Tanken är att statschefsämbetet vinner sin fulla symbolverkan endast om statschefen har sitt uppdrag direkt eller indirekt från folket samt att i en demokrati, som utgår från alla medborgares lika värde, bör ingen ärva en offentlig befattning och vara oavsättlig från en sådan befattning. framhölls att monarkin obestridligen har stöd hos betydande befolkningsgrupper och har visat sig kunna fungera på ett från en parlamentarisk synpunkt oklanderligt sätt. Departementschefen nöjde sig med att konstatera att beredningens ledamöter hade enats om att i den nya regeringsformen inte frångå den gällande statsformen och att denna ståndpunkt hade vunnit mycket stark anslutning vid remissbehandlingen av beredningens förslag. Departementschefen tillade också att kungadömets bevarande var en given utgångspunkt vid utformningen av en ny författning om författningen skulle få önskvärt stöd i och folkopinionen. Den senaste övergripande översynen av regeringsformen gjordes av den parlamentariskt sammansatta kommittén (SOU 2008:125). Grunderna för statsskick liksom det förhållandet att är en monarki ingick dock inte i kommitténs uppdrag. Motioner om att avskaffa monarkin och införa republik har behandlats av utskottet vid ett stort antal tillfällen. Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till den ståndpunkt om statsskicket som intogs vid författningsreform (se t.ex. bet. 2006/07:KU11 s. 5 f., bet. 2011/12:KU15 s. 10 och bet. 2013/14:KU18 s. 57). Senast utskottet behandlade motioner om att avskaffa monarkin och införa republik var (bet. 2015/16:KU16 s. 12 f.). Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att motioner om att avskaffa monarkin och införa republik tidigare hade varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionerna. I denna del finns i betänkandet en reservation (V). I det aktuella betänkandet behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att det i grundlag borde införas en bestämmelse om att vid kungahusets utslocknande ska välja ett nytt kungahus. I denna del ansåg utskottet att det inte fanns några skäl att ta initiativ till en sådan ändring i successionsordningen och avstyrkte motionsyrkandet. I denna del finns i betänkandet en reservation (SD). Motioner om att avskaffa monarkin och införa republik har varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Även när det gäller motionsyrkandena om att det i grundlag bör införas en bestämmelse om att vid kungahusets utslocknande ska välja ett nytt kungahus vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om att ändra vissa bestämmelser i successionsordningen. Jämför reservation 3 (V). m.fl. (MP, V, L, C, S) respektive m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkar i motion 2016/17:1051 respektive motion 2017/18:2130 att regeringen ska återkomma till med förslag om att avskaffa bekännelsetvånget för statschefen, dvs. en religionsfrihet för alla medborgare (yrkande 3), successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det svenska kungahuset inte får ingå äktenskap i det fall regeringen efter begäran från kungen inte lämnat sitt samtycke därtill (yrkande 4) och förbudet för tronföljare att lämna riket utan kungens vetskap och samtycke (yrkande 5). Motionärerna anför bl.a. att det faktum att man i lag inskränker vuxna människors religionsfrihet och rörelsefrihet och kräver samtycke för ingående av äktenskap inte kan klassas som annat än en kvarleva från forna tiders samhällsstruktur där ätten spelade en avgörande roll för människors sociala status. Till dess att monarkin avskaffas bör dessa principer enligt motionärerna förändras. Successionsrätten till tron för manliga och kvinnliga efterkommande till kung regleras i successionsordningen, som är en grundlag. I 2 § regeringsform föreskrevs att kungen alltid ska vara av den rena evangeliska läran, sådan som den i den oförändrade augsburgska bekännelsen samt mötes beslut är antagen och förklarad. I 4 § successionsordningen hänvisas när det gäller kungen till redovisad bestämmelse regeringsform samt föreskrivs att också prinsar och prinsessor av det kungliga huset ska ”uppfödas i samma lära och inom riket”. Den i familjen som inte bekänner sig till samma lära utesluts från all successionsrätt. Det framgår vidare av 5 § successionsordningen att en prins eller en prinsessa av det kungliga huset inte får gifta sig, om inte regeringen på begäran av kungen har lämnat sitt samtycke till giftermålet. Gifter sig en successionsberättigad prins eller prinsessa utan detta samtycke, mister han eller hon sin successionsrätt. Så blir fallet även för prinsens eller prinsessans barn och efterkommande. Av 7 § successionsordningen följer att tronföljaren inte får resa utomlands utan kungens vetskap och samtycke. behandlade utskottet bekännelsekravet i successionsordningen för kungen och den kungliga familjen (bet. 2000/01:KU11 s. 35 f.). I sitt ställningstagande framhöll utskottet att det inte ville frångå sin tidigare bedömning i samband med behandlingen av propositionen Staten och trossamfunden – grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49, bet. 1997/98:KU20) då utskottet hade avstyrkt en rad motioner om upphävande av bl.a. 4 § successionsordningen och liksom regeringen konstaterat att det rådde delade meningar om hur frågan om statschefens tro borde betraktas. Bland annat hade föreslagit att den rättsliga regleringen av frågan om bekännelsekravet för statschefen skulle bibehållas. Frågan hade i sig inte varit beroende av de då aktuella grundlagsförslagen och borde enligt utskottet lösas först när den var mer brett förankrad i samhället. Även behandlade utskottet motionsyrkanden om bekännelsekravet i successionsordningen (bet. 2003/04:KU9 s. 22 f.). I sitt ställningstagande anförde utskottet att det alltjämt inte var berett att vidta någon åtgärd med anledning av vad som hade anförts i motionerna och avstyrkte motionsyrkandena. Frågan om en ändring av successionsordningens giftermålsbestämmelser behandlades av (bet. 2001/02:KU13 s. 42), och utskottet var då inte berett att förorda att skulle vidta någon åtgärd med anledning av vad som hade anförts i motionen. Även behandlade utskottet motionsyrkanden om successionsordningens giftermålsbestämmelser (bet. 2003/04:KU9 s. 22 f.). I sitt ställningstagande anförde utskottet att det alltjämt inte var berett att vidta någon åtgärd med anledning av vad som hade anförts i motionerna och avstyrkte motionsyrkandena. behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att upphäva kravet i successionsordningen på samtycke vid tronföljarens utlandsresor (bet. 2003/04:KU9 s. 22 f.). I sitt ställningstagande uppgav utskottet att inte heller vad som hade anförts i denna del borde leda till någon åtgärd från sida och avstyrkte motionsyrkandet. Motioner som rör successionsordningens bestämmelser om bekännelsekravet, samtycke vid giftermål och kravet på samtycke vid tronföljarens utlandsresor har varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om att statschefen ska överta vissa av talmannens uppgifter och åtta motionsyrkanden om att statschefen ska fråntas vissa uppgifter. Jämför reservation 4 (SD).