bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Om inte mer görs kommer enbart två av målen att nås inom utsatt tid. Fler åtgärder krävs därför för att nå återstående mål, inte minst stärkt skydd för vår havs- och vattenmiljö och en giftfri stadsmiljö. Vi kan nu tydligt se hur klimatförändringarna leder till risker och kriser i liksom runt om i världen. beredskap och förebyggande arbete för detta behöver stärkas. Mot bakgrund av sommarens skogsbränder är det tydligt att såväl förebyggande som bekämpning av bränder måste stärkas. De minskningar av anslaget för utgiftsområde 20 som nu ställt sig bakom på förslag av och är ett hårt slag mot de miljösatsningar som regeringen byggt upp under den förra mandatperioden. Med dessa ramar blir det omöjligt att klara de investeringar som är nödvändiga för att klara de åtaganden som tidigare beslutat om. Den klimatlag som beslutat innebär att åtgärder och investeringar måste stärkas och utvecklas för att klara klimatmålen, inte nedmonteras. Tyvärr kommer det att bli svårt för en ny regering att i en ändringsbudget klara de åtaganden har för att möta klimatförändringarna och minska utsläppen eftersom skatteintäkterna kraftigt sänkts. Men det gäller också andra miljöåtaganden som har, t.ex. i konventionen för biologisk mångfald. som ledamöterna i riksdag behandlar statens budget sitter representanter för de länder som skrivit under klimatkonventionen i och samtalar om lösningar för de alltmer akuta klimatförändringarna. Mot denna bakgrund är de föreslagna nedskärningarna otidsenliga och innebär att vi i backar flera steg i vårt klimatarbete. Utöver nedskärningarna inom utgiftsområde 20 har på förslag från och sett till att klimatskadliga subventioner höjs och återinförs, t.ex. genom att slopa flygskatten och frysa uppräkningen som ingår i indexeringen av koldioxidskatten. Sammantaget innebär rambeslutet införandet av i höjda klimatskadliga subventioner, i form av miljöskattesänkningar på flyg och på förbränning av fossil energi och användning av fossila drivmedel. För skyddet av den biologiska mångfalden är också beslutet ett dråpslag. Med de föreslagna nedskärningarna kommer kompetens och arbetskraft på landets länsstyrelser att gå förlorad, liksom arbetstillfällen i det privata näringslivet. Att sänka ambitionerna för skydd av natur innebär att många hotade arter inte kommer att få det skydd som krävs. Skogsägare kommer att drabbas genom att det inte längre finns möjlighet att betala ut de ersättningar som många väntar på. Vi ser också med största allvar på hur skötseln av skyddad natur och förutsättningar för levande landsbygd kommer att försämras efter att och förslag antagits av . Arbetet med att bygga in och planera för grönska och biologisk mångfald i städerna kommer också att stanna av då anslaget för gröna städer minskas drastiskt. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 9 . Övergångsregeringens förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram detta särskilda yttrande om vår politik inom utgiftsområde 20. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med övergångsregeringens budgetproposition. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Miljö- och klimatpolitiken bör präglas av effektiva, konkreta insatser och styra bort från slöseri och kosmetisk symbolpolitik. För varje satsning måste man överväga om den verkligen ger eftersträvad effekt eller om en alternativ satsning skulle leverera ett bättre resultat. Det är även viktigt att eftersträva synergier, där åtgärder främjar miljön som de ger bättre förut-sättningar på andra samhällsområden. Miljö- och klimatpolitiken kan inte isoleras från politiken i övrigt utan ska ses som en del av helheten. Den kan inte heller ignorera produktion och konkurrenskraft, eftersom detta bl.a. utgör förutsättningarna för en framtida offensiv miljöpolitik. Det är i denna anda som gör stora nedskärningar på ineffektiv symbolpolitik och i stället prioriterar åtgärder som har möjlighet att göra positiv skillnad för miljön eller reducera utsläppen av växthusgaser i ett globalt sammanhang. lägger fram en offensiv miljö- och klimatpolitik som bejakar teknikutveckling och samverkan med näringslivet. En bra miljöpolitik måste vara grundad på människors behov och uthålligt utnyttjande av naturresurser i harmoni med ekosystemens balans och bevarande av artrikedom och biologisk mångfald. står för en politik som styr bort från de numera invanda hjulspåren för att sikta på mest miljö per satsad krona. Det är en ändamålsenlig politik, som genom sin realism kommer att vidmakthålla det stora miljöengagemang som finns hos det svenska folket och ger förutsättningar att bevara den varierande svenska naturen. fastställde utgiftsramarna (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). beslut i budgetprocessens steg ett innebär att förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde avvisas. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 som förordas i kommittémotion 2018/19:2367 av m.fl. (SD). Anslaget 1:1 bör minskas med jämfört med regeringens förslag bl.a. till följd av att vi motsätter oss en eco-bonus för överflyttning av transporter från vägar till sjöfart. Därtill föreslår vi i kommittémotion 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 2 att det inrättas en fristående myndighet för jakt och vilt. är en viktig fråga som inte bör hanteras av en stor statlig myndighet med många andra ansvarsområden. Ansvaret för dessa frågor bör därför föras över från till en renodlad myndighet för jakt- och viltförvaltning. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning och statsbidrag till ideella organisationer. vill se en renodling av detta område så att medel i första hand används till sådant som är statens uppgift. Sverige-demokraterna förordar den anslagsnivå som rådde tidigare och föreslår sammanfattningsvis att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur minskas med jämfört med regeringens förslag. vill kraftigt dra ned på inköpen av skyddad skog men satsa mer medel än tidigare på att utvärdera vad som har skyddats samt på att sköta de områden som redan existerar och där skötsel behövs. vill särskilt att skötsel av övergångszoner mellan jord- och skogsbruk prioriteras eftersom det är i de områdena risken för utdöenden är störst. Sanering av förorenade områden är ett mycket eftersatt område. har omkring 80 000 förorenade områden i behov av sanering. Sanering av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. föreslår därför en förstärkning av anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden med jämfört med regeringens förslag. föreslår att anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer minskas med jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:8 Klimatbonus anser att supermiljöbilspremien i praktiken varit en subvention av ett lägre antal dyra bilar och ett ineffektivt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. I kombination med kraftigt höjda bränsleskatter missgynnar det nya bonus–malus-systemet kraftigt såväl dem som behöver biltyper som förbrukar mycket bränsle, inte minst på landsbygden, som dem som inte har råd att köpa en dyr bil. vill därför helt stryka denna budgetpost, och föreslår därför att anslaget minskas med 1 jämfört med regeringens förslag. Anslaget 1:9 bör enligt vårt förslag minskas med jämfört med regeringens förslag. miljö är hårt belastad, bl.a. av övergödning. intar geo-grafiskt en framträdande roll bland länderna kring och bör förväntas ha en framträdande roll vad gäller miljöarbetet. vill utöka detta anslag och föreslår därför att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med jämfört med regeringens förslag. Medlen ska t.ex. få användas till åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. De extra medel som vill tillföra skulle kunna användas till pilotprojekt för att komma till rätta med syrefria bottnar, eller andra adekvata åtgärder i samråd med expertis. Utöver detta framhåller vi i kommittémotion 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkande 1 att arbetet med att återställa måste intensifieras mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastning. klimatpolitik har som utgångspunkt att har ett av västvärldens allra lägsta utsläpp per capita samt att oljeberoende och utsläpp av växthusgaser i högsta grad är globala frågeställningar. Det ter sig därmed naturligt att vidta åtgärder så att satsningar på detta område görs i en internationell kontext, och därför förordar vi en ökning av anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar med jämfört med regeringens förslag. ställer sig inte bakom föregående regerings snabba utökning av arealerna skyddad skog. Det är ett ineffektivt sätt att skydda arter, det är ett slöseri med skattemedel, det begränsar möjligheterna till ett sunt eko-nomiskt brukande av skogen och det minskar volymerna av tillgängligt virke för skogsindustrin. Vidare minskar det möjligheterna till successivt ersättande av fossila material och bränslen med biobaserade råvaror från skogen och det innebär inte sällan begränsningar för skogsägare. vill ha ett tillfälligt stopp såväl för utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper och föreslår därför att anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur minskas med 1 jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:16 Klimatinvesteringar föreslår Sverige-demokraterna att inga medel avsätts till anslaget. Vi anser att det är en satsning som kostar statskassan stora pengar, medan nyttan är svår att mäta. tar redan på sig mycket större utsläppsminskningar än jämförbara länder, och vi anser att budgetmedel främst bör läggas på effektiva miljöinsatser. Vi avvisar därmed regeringens förslag på 1 . Elbusspremien som infördes har tyvärr visat sig vara både ineffektiv och ha en låg efterfrågan bland de tilltänkta parterna. Vi anser att de medel som regeringen avsätter till anslaget 1:17 Elbusspremie skulle göra större nytta på andra områden och föreslår därför att budgetposten avskaffas. Vi avvisar således regeringens satsning med . När det gäller anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer anser att detta är ett renodlat politiskt projekt med oklara ambitioner och låg effektivitet för biologisk mångfald och att det därför inte bör realiseras med statliga anslag. Vi föreslår således att det inte anslås några medel alls till anslaget och att det därför minskas med jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att inga medel ska anslås till anslaget 1:19 Elfordonspremie, vilket betyder att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. Att avsätta budgetmedel i denna omfattning på en elfordonspremie anser vi är en felaktig ekonomisk prioritering. Vi noterar att elcykelmarknaden redan fungerar tillfredsställande. vill rikta in statens stöd till industrin mot åtgärder som stärker landets basnäringars konkurrenskraft genom produktutveckling och relaterad utveckling, inte minst inom bioekonomisektorn, som miljö- och klimatnytta eftersträvas. För att tydliggöra detta föreslår ett nytt anslag med benämningen 2:3 Innovativ miljöteknik (se nedan), som stödet till anslaget 1:20 Industriklivet minskas med jämfört med regeringens förslag. ser i Formas en viktig aktör för att stärka som kunskaps- och forskningsnation i områden knuta till miljö och areella näringar och för utveckling av bioekonomiområdet. vill också lägga in en högre växel vad gäller forskning kring globala miljöproblem i ett vidare perspektiv och avsätta mer medel för detta ändamål. Vi föreslår därför en ökning av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning med jämfört med regeringens förslag. Som vi anfört ovan inrättar ett särskilt anslag inriktat mot framtida lösningar med relevans främst för energi- och klimatområdet. Teknikutveckling som resulterar i energilösningar som minskar intresset för fossil energi ger t.ex. en global och bestående effekt eftersom även andra länder kommer att vara intresserade av att använda tekniken. Dessutom ger det exportintäkter och arbetstillfällen och stärker ställning som kunskapsnation. Vi föreslår att det nya anslaget 2:3 Innovativ miljöteknik tillförs totalt . I motion 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 framhåller vi att marin nedskräpning utgör ett allt större problem. bör agera såväl nationellt som internationellt för att intensifiera arbetet med att lyfta fram problematiken i internationella forum. Dessutom bör ökade resurser avsättas för att kartlägga flödena av plast och minimera konsekvenserna för miljön. föreslår därför att ett nytt anslag, 2:4 Åtgärder mot plast i haven, ska föras upp på statens budget och att totalt anvisas till detta anslag. De medel som vi viker för dessa ändamål kan också kanaliseras till akademi och industri för att ta fram nya, nedbrytbara material som vi ser som en dellösning på denna problematik. står och övriga världen inför en gradvis övergång från fossila bränslen till andra energislag i transportsektorn. Ett av alternativen är eldrift, vilket gynnar stadsmiljön i form av exempelvis mindre buller och avgaser. En fördel för del är dessutom att vi har i det närmaste fossilfri elproduktion. En begränsning gällande eldrift är tillgången till laddinfrastruktur. Här anser vi att marknadskrafterna kommer att driva fram de bästa lösningarna, men budgeterar för ett statligt bidrag. Vi föreslår därför ett nytt anslag 2:5 Laddinfrastruktur som tillförs . Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (C) (C) och (C) anför: Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som har stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver framåt. Tvärtom är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I rammotion föreslås därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna, som måste beslutas . föreslår därför i rammotionen också sänkta inkomstskatter. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma till rätta med dessa problem. Förslagen är just första steg. De är snabbt genomförbara och strukturellt riktiga. De behöver dock kompletteras med fler förslag, i enlighet med vad som beskrivs i resten av motionen. De siffersatta förslag som återfinns i ram- och utgiftsområdesmotioner ger alltså inte en heltäckande bild av politik. De är i stället viktiga första steg på vägen mot en mer dynamisk, grön och inkluderande ekonomi. Ska vi kunna genomföra de stora reformer som behöver krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering, och genomföra de reformer som behöver, är fokus framåt. har bevisat att ekonomisk tillväxt kan ske parallellt med mindre miljöpåverkan; att miljö och ekonomisk tillväxt kan gå hand i hand. Förutsättningen är smarta och kraftfulla styrmedel som gör det lönsamt att agera miljövänligt och olönsamt att förorena. Ekonomiska styrmedel utgör ett av de viktigare instrumenten inom miljöpolitiken. föreslår därför en omfattande grön skatteväxling. Skatten på utsläpp och gifter bör öka och intäkterna användas för att sänka skatten på jobb och företagande. politik utgör ett ambitiöst och omfattande program för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till en giftfri vardag, som arbete, företagande och förnybar energi premieras. Den föregående regeringens miljöpolitik baserades i stället på höjda utgifter, finansierade av höjda skatter på jobb och företag. avvisar i grunden denna inriktning av miljöpolitiken till förmån för en kraftfull grön skatteväxling. fastställde utgiftsramarna (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). beslut i budgetprocessens steg ett innebär att förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde avvisas. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 som förordas i anslagsmotion 2018/19:2629 av m.fl. (C). förslag om en blå miljard är ett omfattande paket av åtgärder för vatten- och havsmiljön. Förslaget innebär en rad anslagsförändringar inom utgiftsområde 20. I förhållande till regeringens förslag föreslår vi anslags-förstärkningar enligt följande: – Anslaget 1:1 bör ökas med . – Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör ökas med . – Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör ökas med . – Anslaget 1:5 Miljöforskning bör ökas med , varav till följd av förslag om ett forskningsprogram för grönare flyg. – Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö bör ökas med . – Anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete bör öka med . Vidare i kommittémotion 2018/18:2426 av m.fl. (C) yrkande 14 förespråkar vi införandet av styrmedel som ökar incitamenten till klimat- och miljöeffektiva lastbilar och bussar. I motionen (yrkande 30) anför vi också att man måste underlätta för laddning av elfordon via befintlig infrastruktur samt via nya marknadsmodeller. I samma motion (yrkande 51) vill vi under-lätta införandet av avancerad vattenreningsteknik för att minska utsläppen av bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster i hav, sjöar och vattendrag. Dessutom presenterar vi i kommittémotion 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkande 101 förslag som rör fossilfri laddning och tankning. För att göra det möjligt för fler att köpa och använda bilar utan förbränningsmotorer behöver infrastrukturen för fossilfri laddning och tankning byggas ut, exempelvis med laddstationer för elbilar och tankstationer för vätgas till bränsleceller. I samma motion yrkande 111 föreslår vi en riktad satsning på forskning om och utveckling av biobränslen för flyget. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (L) (L) anför: behöver mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller reformer för sänkta skatter på jobb och företagande, mer kunskap i skolan, starkare försvar, ökad trygghet och en återuppbyggnad av den personliga assistansen. Liberalernas budget pekar ut riktningen för de liberala reformer som behövs. är i stort behov av liberala reformer för att möta framtidens utmaningar. Den rödgröna regeringen har avstått från att genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad viktiga politiska områden. I stället har politiken tagit en vänstersväng med högre skatter och högre trösklar in på bostads- och arbetsmarknaden. Under kommande mandatperiod blir behovet av reformer än mer påtagligt då konjunkturen kommer att vika och arbetslösheten öka. Liberalernas budgetmotion innehåller en rad liberala reformer som nu behöver. Klimatförändringarna leder till extremväder och naturkatastrofer, både i och i resten av världen. Det påverkar allt liv på jorden. Vi ska ta oss an klimat- och miljöutmaningarna med en blandning av krisinsikt, framtidstro och realism. Vetenskap, fakta och teknikutveckling finner lösningarna. Marknadsekonomin och frihandel, inte politiker eller förbudspolitik, driver fram smarta hållbara lösningar. ligger långt framme när det gäller miljö- och klimatarbete, något vi ska nyttja och göra till en konkurrensfördel. Det är positivt och viktigt att det finns en bred politisk enighet bland sju av åtta partier om Miljömålsberedningens mål. EU och ska vara en pådrivande kraft och visa ledarskap för att nå mål. Liberalerna har en tydlig grön liberal miljö- och klimatpolitik. Vi tvekar inte när det gäller att fatta obekväma men nödvändiga beslut som innebär att den som smutsar ned också ska betala mer, och vi värnar hav och vattendrag, skyddsvärd skog och den biologiska mångfalden. För en helhetsbeskrivning av Liberalernas gröna och smarta politik hänvisas till vår partimotion Grön liberal politik för miljö och klimat. fastställde utgiftsramarna (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). beslut i budgetprocessens steg ett innebär att Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde avvisas. Liberalernas budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 som förordas i Liberalernas anslagsmotion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkandena 1–5. Liberalerna anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag, bl.a. till följd av att vi motsätter oss såväl en eco-bonus som statsbidraget till gröna jobb. Vad gäller anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull miljö anser vi att anslaget bör ökas med i förhållande till regeringens förslag för att utveckla biologisk mångfald och för att bekämpa invasiva arter. När det gäller anslaget 1:4 Sanering och återställande av förorenade områden föreslår Liberalerna att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att miljöföroreningar i marker måste saneras och återställas i allt högre utsträckning, framför allt när det gäller områden som kan användas till bostäder och områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen bör enligt oss liberaler ökas med jämfört med regeringens förslag, bl.a. eftersom vi vill se en satsning på ökad marknadstillsyn. När det gäller anslaget 1:8 Klimatbonus anser vi att detta bör avvisas i sin helhet och att pengar i stället bör läggas på högre skatter på det som är miljö-skadligt. Anslaget föreslås därför minskas med 1 jämfört med regeringens förslag. Liberalerna anser att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av dessa medel vill vi att satsas på renare stränder och att satsas på åtgärder mot stranderosion. När det gäller anslaget 1:14 Skydd av värdefull miljö menar att anslaget bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Vi välkomnar regeringens satsning på värdefulla skogar och nyckelbiotoper men vill se ytterligare insatser för att skydda värdefulla naturskogar, s.k. gammelskogar. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör enligt Liberalerna avvisas i sin helhet eftersom vi anser att satsningen är ineffektiv.