bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Utredningen föreslår att oberoende ska tydliggöras och att en entreprenörsombudsman eventuellt ska knytas till rådet. Vidare föreslås insatser som syftar till en snabbare integration av nyanlända på arbetsmarknaden genom bl.a. nya uppdrag till lärosäten, erfarenhetsutbyte med andra länder, innovationstävlingar och en ”entreprenörskapsförmedling”. Utredningen har också ett antal generella förslag för att öka möjligheterna att utveckla entreprenörskap och innovation inom flera områden som präglas av samhällsutmaningar. Det handlar bl.a. om behovet av att göra tydligare nationella prioriteringar för att kunna koncentrera begränsade resurser till områden där har bäst förutsättningar att lösa problem och utveckla internationell konkurrenskraft. Utredningen konstaterar att dagens främjarsystem består av ett stort antal aktörer och insatser på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt att systemet överlag är oöverskådligt och i stora delar omöjligt att utvärdera så som det är organiserat . Utredaren konstaterar vidare att de effektutvärderingar som görs är otillräckliga för att tjäna som underlag för att utredningen ska kunna lämna förslag på effektiviseringar av det innovations- och företagsfrämjande systemet. Flera av de förslag som lämnas i utredningen syftar därför till att skapa bättre beslutsunderlag . Det handlar om att öka förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål, ett uppdrag till Tillväxtanalys att undersöka möjligheterna att utveckla samhällsekonomiska kalkyler för främjandeinsatser, en tydligare uppdelning mellan stödgivande och utvärderande myndigheter samt en konsolidering av stöden till färre, men större program och insatser. Remisstiden för utredningen gick ut . En remissammanställning har upprättats och utredningens förslag bereds i . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). Syftet var enligt direktiven att säkerställa att reglerna vid ägarskiften är ändamålsenliga och att skattereglernas utformning inte påverkar om verksamheten avyttras till någon inom eller utom närståendekretsen. Regeringen beslutade att utöka utredningens uppdrag (dir. 2015:2) till att även se över 3:12-reglerna i syfte att säkerställa att det ursprungliga syftet med regelverket upprätthölls. beslutade regeringen att förlänga utredningstiden (dir. 2016:33). Utredningen lämnade betänkandet Översyn av skatteregler för delägare i fåmansföretag (SOU 2016:75). Regeringen behandlade utredningens förslag i en lagrådsremiss . I lagrådsremissen föreslås ändringar i de särskilda skatteregler som gäller för delägare som äger kvalificerade andelar i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Förslagen innebär bl.a. att beräkningen av det lönebaserade utrymmet ändras, skattesatsen för utdelning och kapitalvinst inom gränsbeloppet höjs från och att ägarskiften mellan närstående underlättas. Regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken där regeringen bl.a. aviserade förändrade 3:12-regler i budgetpropositionen hanterades i finansutskottets betänkande 2016/17:FiU20. Företrädare för M, SD, C, KD och L i finansutskottet angav i ett särskilt yttrande att de var beredda att agera i , t.ex. i form av en misstroendeförklaring, för att stoppa vissa skattehöjningar, däribland den höjda skatten på småföretag genom förändrade 3:12-regler. Ärendet bereds fortfarande i . Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om generationsskifte bland företag (fr. 2017/18:911). Frågan rörde på vilket sätt statsrådet avser att vidta åtgärder för att stimulera fler att bli företagare, inklusive anställda och andra som planerar att ta över ett existerande företag. Statsrådet framhöll i sitt svar att företagare är bland EU:s äldsta och att upparbetade värden i företag kan tas till vara och utvecklas genom lyckade generationsskiften. Vidare framhöll statsrådet att förutsättningarna för generationsskiften i företag påverkas av många näringspolitiska faktorer som är generella för företagande samt att och arbetar för att underlätta generationsskiften. Regeringen presenterade en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Det övergripande målet i digitaliseringsstrategin är det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Med anledning av strategin lämnade regeringen en skrivelse till om hur blir bäst i världen på att använda digitalisering (skr. 2017/18:47). behandlade skrivelsen (bet. 2017/18:TU9). Ett av delmålen i digitaliseringsstrategin rör digital innovation där regeringen menar att de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas ska finnas i . Regeringen framhåller bl.a. ett ökat fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning med ett förstärkt innovationsklimat. Vidare framhåller regeringen vikten av digitalisering för stärkt nationell och internationell konkurrenskraft och lyfter bl.a. fram de satsningar på digitalisering som gjorts genom strategin Smart industri. Inom ramarna för handlingsplanen för Smart industri har regeringen vidtagit olika åtgärder för att stimulera utveckling och användning av digital teknik och utnyttjande av digitaliseringens möjligheter. Regeringen gav i uppdrag att initiera digitaliseringspiloter där företag bjöds in till forsknings- och innovationsprojekt för att tillvarata digitaliseringens potential för ökad konkurrenskraft i svensk industri (N2016/02169/IF). gav regeringen i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys av hur väl artificiell intelligens (AI) och maskininlärning kommer till användning i svensk industri, offentlig sektor och det svenska samhället samt vilken potential som kan realiseras genom att stärka användningen (N2017/07836/FÖF). Vidare gav regeringen i uppdrag att genomföra ett program för ett digitaliseringslyft riktat till små och medelstora industriföretag (N2016/06499/FÖF) där bl.a. insatser som rådgivning och coaching ingår. Uppdraget ska slutredovisas . IUC är en av de aktörer som fått ta del av den utlysning på området som genomfört. Regeringen har också aviserat, inom ramen för Smart industri, att man avser att ta fram en förstudie för att undersöka om det finns lagar och andra regelverk som utgör onödiga hinder för industrins digitalisering. Regeringen framhåller vidare i digitaliseringsstrategin vikten av regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen och anser att en ändamålsenlig digitaliseringspolitik krävs såväl på nationell nivå som på EU-nivå, där en stor del av regelverken utformas vad gäller t.ex. infrastruktur, gränsöverskridande e-handel och digital ekonomi. är ett av EU:s mest digitaliserade länder och har mycket att vinna på ett starkt digitaliserat och regeringen menar därför att ska ta en aktiv och framskjuten roll i det europeiska arbetet. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Stöd till innovation och företag • Översyn av svensk konkurrenskraft • Övrigt om företagsfrämjande insatser. Stöd till innovation och företag Tillkännagivanden om bl.a. bättre överblick över stöden till näringslivet och uppföljningsbara mål och bättre planerade utvärderingar på stödgivande myndigheter förordas i motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD). Utskottet vill inledningsvis erinra om att avslog förslag i en liknande motion i samband med beredningen av granskning av de statliga stöden till innovation och företagande (bet. 2016/17:NU11). Utskottet instämde då i det som framfördes i motionen om vikten av att skapa förutsättningar för en bättre överblick över stöden till näringslivet och deras effekter och samhällsnytta. Utskottet konstaterade att regeringen aviserat flera åtgärder, bl.a. att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder och att ge Tillväxtanalys en central roll i arbetet. Utskottet såg därmed ingen anledning att föregå det pågående arbetet och avstyrkte därför motionen. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Därtill noterar utskottet slutsatsen i att dagens främjarsystem överlag är oöverskådligt och i stora delar omöjligt att utvärdera så som det är organiserat , och att det därför i utredningen bl.a. lämnas förslag som handlar om att öka förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål. Utskottet noterar vidare att en remissammanställning för har upprättats och att utredningens förslag bereds i . Med det ovan anförda ser utskottet ingen anledning att förekomma det pågående arbetet inom , och avstyrker därmed motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD) i de här aktuella delarna. Betydelsen av att oberoende effektutvärderingar görs av de stöd till innovation och företagande som statsmakterna lämnar framhålls i motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Innovation och entreprenörskap är viktiga byggstenar för samhällets utveckling, och fler företag behöver få goda förutsättningar att växa. Såväl som har pekat på att underlaget för många av statens insatser på innovations- och entreprenörskapsområde är bristfälligt som betydande belopp avsätts för insatser på området. framhöll att de effektutvärderingar som görs är otillräckliga och lämnade därför flera förslag för att skapa bättre beslutsunderlag , bl.a. att öka förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål och genom att ge ett uppdrag till Tillväxtanalys att undersöka möjligheterna att utveckla samhällsekonomiska kalkyler för främjandeinsatser. i sin tur framhöll att regeringen inte har en tillräckligt samlad och tydlig bild av vare sig stöden eller deras effekter och att stöden inte går att följa upp på ett ändamålsenligt sätt då det saknas användbara data. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat olika åtgärder utifrån , bl.a. att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder och att ge Tillväxtanalys en central roll i arbetet. Utskottet kan konstatera att det gått lämnade sina förslag utan att några större förändringar skett på detta område. Utskottet anser att det är viktigt att statliga stöd till företag bidrar till ökad tillväxt och är samhällsekonomiskt lönsamma. Då stora belopp avsätts för insatser på området bör ordentliga underlag och effektutvärderingar ligga till grund för beslut, så att inte några möjligheter missas på områden där medlen skulle kunna göra större nytta för innovation och entreprenörskap. Utskottet vill i sammanhanget framhålla vikten av att de medel som fördelas genom verksamhet, och vid bör följas upp och effektutvärderas. Enligt utskottets uppfattning bör stöden utvärderas utifrån samhällsnytta, och de stöd som inte bidrar till samhällsnyttan bör avvecklas. I enlighet med vad som föreslås i motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD) anser utskottet därför att genom ett tillkännagivande till regeringen bör tydliggöra att oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter. Därmed tillstyrker utskottet de båda nämnda motionerna i här aktuella delar. Översyn av svensk konkurrenskraft Enligt utskottets uppfattning ger internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor företag förutsättningar att växa och anställa. Det handlar t.ex. om en enklare vardag för företagen, god tillgång till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer samt att skapa incitament för och stöd till innovationsdrivet entreprenörskap. Av regeringens exportstrategi framgår att särskilda nationella strategier och åtgärdsplaner för en rad olika branscher kommer att tas fram i syfte att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Utskottet noterar vidare att regeringen har tagit fram en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka förutsättningarna för svensk industri att vara världsledande inom modern industriell produktion, stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Regeringen presenterade en första handlingsplan för Smart industri med åtgärder på flera politikområden, och presenterades en andra handlingsplan med förslag på nya åtgärder. Med anledning av det ovan anförda anser utskottet att kan avslå motionerna 2017/18:932 (SD), 2017/18:1979 (M), 2017/18:3212 (M) och 2017/18:3406 (M) i berörda delar. Övrigt om företagsfrämjande insatser Tillkännagivanden om olika åtgärder för att främja företagsklimatet förs fram i motionerna 2017/18:201 (M), 2017/18:826 (S), 2017/18:909 (SD), 2017/18:916 (SD), 2017/18:923 (SD), 2017/18:969 (C), 2017/18:1091 (S), 2017/18:1511 (M), 2017/18:1517 (M), 2017/18:1788 (C), 2017/18:1960 (M), 2017/18:1978 (M), 2017/18:2020 (M), 2017/18:2022 (M), 2017/18:2057 (SD), 2017/18:2437 (C), 2017/18:3405 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3417 (M), 2017/18:3621 (KD), 2017/18:3683 (C), 2017/18:3747 (KD) och 2017/18:3788 (C). Förslagen i motionerna handlar bl.a. om bättre villkor för entreprenörer, bättre stöd för små och nystartade företag, olika generella åtgärder för att främja företagsklimatet, digitalisering, innovationssystemet och innovationsstrategin. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Utskottet vill inledningsvis påminna om vad utskottet uttalade (bet. 2016/17:NU12). Utskottet anser att en aktiv näringspolitik ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag, få företagen att växa och exportera. Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna, och behöver fler högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. Stora företag är också viktiga för sysselsättningen och för ett fortsatt konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. För att företagen ska kunna utvecklas krävs förutom en aktiv näringspolitik även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Enligt utskottets uppfattning krävs ett väl utvecklat samarbete mellan politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga organisationer, intresseorganisationer och industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor för att driva på utvecklingen i . Det är vidare angeläget att det offentliga stöder samverkansformer mellan olika aktörer som främjar innovation, export och framväxten av fler och växande företag. För att prioritera stärkt innovations- och konkurrenskraft har regeringen inrättat ett nationellt innovationsråd som ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse. Utskottet noterar att de strategiska innovationsområdena tillkommit som ett tvärsektoriellt initiativ där samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Utskottets uppfattning är att det är positivt att fokus för arbetet är att det befintliga innovationssystemet ska utnyttjas effektivare. Utskottet vill i sammanhanget påminna om sitt ställningstagande i samband med regeringens skrivelse med anledning av om statliga stöd till innovation och företagande (skr. 2016/17:79, bet. 2016/17:NU11). I ställningstagandet framhöll utskottet vikten av att skapa förutsättningar för en bättre överblick över stöden till näringslivet, deras effekter och samhällsnytta. Utskottet konstaterade vidare att regeringen aviserat flera åtgärder med anledning av , bl.a. att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder där Tillväxtanalys ges en central roll. Med anledning av ovannämnda motioner vill utskottet därutöver särskilt framhålla vikten av att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och även fortsättningsvis internationellt konkurrenskraftiga. Utskottet vill även i detta sammanhang påminna om att M, C, L, KD och SD förordade lägre anslag till näringslivsutveckling (anslaget 1:5) och forskning och utveckling (anslaget 1:2) än vad regeringen föreslog och sedermera beslutade (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24, bet. 2017/18:NU1). Som framgår av det föregående överlämnade en särskild utredare betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet till regeringen (SOU 2016:72). Betänkandet innehåller ett antal generella förslag för att öka möjligheterna att utveckla entreprenörskap och innovation inom flera områden som präglas av samhällsutmaningar. Utskottet noterar att betänkandet remissbehandlats och att beredningen inom fortfarande pågår. Utskottet noterar vidare att lämnar statligt stöd till inkubation där insatserna inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag. Utskottets uppfattning är att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka förutsättningarna för ett utökat samarbete inom innovationssystemet, bl.a. genom satsningar på Testbädd och och uppdraget till att utveckla myndighetens roll som samverkanspart för regulatoriska myndigheter för att förbättra förutsättningarna för en sammanhållen process för innovationsstöd, regulatorisk rådgivning och tillstånd. Det är utskottets uppfattning att en sammanhållen process som stöder innovation från idé till marknad stärker förutsättningarna för kommersialisering av nya idéer, produkter och tjänster vilket ökar förutsättningen för fler jobb . När det gäller åtgärder för att stärka digitaliseringen vill utskottet framhålla att digitalisering är ett viktigt verktyg för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Utskottet vill påminna om att regeringen presenterade en digitaliseringsstrategi där det övergripande målet beslutat av är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Utskottet noterar att ett av delmålen i strategin rör digital innovation där regeringen framhåller att de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas ska finnas i . Utskottet noterar också att regeringen framhåller vikten av regelverk som fungerar i och för den digitala omställningen och anser att en ändamålsenlig digitaliseringspolitik krävs på såväl nationell nivå som på EU-nivå. Utskottet kan även konstatera att regeringen vidtagit flera åtgärder för att stimulera utveckling och användning av digital teknik inom ramarna för handlingsplanen för Smart industri, bl.a. genom att ge i uppdrag att initiera digitaliseringspiloter och kartlägga och analysera potentialen för artificiell intelligens (AI) och ge i uppdrag att genomföra ett digitaliseringslyft för små och medelstora företag. Regeringen har också aviserat att den kommer att ta fram en förstudie för att undersöka om det finns lagar och andra regelverk som utgör onödiga hinder för industrins digitalisering. Med anledning av motionerna 2017/18:201 (M), 2017/18:900 (SD), 2017/18:1074 (S), 2017/18:1207 (C) och 2017/18:3406 (M) som efterfrågar åtgärder för att främja den svenska industrin och säkerställa svensk konkurrenskraft vill utskottet anföra följande. Utskottet noterar att regeringen lanserade 37 nya åtgärder i en andra handlingsplan med anledning av sin nyindustrialiseringsstrategi. Syftet med strategin är att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. För att svensk industri ska kunna öka sin konkurrenskraft är det enligt utskottets uppfattning viktigt att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen, och att man satsar på innovation och kompetens. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att handlingsplanerna har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademi. Utskottet vill även påminna om att i samband med den första handlingsplanen fick i uppdrag att stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar att delta i arbetet med Smart industri. Regeringen gav dessutom ett kompletterande uppdrag att främja Smart industri på regional nivå för att de förstudier och pilotprojekt som tidigare gjorts ska omsättas i operativ verksamhet. Därtill har fått i uppdrag att genomföra ett program för ett digitaliseringslyft riktat till små och medelstora industriföretag där IUC är en av de aktörer som rådger och coachar företagen. Utskottet vill även framhålla sin uppfattning som tidigare nämnts i betänkandet, att internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor är viktigt för att ge företag förutsättningar att växa och anställa. Vikten av insatser för att möjliggöra generationsskiften framhålls i motion 2017/18:3456 (V). Utskottet noterar att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen av ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42) bl.a. i syfte att säkerställa att reglerna vid ägarskiften är ändamålsenliga. Betänkandet bereds i . Utskottet noterar också att och arbetar för att underlätta generationsskiften. Med anledning av motion 2017/18:609 (S) där det föreslås att utländska näringsidkare ska vara registrerade i noterar utskottet att instruktion anger myndighetens övergripande ansvar för registreringsärenden. I motionerna 2017/18:916 (SD), 2017/18:1512 (M), 2017/18:3405 (M), 2017/18:3431 (M), 2017/18:3613 (L) och 2017/18:3747 (KD) efterfrågas översyner av konkurrenslagen och huruvida reglerna som rör konkurrensbegränsade offentlig säljverksamhet följs av kommuner, statliga bolag och myndigheter. Utskottet konstaterar att KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting eller stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. Vidare noterar utskottet att följer upp tillämpningen av bestämmelserna om offentlig säljverksamhet för att bl.a. kunna konstatera vilka effekter besluten har för marknadens aktörer. I likhet med vad utskottet konstaterade (bet. 2016/17:NU12) förutsätter utskottet att regeringen bevakar frågan och att således inte behöver uppmärksamma regeringen på detta. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden i berörda delar. Kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens målsättning att alla företag och företagare, oavsett kön, etnisk bakgrund, ålder, branschtillhörighet eller geografisk placering, ska få tillgång till företagsfrämjande insatser på likvärdiga villkor. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD), 12 (M), 13 (C), 14 (V), 15 (L) och 16 (KD). I kommittémotion 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) framförs att jämställdhet mellan kvinnor och män ska vara en självklarhet och att både män och kvinnor ska ha samma förutsättningar att forma samhället och sina egna liv. Motionärerna ser med oro på att regeringen försvårar för många kvinnors företagande i välfärdssektorn och menar därför att det finns ett behov av initiativ för att fortsätta att synliggöra och stärka möjligheterna för kvinnors företagande (yrkande 2). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2017/18:3405 på vikten av att göra det möjligt för kvinnor att delta fullt ut på arbetsmarknaden och föreslår därför att hinder för kvinnors företagande ska identifieras och röjas bort (yrkande 17). Vidare anför motionärerna att mer resurser behöver satsas på att få fler kvinnor att starta nya företag men också att de som redan driver företag för att kunna växa ska få stöd så att andelen kvinnor som driver företag kan öka (yrkande 18).