bet · H601KrU2 · 2018-11-09 00:00:00 — Det finns en politisk enighet om att framöver förlänga sändningstillstånd till . Tillsammans med en första tioårig tillståndsperiod skulle programföretagen få stabila och förutsägbara ramar för sin verksamhet. Det skulle också markera väl att vi går in i ett nytt finansieringssystem. ställer sig bakom propositionen och reservation 2. Vi har att ta beslut om hur public service ska finansieras och hur public services oberoende kan stärkas. Ett oberoende public service är viktigt för vårt lands demokrati. För att vi ska ha en fungerande demokrati behöver vi som bor i landet vara engagerade och deltagande, inte minst för att bevaka och följa med i vad vi beslutsfattare på olika positioner beslutar och då också kunna vara med och påverka besluten. För att kunna vara engagerad måste man också vara informerad. Därför behöver vi ha både public service och kommersiella medier, sida vid sida. En förutsättning för att vi ska ha en levande demokrati är att det finns tillgång till oberoende medier med resurser, möjligheter och kompetens att producera och visa granskande journalistik. Public service har en särskild roll i detta medielandskap, nämligen som en aktör med stor integritet och som är oberoende av politisk styrning och kommersiella intressen. Detta är självklart en balansgång och ett uppdrag som måste prövas och utvärderas. Public service finansieras genom en avgift för de hushåll som har en tv-apparat. Medielandskapet liksom tekniken utvecklas och har genomgått något som skulle kunna betecknas som en revolution. Att ta del av public services innehåll sker inte längre enbart via en fast tv-apparat i hushållet eller en radioapparat via FM-nätet. Nej, tar man del av public service på många olika sätt och mer individualiserat . Man använder mobil, läsplatta eller dator och väljer själv när och var man ska ta del av utbudet. Man är inte längre bunden av en programtablå när man ska ta del av det program eller inslag som man är intresserad av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Detta innebär också att tv-avgiften som finansierar public service har spelat ut sin roll eftersom tv:n är en förutsättning för att ta del av utbudet. Från att tidigare ha varit knutet till hushållets gemensamma tvapparat, anpassat efter programtablån, har tittandet och lyssnandet blivit en tydligare individuell angelägenhet. Därför är en individuell public service-avgift det naturliga steget att nu ta. Det är också något som har önskat och drivit . Frågan som trots allt finns är varför jag ska betala fast jag inte ser på SVT eller lyssnar till . Den frågan är viktig att lyfta fram. Mitt svar är egentligen detsamma som jag inledde mitt anförande med: Ett oberoende public service är viktigt för vårt lands demokrati. Även om du inte aktivt tar del av innehållet i public service fyller det en funktion för dig. Genom ett oberoende public services granskningar av makten och samhället värnas demokratin, till nytta för alla som bor här. Den kultur och underhållning som public service-bolagen producerar och förmedlar ger också en bild av samhället och en möjlighet att stärka det. ger det också en möjlighet för olika grupper i vårt samhälle att få ta del av sin egen historia och kultur. Det är även en möjlighet att öka kunskapen och förståelsen. Public services breda uppdrag är en förutsättning för att också fortsättningsvis vara relevant i vårt samhälle och i det snabbt rörliga medielandskapet. Här vill jag också särskilt lyfta fram UR, Utbildningsradion, som också nämnde, som med sitt unika uppdrag att utbilda och bilda utgör en viktig del av public service. Den finansieringsmodell av public service som vi har med en tvavgift är omodern. I grunden är det också en orättvis avgift. Den betalas per hushåll oberoende av hushållets storlek eller gemensamma inkomst. Den är också knuten till tv-apparaten, vilket gör att jag även om jag väljer att inte ha en tv i mitt hem ändå har möjlighet att ta del av public services utbud via andra tekniska hjälpmedel. Dessutom är public service, som jag lyft fram tidigare i mitt anförande, viktigt för oss alla oberoende av om man tar del av dess utbud eller inte. Den public service-avgift vi har att besluta om och som ska börja gälla är därför en naturlig och riktig väg att gå. Den innebär också att en ensamstående förälder kommer att betala hälften av vad man betalar med dagens avgift, medan en familj med två inkomster kommer att betala motsvarande dagens avgift. Ytterligare en aspekt i denna fråga är att vi i och med detta beslut underlättar för företagare. kräver vi av tv-handlare att de ska rapportera in namn och adress till Radiotjänst på den de sålt en tv-apparat till. Genom den individuella public service-avgiften kommer detta inte längre att vara nödvändigt. I utredningen som ligger till grund för regeringens förslag och utskottets beslutsunderlag om en långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service föreslår man att tillståndsperioderna för public service-företagen ska vara åttaåriga. Tanken är att tillståndsperioden ska inledas som det hålls ordinarie riksdagsval. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Genom denna utformning av tillståndsperioden stärks public service-bolagens oberoende. kan ses som för tillståndet, inte minst med tanke på den snabbt föränderliga mediemarknaden. Alternativet skulle dock vara ett fyraårigt tillstånd, vilket inte skulle trygga och stärka oberoendet. Åttaåriga tillståndsperioder ger alltså företagen förutsättningar att säkra långsiktighet och stabilitet, inte minst i med många osäkra faktorer. Förutsättningen är såklart att det finns en uppföljning av uppdragen. Eftersom en förutsättning för de åttaåriga tillståndsperioderna är att de inleds som det hålls ordinarie riksdagsval i och att nuvarande tillståndsperiod utgår innebär det att det inte fungerar med en åttaårig tillståndsperiod just , alltså - åtminstone inte om tanken är att tillståndsperioden därefter ska inledas i samband med att ordinarie riksdagsval ska hållas. Detta innebär att kommande tillståndsperiod i stället bör vara sexårig för att 2026 övergå till åttaåriga tillståndsperioder. Regeringen föreslår i sin proposition att nästa tillståndsperiod, som inleds 2020, i stället ska vara tioårig för att sedan övergå i åttaåriga tillståndsperioder 2030. Det är enligt min bedömning en alldeles , inte minst med tanke på det snabbt föränderliga medielandskapet och att åttaåriga perioder sedan blir nästa steg. Här anser jag att Parlamentariska public service-kommittén gjorde rätt bedömning när man verkligen tittade i detalj på de här frågorna och föreslog ett sexårigt tillstånd och åttaåriga tillstånd . Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Vi är många här som har talat om hur viktigt oberoendet är för public service, och jag ställer mig verkligen bakom det. Jag nämnde det i mitt anförande, och min kollega ska alldeles strax tala mer om det. Jag skulle vilja tala lite om hur man känner att public service är oberoende. Det hänger ihop med saklighet. Känner konsumenterna att public service är sakliga i sin produktion och i vad de förmedlar tror de på public services oberoende, och det är därför de känner hög tillit till public service-bolagen. Varför vill då inte ställa sig bakom våra reservationer som vill öka oberoendet? Varför vill man som centerpartist inte göra mer för att fler ska dras till public service och det innehåll som de producerar i stället för att de ska dra sig till andra medier? Public service-bolagen har fortsatt väldigt höga förtroendesiffror, men precis som vi har poängterat i tidigare debatter är dessa siffror på nedåtgående. Det har inte lyfts fram i dagens debatt, men det är ett faktum. Varför vill inte göra mer för att säkerställa att den nedåtgående trenden vänds uppåt igen? Jag har lite svårt att förstå frågor i detta fall. Förslaget som ligger på bordet är ju ett tydligt förslag om att stärka oberoendet för public service. Det handlar om att public service ska få en annan typ av finansiering, utanför den normala statsbudgeten. Det handlar också om att vi ger public service en finansiering över en åttaårig tillståndsperiod, efter en inledande sexårsperiod. Vi ska alltså inte politiskt kunna gå in och justera och påverka dessa budgetposter . Det handlar också om att fortsätta att ha en så opolitisk granskning som möjligt av public service. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Jag förstår alltså inte riktigt oro i den delen, fru talman. Det beslut vi tar är ett sätt att stärka public service. Det som gör mig lite orolig är i stället att och hellre vill se kortare tillståndsperioder. Det skulle innebära snabbare politiska förändringar vid nya tillståndsprövningar, beroende på hur regeringskonstellationen ser ut. Detta och andra delar gör mig lite orolig när det handlar om och förslag till public service. Vi vill ju utöka funktion just för att säkerställa sakligheten. Vi vill ha kortare sändningstillstånd för att bolagen inte ska lägga sig platta för den tekniska utvecklingen åtta eller framöver. Vi vill fortsätta att ha årliga budgetunderlag för att se vad som produceras. Vi har många förslag, till exempel saklighetsprövning och exponering av rättelse. Vi har många förslag bland våra reservationer som skulle säkerställa ett oberoende public service. Per Lodenius och behöver inte känna oro. Varför vill man inte göra mer för att säkerställa att fler vänder sig till public service? Det är ett faktum att förtroendesiffrorna är höga, men det är också ett faktum att de är på väg ned. Varför vill inte göra mer för att trenden ska vända uppåt igen? För att de som tar del av utbudet från public service ska tycka att det är relevant ska utbudet vara brett samt täcka in och bevaka hela . Frågan om tillståndsgivning kommer längre fram i den andra delen av de beslut om public service som ska fattas. Att öka kontrollen, som och förordar, är inte ett sätt att öka förtroendet för public service-bolagen. Det är i stället att öka den politiska styrningen av public service-bolagen. Det är inte rätt väg att gå. Jag tror att det beslut vi ska fatta , som handlar om att stärka oberoendet och finansieringen av public service, är rätt väg att gå. I nästa steg kommer man att tala om tillstånden och tillståndsgivningen, som då ska gälla . Det är rätt väg att gå. På det sättet kommer public service att fortsätta att vara relevant för samtliga invånare i . Vår tid är . Detta är namnet på en svensk dramaserie som just nu samlar omkring 2 miljoner svenska tittare . Serien är ett uttryck för betydelsen av svensk radio och tv i allmänhetens tjänst. Den speglar historia och vårt samhälles utveckling och skapar gemenskap runt de kulturmarkörer som format oss och vårt land . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Vår tid är nu också i bemärkelsen att vår tid är stadd i en ständig, , förändring och i många avseenden en hög utvecklingstakt. Det gäller inte minst den mediala utvecklingen och utvecklingen av mediala och digitala plattformar där vi konsumerar medier; radio, tv, film, text, ljud etcetera. Vår tid är också globaliserad, och fler och fler aktörer från utrikes håll, till exempel Netflix och HBO, lockar allt fler svenska tittare med sina streamningstjänster. Tablå-tv minskar i omfattning, teknikneutraliteten är ett faktum och urvalet av film- och tv-produktioner växer och konkurrerar med radio och tv i allmänhetens tjänst - public service. Sammantaget gör detta, fru talman, att pressen och kraven på av hävd och tradition stora och etablerade plattformar skärps, inte minst licensfinansierad och skattefinansierad radio och tv. Detta gäller särskilt då en lag föreskriver att alla ska finansiera ett visst radio- och tv-utbud i en uppsjö av aktörer där man har kunnat rösta med fötterna och välja, eller välja bort, utbudet från public service genom att ha eller inte ha tv. Då uppstår tre fundamentala frågor . För det första: Vad motiverar radio och tv i allmänhetens tjänst och dess särställning i förhållande till övriga aktörer? För det andra: Är radio och tv i allmänhetens tjänst de facto i allmänhetens tjänst, och vem eller vilka avgör det? Om inte - hur förankras public service-bolagens utbud och tjänster hos allmänheten och vinner folklig legitimitet? För det tredje: Vad vill vi att radio och tv i allmänhetens tjänst ska vara och göra och ? Vår tid är , och är . Jag ska staka ut våra viktigaste principiella utgångspunkter och svar på de tre frågorna. För det första: ser och svenskarna som en del av en svensk, nordisk, europeisk och västerländsk gemenskap - i den fallande ordningen. Vi ser oss också som en folkrörelse som värnar vår kultur, vårt språk, vår historia och vårt sätt att leva - kort sagt vår nation och dess medborgare. Det är utifrån de perspektiven enkelt att motivera allmänfinansierad svensk radio och tv. är ett litet land i norra befolkningsmässigt, men det är ett vidsträckt land geografiskt. Vi är ett litet språkområde, men med ett unikt och rikt språk. är ett modernt och innovationsrikt land, men med en lång, stolt och rik historia. Vi vet att vi inte kan lita på att internationella aktörer eller federationer utan ekonomiska vinster eller marknadsmässigt intresse vill eller kan producera högkvalitativa nyheter, drama, dokumentärer eller film i på svenska. Vi vet att det svenska språkområdet är för litet för det. Vi vet att lands- och glesbygden är för stor för att det ska finnas ett intresse hos kommersiella aktörer som TV4 eller internationella aktörer att upprätta eller till och med expandera antalet lokala redaktioner - i takt med att tidningsdöden breder ut sig och lämnar obevakade landsdelar i sina spår. Det är bara genom svensk politisk vilja vi kan säkerställa detta med hjälp av radio och tv i allmänhetens tjänst. Produktioner på svenska i hela landet och i olika kategorier motiverar allmänfinansierad radio och tv i sig. Det är också enbart genom sändningstillstånden för public service vi kan ålägga krav. Det motiverar en särställning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service För det andra: Är radio och tv i allmänhetens tjänst, fru talman, med detta sagt i allmänhetens tjänst ? Ja och nej, skulle nog många konkludera svaret. Nio av tio svenskar konsumerar tv sänt av . Miljontals lyssnar på . Man speglar i nyheter, bevakning av kultur, natur och högtider, och man producerar underhållning på svenska språket, vår viktigaste kulturmarkör. Till skillnad från övriga aktörer på marknaden vänder man sig också med tjänster och utbud till målgrupper med funktionsnedsättningar, såsom i det mest omfattande teckentolkade utbudet. Man speglar från norr till söder och gentemot våra olika behov och förutsättningar. Men - nota bene - allt fler upplever allt oftare att radio och tv i allmänhetens tjänst alltmer är i allmänhetens otjänst. Det har vi kunnat se på borgerliga ledarsidor bara inför den här debatten och i samhällsdebatten i stort. I valrörelsens slutskede agerade domare i den stora slutdebatten, där man bröt in och tog avstånd från ett uttalande från ett visst parti, avhugget och urplockat ur sin kontext, i stället för att låta det bemötas av politiska motståndare inom debattens ramar. Det ledde också till att ansvarige utgivare omplacerades och att i någon mån erkände övertrampet och pudlade, vidare att otaliga väljare rasade mot bolaget i fråga om partiskhet, osaklighet och otillbörlig valpåverkan - med fog, vilket konstaterade efter att ha problematiserat användandet och tillämpandet av den annars så viktiga demokratiparagrafen. Från ett helikopterperspektiv kan man se att en bred majoritet av väljarna även i dagens polariserade medielandskap håller och som de mest relevanta och informativa kanalerna inför val och i samband med den generella valbevakningen. visar undersökningar svart på vitt att förtroendet för bolagen minskar i flera målgrupper. Vad säger detta sammantaget? Jo, att allmänheten tar del av public service. Men public service måste varje gång visa och vinna trovärdighet i att spegla hela folket i hela landet, alla politiska perspektiv, granska och bevaka politiska partier och rörelser med samma måttstockar och skärpa, pröva perspektiv mot varandra, spegla bredden av opinionsbildare, agera och markera internt och transparent mot brister i saklighet och oberoende, för att inte bara behålla dem som känner förtroende utan också för att vinna tillbaka dem som förlorat förtroendet. Det handlar om att befästa och upprätthålla förtroendet samt den genuina folkliga legitimitet som krävs. För det tredje: Vad vill vi då att radio och tv i allmänhetens tjänst ska vara och göra, fru talman? Det blir mycket av en teknisk debatt som denna, men det är också viktigt att staka ut visionerna och principerna. Vi debatterar radio och tv, men vad innebär det ? Det är förvisso ännu fråga om elementära mediala plattformar och kommunikationskanaler, men tv gör text och ljud, och tidningar gör tv, etcetera. Formaten omvandlas och utmanas av sociala medier, Youtubekanaler och internetbaserade nyhetssajter i den digitala revolutionens kölvatten. Medielandskapet är i omdaning, och vi beslutsfattare måste vara medvetna och kloka i hur vi besvarar det. Vår viktigaste uppgift, menar jag, är att skapa förutsättningar för ett mångfasetterat medieutbud och en trygg och säker infrastruktur och att erbjuda verktyg för källkritik. Där är public service - med rätt reformer - en väsentlig och grundläggande idé och institution i vårt demokratiska samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Vårt avslagsyrkande på dagens alltför snäva och kortsiktiga proposition, jämte vårt batteri av nytänkande förslag och förslag om en ny helhetsutredning, lägger grunden för den framtida utvecklingen. Det är också intressant att notera att allt fler nu närmar sig den linje vi lyfte fram i utredningen om i vilken ordning public service-frågorna skulle utredas och i vilken ordning finansieringen skulle komma när viktiga och fundamentala frågor som reformerad granskningsnämnd, sändningstillstånd och reformer för saklighet hade utretts. Det här välkomnar vi, och vi hoppas att vi kan fortsätta den diskussionen framöver. Jag vill likt min kollega börja med att yrka bifall till reservation 2 i betänkandet och i övrigt bifall till utskottets förslag. För en stark, oberoende public service krävs långsiktig, stabil finansiering. Licenssystemet vi haft har tjänat oss väl, men i av snabb teknikutveckling har systemet nått vägs ände. Jag var en av de ledamöter som fick uppdraget att sitta med i den parlamentariska public service-kommittén. Det var ett oerhört intressant och spännande arbete, och jag vill passa på att i denna kammare tacka kommitténs ledamöter för ett konstruktivt arbete och sekretariatet i kommittén för deras hårda slit. Det nya finansieringssystem vi föreslår är robust, långsiktigt och teknikneutralt, och det är ett fundament för att vi ska ha en fortsatt stark radio och tv i allmänhetens tjänst med ett utbud för alla som skildrar hela . Till följd av förändringen av finansieringssystemet måste avtalet med i sägas upp. Där arbetar 240 personer. Det är en stor och viktig arbetsplats för , och hela - det motsvarar ungefär 15 000 arbetstillfällen i . Den socialdemokratiskt ledda regeringen har med anledning av detta meddelat att man avser att ersätta dessa jobb så att staten tar vara på den breda kompetens som finns på arbetsplatsen. Men i och med att vi nu har en övergångsregering som är ålagd att lägga fram en övergångsbudget hamnar satsningen på ersättningsjobb i träda. Det är olyckligt men helt oundvikligt och bidrar till att Radiotjänsts medarbetare nu lever i ovisshet om framtiden. Därför bör en tillträdande regering så snart den lägger fram en ändringsbudget säkra jobben i . Det är också min hälsning till Radiotjänst i . Att riksdag nu tar steg för att säkra oberoendet och stärka den långsiktiga finansieringen för public service är viktigt, och det är rätt och riktigt. Att ha public service - eller radio och tv i allmänhetens tjänst, som vi också säger - är ett fundament i vår demokrati. I där man med desinformation försöker forma människors åsikter och auktoritära makthavare försöker ta kontrollen över vad som får sägas och vad som inte får sägas, ja, där är oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst utan kommersiell eller politisk påverkan viktigare än någonsin och något som angår alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 16.)