bet · H501MJU24 · 2018-06-08 00:00:00 — Om ett grovt brott mot djurskyddslagen med en strängare straffskala än djurplågeribestämmelsen i införs skulle denna tillämpas före bestämmelsen om djurplågeri medan övriga brott mot djurskyddslagen skulle vara subsidiära i förhållande till . Regeringen instämmer med de remissinstanser som anser att svårigheter kan uppstå vid bedömningen av om en gärning skulle utgöra grovt brott mot djurskyddslagen, djurplågeri eller övriga brott mot djurskyddslagen. Djurplågeribrottet är förbehållet de mest allvarliga brotten mot djur, och denna särställning är väl inarbetad i det allmänna rättsmedvetandet. Regeringen anser att utredningens förslag mot den bakgrunden inte bör genomföras. Utredningen föreslår dock också att det görs en översyn av djurplågeribestämmelsen i samt förhållandet mellan denna och brotten mot djurskyddslagen, vilket inte ingick i utredningens uppdrag. Ett stort antal remissinstanser instämmer i behovet av en sådan översyn. Regeringen delar uppfattningen att en sådan översyn bör göras och att frågan alltså bör utredas ytterligare. Regeringen föreslår att den nuvarande straffbestämmelsen om brott mot förbudet att genomföra sexuella handlingar med djur ska föras över till den nya lagen. Brott mot vissa handlingsregler i EU-bestämmelser om skydd av djur under transport och förfaranden som hänger samman med det samt om skydd av djur för avlivning ska liksom kunna straffas med böter eller fängelse i högst . För att dömas till ansvar ska det även fortsättningsvis krävas uppsåt eller oaktsamhet. Om brottet har begåtts med uppsåt och avsett en förpliktelse av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt ska det liksom dömas till fängelse i högst . Vidare föreslås i propositionen att överträdelser i andra fall av skyldigheter, krav eller förbud som finns i de EU-bestämmelser som lagen kompletterar ska vara straffbelagda med böter i straffskalan. Detta ska dock inte gälla om överträdelsen avser bestämmelser om myndighetsutövning. För att dömas till ansvar ska det även fortsättningsvis krävas uppsåt eller oaktsamhet. Den som bryter mot en föreskrift som regeringen eller en myndighet efter regeringens bemyndigande har meddelat med stöd av vissa bemyndiganden som anges i lagen ska, enligt det förslag som regeringen presenterat, dömas till böter. För att dömas till ansvar ska det krävas uppsåt eller oaktsamhet. Regeringen föreslår att gärningar som är att anse som ringa, utom när det gäller brott mot förbudet mot sexuella handlingar med djur, inte ska medföra ansvar. En gärning ska anses som ringa om den framstår som obetydlig med hänsyn till det intresse som straffbestämmelsen är avsedd att skydda. Regeringen föreslår att det inte får dömas till ansvar för en gärning som omfattas av ett föreläggande om vite, om gärningen ligger till grund för en ansökan om utdömande av vitet. Vidare föreslås i propositionen att om gärningarna är belagda med samma eller strängare straff i ska det liksom inte dömas till ansvar enligt djurskyddslagen. Nuvarande bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att den myndighet som regeringen bestämmer ska besluta att den som inte låter förpröva stall, andra förvaringsutrymmen för djur eller hägn ska betala en särskild avgift, föreslås i huvudsak föras över till den nya lagen. Även bestämmelserna om att den särskilda avgiften ska uppgå till och högst och att hänsyn ska tas till förprövningens komplexitet och omfattning när föreskrifter om avgiftens storlek meddelas, föreslås föras över till den nya lagen. m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2017/18:4040 yrkande 10 att brottet grovt djurplågeri ska införas. Enligt yrkande 11 ska straffet för grovt djurplågeri vara lägst fängelse och högst fängelse. Motionärerna anser att brottsrubriceringen behövs för att avspegla hur allvarligt samhället ser på djurplågeribrott. Djurplågeri är enligt 16 kap. 13 § ett brott som innebär att någon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet otillbörligen utsätter djur för lidande, exempelvis genom att djuret misshandlas, överansträngs eller vanvårdas. Påföljden för djurplågeri är böter eller fängelse i högst . Enligt riksdagsordningen ligger ärenden om inom justitieutskottets beredningsområde. Det pågår beredning inom när det gäller att se över djurplågeribestämmelsen i och av förhållandet mellan den och brotten mot djurskyddslagen. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Det är viktigt att djur behandlas väl och att de bestämmelser som finns följs. I likhet med regeringen anser utskottet att överträdelser av de centrala bestämmelserna i djurskyddslagen även i fortsättningen ska vara belagda med straff. När det gäller grova brott mot djurskyddslagen noterar utskottet de svårigheter som kan uppstå vid bedömning av om en gärning är ett grovt brott mot djurskyddslagen eller djurplågeri och delar därför regeringens bedömning att det inte bör införas något grovt brott mot djurskyddslagen. Det är positivt att förhållandet mellan djurplågeribestämmelsen i och brotten mot djurskyddslagen utreds så att lagstiftningen blir rättssäker och effektiv. Med det anförda avstyrks motion 2017/18:4040 (SD) yrkandena 10 och 11. Överklagande, ikraftträdande och övergångsbestämmelser Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del och avslår ett motionsyrkande om övergångsbestämmelserna. Regeringen föreslår att nuvarande bestämmelse om överklagande av en regional djurförsöksetisk nämnds beslut i ett ärende om godkännande av användning av djur i djurförsök, och om återkallelse av ett sådant godkännande, förs över till den nya lagen. Detsamma gäller bestämmelsen om överklagande av andra förvaltningsbeslut enligt lagen och om partsställningen vid överklagande av beslut som har fattats av en officiell veterinär som förordnats enligt lagen om officiella veterinärer. Nuvarande bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om i vilka fall ett beslut ska gälla även om det överklagas förs enligt regeringens förslag över till den nya lagen. Den nya djurskyddslagen och de föreslagna följdändringarna i andra lagar föreslås träda i kraft , när den nuvarande djurskyddslagen ska upphöra att gälla. Förelägganden, förbud och andra beslut som före ikraftträdandet har meddelats med stöd av äldre bestämmelser föreslås dock fortsätta att gälla. Djurförbud får, i de fall de förhållanden som ligger till grund för beslutet har inträffat före ikraftträdandet, beslutas endast om förutsättningarna för djurförbud enligt den upphävda lagen är uppfyllda. I motion 2017/18:2759 av (M) yrkande 1 anförs att tiden för övergångsreglerna mellan de gamla djurskyddsbestämmelserna och de nya djurskyddsbestämmelserna bör vara kort men rättssäker. När ny lagstiftning införs finns det ofta en övergångsperiod mellan gamla och nya regler, och undantag kan ibland beviljas. Följden kan bli att lagstiftningen i realiteten inte träder i kraft förrän . Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. När det gäller tiden för ikraftträdande av den nya djurskyddslagen avser regeringen som har redovisats ovan att ta fram en ny djurskyddsförordning som ska träda i kraft som den nya djurskyddslagen. När det gäller övergångsbestämmelserna är dessa angelägna både av rättssäkerhetsskäl och av praktiska skäl. Utskottet anser att såväl det ikraftträdandedatum som de övergångsbestämmelser som föreslås av regeringen förefaller vara väl avvägda. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:2759 (M) yrkande 1. Ändringar i andra lagar Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i dessa delar. Regeringen föreslår i propositionen att hänvisningarna till djurskyddslagen i lagen om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård, lagen om djurskyddskontrollregister och läkemedelslagen ändras. Regeringen föreslår också att en bestämmelse införs i offentlighets- och sekretesslagen (OSL) som gör det möjligt för personal inom hälso- och sjukvården, samt verksamheter enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) att lämna en uppgift om ett djur som är nödvändig för ett ingripande av den myndighet som tar emot uppgiften. En uppgift kan, utan hinder av sekretess, lämnas till en kontrollmyndighet för djurskydd eller till . En uppgift kan lämnas om personal påträffar ett djur som tydligt utsätts för vanvård eller misshandel eller uppenbart uppvisar symtom på sjukdom eller är allvarligt skadat. Uppgifter ska dock få lämnas endast om det bedöms att bristen inte kan åtgärdas i samråd med den som håller djuret. Det införs också bestämmelser om att för de uppgifter som har lämnats ska sekretess av samma styrka som gäller inom hälso- och sjukvården, och vid verksamheter enligt LSS även gälla hos kontrollmyndigheten för djurskydd och hos . Sådan sekretess ska dock inte hindra att uppgifter lämnas till djurskyddskontrollmyndigheten från en annan kontrollmyndighet för djurskydd eller från . Sekretess av samma styrka ska då gälla för uppgiften även hos den mottagande myndigheten. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en sekretessbrytande bestämmelse (bet. 2016/17:KU15 punkt 3, rskr. 2016/17:243) är enligt regeringens mening slutbehandlat i och med förslaget ovan. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i dessa delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetet mot antibiotikaresistens. Jämför reservation 21 (M, C, L, KD), 22 (KD), 23 (C) och 24 (KD). Det globala arbetet mot antibiotikaresistens Enligt kommittémotion 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkande 6 bör förhandlingar genomföras på högsta politiska nivå för att enas om nationella kvoter för mängden antibiotika som får ges till djur inom respektive land. I yrkande 7 anförs att ett internationellt vetenskapligt råd, motsvarande FN:s klimatpanel IPCC, bör inrättas för att ta fram bästa möjliga vetenskapliga underlag för vilka nivåer av antibiotikaanvändning som är hållbara för att vi ska kunna hålla mängden resistenta bakterier på en acceptabel nivå. Enligt yrkande 8 behövs en tydlig övervakning och sammanställning av statistik över antibiotikaanvändningen på global nivå. Enligt motionärerna behövs det nya grepp och ny politisk energi för att undvika att mänskligheten hamnar i ett läge där vi inte kan använda antibiotika för att behandla infektioner hos människor. Det behövs kraftfulla politiska styrmedel för att bryta den alarmerande globala överanvändningen av antibiotika inom djuruppfödningen, och har efterlyst politiska initiativ på högsta nivå för att få bukt med den omfattande utdelningen av antibiotika till djur. m.fl. (C, M, L, KD) anför i kommittémotion 2017/18:3717 yrkande 8 att de vill se ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Cirka två tredjedelar av all antibiotika som används i världen distribueras inom djuruppfödningen. Anledningen är att djur medicineras som kompensation för bristande djurvälfärd. Antibiotika används i många andra länder i tillväxtfrämjande eller profylaktiskt syfte, något som leder till allvarliga problem med multiresistenta bakterier. Enligt motion 2017/18:2126 av (M) yrkande 1 bör ta fram en tydlig strategi för hur man kan minska importen av kött från länder som använder mycket antibiotika i sin djuruppfödning. Regeringen bör föra en aktiv politik i EU om att ställa höga krav på minskning av antibiotikaanvändning och antibiotikaresistens i förhandlingarna med om handelsavtal för jordbruksprodukter. Arbetet inom EU mot antibiotikaresistens Enligt motion 2017/18:1391 av (S) bör regeringen undersöka möjligheten att minska användningen av antibiotika inom EU i djuruppfödningen. Användningen av antibiotika i djuruppfödningen ökar trots larmen om ökade risker för resistenta bakterier. På liknande sätt förordas i motion 2017/18:2126 av (M) yrkande 2 att regeringen ska driva en aktiv politik i EU som gör att fler länder tvingas minska sin antibiotikaanvändning vid djuruppfödning. I kommittémotion 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att all förebyggande gruppbehandling av djur med antibiotika ska vara förbjuden. Motionärerna anser att förslagen från om en förordning om medicinerat foder och en förordning om veterinärmedicinska produkter inte kommer att förhindra att djurbesättningar gruppbehandlas med antibiotika, när det inte sker rutinmässigt. Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 21 bör regeringen verka för skärpta EU-regler för antibiotikaanvändning. Det bör sättas ett tak för antibiotikaanvändningen inom EU på motsvarande nivå som används i . Regeringen bör även verka för att ett EU-gemensamt register för all antibiotikaanvändning vid djuruppfödning inrättas (yrkande 20). Inom djuruppfödningen används antibiotikan ofta som en kompensation för en dålig djurmiljö. Exempelvis används i och 30 gånger mer antibiotika i djuruppfödningen än i , och använder 13 gånger mer. Ett register skulle synliggöra antibiotikaanvändningen. Enligt kommittémotion 2017/18:2539 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör det införas en regel på EU-nivå om att veterinärer inte får tjäna pengar på att förskriva antibiotika. behandling och kompletterande information Det globala arbetet mot antibiotikaresistens Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att antibiotikaresistens är ett internationellt problem och utgör ett hot mot både djur- och folkhälsan. En god djurhållning minskar behovet av antibiotika, vilket är viktigt i arbetet mot antibiotikaresistens. är och ska även i fortsättningen vara ett föregångsland på området. Regeringen anför i budgetpropositionen att har fortsatt att sprida och få gehör för synsättet att det är viktigt med hållbara djurhållningssystem för att minska behovet av antibiotika till djur. driver också på i det internationella arbetet för djurhälsa, djurskydd och veterinär folkhälsa genom att ta fram och utveckla för djurhälsas (OIE) standarder och rekommendationer, vilket har lett till en ökad förståelse för betydelsen av förebyggande åtgärder för god djurhälsa och därmed minskat behov av antibiotika. Vidare har varit drivande och bidragit till att samarbete om minskad användning av antibiotika i djurproduktionen förhandlas i EU:s bilaterala frihandelsavtal med , (, , och ), , och . Av budgetpropositionen framgår att vid mötet med kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) anordnade ett sidoevent där man lyfte fram hur framgångsrika, långsiktiga arbete med att skapa god hälsa och välfärd för djur resulterat i en låg antibiotikaanvändning och därmed låg nivå av resistens. Genom anordnandet av sidoeventet på CFS kunde i ett globalt sammanhang redovisa sitt framgångsrika och långsiktiga arbete för minskad antibiotikaanvändning, vilket är ett område som regeringen prioriterar. kunde därmed bidra till att framhålla möjligheten att med god djurhållning och bibehållen produktivitet minska användningen av antibiotika i djurhållningen. har även beslutat om sekondering av en tjänst på FAO för att arbeta mot ökad antibiotikaresistens i världen. Inom ramen för () byggdes ett globalt system för övervakning av antimikrobiell resistens (, Glass) upp och lanserades . Det är en databas för övervakning av resistenta bakterier hos människor. Enligt uppgift från har WHO, OIE och FAO kommit överens om att utvidga Glass till att inkludera övervakning även hos djur, när det gäller både användning av antibiotika och resistenta bakterier. OIE har ett väl utvecklat rapporteringssystem för djursjukdomar och antibiotikaanvändning till djur, (Wahis). Med stöd av FAO och WHO avser OIE att vidareutveckla detta system till en global databas för användning av antibiotika till djur. Global övervakning av resistenta bakterier i livsmedelskedjan diskuteras även inom där man arbetar med en ny vägledning om integrerad övervakning. Det finns även en global handlingsplan om antimikrobiell resistens som togs fram 2015 på svenskt-brittiskt initiativ. Den globala handlingsplanen har godkänts av de styrande organen inom WHO, OIE och FAO. Av om antimikrobiell resistens framgår att det är önskvärt med ett mer integrerat övervakningssystem (One health AMR surveillance system) för att bättre förstå den epidemiologiska situationen. Av handlingsplanen framgår också att kommissionen vill samarbeta med WHO när det gäller den globala handlingsplanen och t.ex. utveckla ett övervakningssystem inom Glass (se ovan). antog regeringen en strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. Strategin sträcker sig och omfattar arbetet nationellt samt inom EU och internationellt. arbetar för en ansvarsfull användning av antibiotika. Målet är att antibiotika och andra antibakteriella medel används och hanteras på ett klokt och ansvarsfullt sätt. Det viktiga är att alla länder strävar efter så låg användning av antibiotika som möjligt, med bibehållet djurskydd. Enligt strategin ska visa ledarskap i arbetet mot antibiotikaresistens och verka för klok och ansvarsfull användning av antibiotika globalt såväl i de multilaterala processerna och arbetet inom EU som i bilaterala kontakter och samarbeten. stöder WHO, FAO samt OIE i arbetet mot antibiotikaresistens, inklusive inom ramen för EU och det nordiska samarbetet. Det framgår av regeringens strategi att tillgången till data om resistensläget samt försäljning och användning av antibiotika och andra antibakteriella medel inom alla sektorer ska förbättras, liksom tillgången till data om spridningen av antibiotika till miljön. Regeringen vill att ändamålsenliga data samlas in från relevanta sektorer och återförs där det är relevant på lokal, regional och nationell nivå samt inom EU och på internationell nivå. Av strategin framgår också att ska stödja genomförandet av den globala handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. Fokus för svenskt engagemang bör vara att bygga upp ett globalt övervakningsprogram för antibiotikaresistens. bör verka för integrerade globala övervakningssystem av antibiotikaresistens och antibiotikaförbrukning på human- och djursidan och i tillämpliga delar även för livsmedel, i samarbete med WHO, FAO, OIE och . Landsbygdsminister har vid debatten av interpellation 2017/18:458 anfört följande om det globala arbetet mot antibiotikaresistens: Avslutningsvis vill jag säga att regeringens engagemang inte begränsas till arbetet inom EU. Vi bidrar också till det globala arbetet mot antibiotikaresistens genom att sprida kunskap och erfarenhet inom ett flertal olika samarbeten och forum. Utvecklingen av resistens sker över hela jorden, och eftersom vi fortfarande har en god situation i får vårt arbete störst genomslag om det sker utanför gränser. Precis som vi i i vår strategi lyfter fram vikten av internationellt arbete gör också EU det i sin strategi. Här vill jag exempelvis nämna de bilaterala handelsavtal som EU jobbar med i tredjeländer. Där har tryckt på, och denna fråga har också förts in i alla de handelsavtal man diskuterar på EU-nivå. Även detta är en svensk framgång. Jag lyfte bland annat upp denna fråga i de förhandlingar som pågick om . Det var röst i rådet som såg till att frågan kom att diskuteras till och med där. avbröts ju detta på grund av det som hände i , men frågorna finns med i EU:s diskussioner och återkommer alltid där. Arbetet i EU mot antibiotikaresistens Utskottet behandlade frågan om antibiotikaanvändning vid djuruppfödning senast i betänkandena /17:MJU12 och 2016/17:MJU23. Genom propositionen om en livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) ansåg regeringen att två tillkännagivanden från om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållning och att regeringen ska ta initiativ till ett ökat internationellt samarbete för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen var tillgodosedda. Vid behandlingen av skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) hade utskottet inga invändningar mot att tillkännagivandena ansågs slutbehandlade (yttr. 2016/17:MJU5y). Som redovisades i ovannämnda betänkanden var pådrivande i förhandlingarna av EU:s nya djurhälsoförordning (2016/429) som antogs och som ska börja tillämpas . Den nya förordningen är av betydelse för att minska användningen av antibiotika eftersom den ska innebära att djuren hålls på ett sådant sätt att infektionsspridning förhindras. Förordningen reglerar också att djurhållare är skyldiga att använda veterinärmedicinska läkemedel på ett ansvarsfullt sätt. I utskottets tidigare betänkanden uppmärksammades att ytterligare två lagstiftningsförslag som rör antibiotikaanvändning inom djurhållningen behandlas inom EU. Det gäller förslaget till EU-förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558) och förslaget till EU-förordning om foder som innehåller läkemedel (COM(2014) 556). Veterinärmedicinska läkemedel regleras främst i direktiv /82/EG och förordning (EG) nr 726/2004. Foder som innehåller läkemedel regleras i direktiv /167/EEG. Det finns inte något förbud mot förebyggande behandling med antibiotika av djurgrupper i direktiv /82/EG eller förordning (EG) nr 726/2004. Inte heller i direktivet 90/167/EEG om foder finns något uttryckligt förbud mot att använda antibiotika i förebyggande syfte. Däremot anges att veterinärer endast får förskriva foder med läkemedel om det är veterinärmedicinskt befogat. Enligt uppgift från har regeringen i de pågående förhandlingarna om en ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel drivit på för ett starkare regelverk än vad kommissionen ursprungligen hade föreslagit. har verkat för ett förbud mot förebyggande gruppbehandling med antibiotika (s.k. grupp-profylax). Förordningsförslaget om foder innebär att foder som innehåller antimikrobiella veterinärmedicinska läkemedel inte får användas till livsmedelsproducerande djur i förebyggande eller prestationshöjande syfte. Förhandlingarna om dessa två förordningar är i ett slutskede. Enligt uppgift från behandlas däremot inte något förslag om ett tak för antibiotikaanvändning inom djurhållningen. För djurvälfärden är det viktigt att ett djur som behöver behandling kan få det. När det gäller frågan om ett EU-register för all antibiotikaanvändning inom djuruppfödning finns det enligt uppgift från ett system för frivillig rapportering av försäljningsdata för antibiotika till djur, i vilket nästan alla medlemsstater deltar. Dessa data sammanställs och publiceras i den s.k. Esvacrapporten. I sitt förslag till ny förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014) 558) föreslog att denna rapportering ska vara obligatorisk och utvidgas till att omfatta även användardata. Enligt har i förhandlingarna stött kommissionens förslag i denna del. I ett interpellationssvar (ip. 2017/18:458) anförde landsbygdsministern att antibiotikaresistens är en mycket viktig fråga. Det är ett hot mot människors och djurs hälsa och välbefinnande. Att inte längre kunna behandla vanliga infektioner innebär en stor utmaning, både i den medicinska vården och i produktionen av animaliska livsmedel. Situationen i är fortfarande gynnsam, men graden av antibiotikaresistens ökar även här. presenterade en uppdaterad handlingsplan mot antibiotikaresistens . var enligt landsbygdsministern aktivt och lämnade synpunkter för att få till en så konkret och framåtsyftande handlingsplan som möjligt. Landsbygdsministern uppgav vidare att han bedömer att handlingsplanen kommer att vara ett värdefullt redskap för kommissionen och medlemsstaterna i arbetet mot antibiotikaresistens. Landsbygdsministern framhöll att ett av de viktigaste verktygen för att komma åt överanvändningen av antibiotika i djurproduktionen är den kommande förordningen om veterinärmedicinska läkemedel. Regeringen har drivit på för ett starkare regelverk än vad kommissionen föreslog, inte minst när det gäller hur antibiotika får användas i förebyggande syfte.