bet · H501KU33 · 2018-04-04 00:00:00 — De nya regionernas gränser ska inte ritas från statligt håll utan underifrån. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:2659 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad samverkan mellan polisen, kommunerna och lokalsamhället och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:133 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en standard i välfärdssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:218 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vara föräldraledig från alla former av politiska uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:243 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medverka till att det finns ett kommunalt pensionärsråd (KPR) i varje kommun i landet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:422 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det enklare för de kommuner som så önskar att slå sig samman, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en nationell utredning för att se över små kommuners bärkraft och ta fram lösningar för att säkerställa likvärdigheten över hela landet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:445 av (L): 1.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och till kommun- och och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser att införa medborgerlig förslagsrätt till kommun- och . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till medborgarförslag i kommunallagen i samband med införandet av medborgerlig förslagsrätt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:463 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en kommunreform med målet starkare kommuner som kan ge sina medborgare bättre service och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:495 av (L): 1.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och till kommun- och och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser att införa medborgerlig förslagsrätt till kommun- och . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten till medborgarförslag i kommunallagen i samband med införandet av medborgerlig förslagsrätt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1096 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att efter partibyte förlora uppdrag som tilldelats efter indirekta val och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1291 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förstärkt revision i landets kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1413 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka förutsättningarna för bredband i hela landet genom att bl.a. införa undantag i kommunallagens lokaliseringsprincip för bredbandsutbyggnad för kommungränserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1632 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att harmonisera kommunfullmäktigesammanträden till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1712 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svagheterna med den kommunala revisionens självständighet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av kommunallagen när det gäller uppföljning och revision och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att inrätta självständiga regionala kommunrevisionsverk och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2042 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa samtliga kommunala bidrag till trossamfund, som inte är kopplade till att bevara kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2089 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i kommunallagen för att säkerställa att folkvalda partier innehar rätt representation i nämnder, styrelser, beredningar och liknande positioner i primär- och sekundärkommuner, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2229 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en lagstadgad skyldighet för regionerna/landstingen och kommunerna att samverka med pensionärsorganisationer i pensionärsråd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2256 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa slutsatsen i slutbetänkandet SOU 2014:21 om att bredbandsbolag likt elbolag i vissa fall ska kunna beviljas undantag från lokaliseringsprincipen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2345 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa länsstyrelserna och överföra deras uppgifter till lokala och regionala organ respektive andra statliga myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra till försöksregion för avskaffandet av länsstyrelserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2389 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att hålla samman den kommunala budgetprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2432 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att enskild skola ska få spara överskjutande medel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2798 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga oberoende, förslagsvis statlig, kommunrevision bestående av professionella revisorer och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att granska chefstjänstemäns anställningsavtal i syfte att hitta och möjliggöra omförhandling av orimliga villkor, fallskärmar och bonusar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett nationellt prickningssystem för politiker och tjänstemän och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3125 av m.fl. (M, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3391 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om indelningskommitténs förslag om storregioner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar kring förslagen om regioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunernas brottsförebyggande ansvar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3615 av och (båda KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att harmonisera skrivningarna i kommunallagen och vallagen när det gäller hur ersättare ska utses vid fullmäktige och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3648 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillkommande ersättningar utöver det kommunala partistödet bör avräknas i rimlig utsträckning vid fördelning av det sistnämnda och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3672 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt göra nödvändiga justeringar i kommunallagen för att underlätta fiberutbyggnad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD): 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring av kommunallagens lokaliseringsprincip för kommunala stadsnät och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3843 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetet med revisionen av politiker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3845 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla partier med representation i en folkvald församling också bör ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för nya former av kommunala samarbeten för att förbättra invånarnas service och stärka demokratiskt inflytande för medborgarna och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur funktioner och ansvar och finansiering för ett antal statliga uppgifter som beslutas av statliga myndigheter och statens regionala organ kan föras över till motsvarande regions folkvalda parlament och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regioners gränser ska tillkomma på initiativ av de direkt berörda i de områden där nya regioner ska komma till stånd och tillkännager detta för regeringen. har totalt fyra reservationer som behandlas i betänkandet. Men för tids vinnande och effektivitet kommer jag bara att yrka bifall till reservationerna 2 och 4. Kommunala och regionala frågor Den här debatten handlar om kommunala och regionala frågor, och utskottet har behandlat ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. De förslag som inkommit har handlat om allt från lokaliseringsprincipen och samverkan till villkoren för oss förtroendevalda och partistöd. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om kommuners roll i det brottsförebyggande arbetet. Det är ett tillkännagivande som även står bakom. Motionärerna framhåller att det bland landets kommuner finns vitt skilda uppfattningar om vilket ansvar kommunerna har för att arbeta brottsförebyggande. Kommunerna har inte heller något tydligt ansvar för att arbeta med livsstilskriminella eller återfallsförbrytare och förmå dem att byta inriktning i livet trots att det vore i hög grad brottsförebyggande. Då kommunerna och andra lokala aktörer har en nyckelroll i det brottsförebyggande arbetet, och då detta arbete ser helt olika ut och bedrivs med helt olika tyngd i de olika kommunerna, anser vi i likhet med utskottet att lagen behöver förtydligas så att kommunerna får en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina respektive ansvarsområden. Mina utskottskollegor kommer säkert att berätta mer om detta, så för min del kommer jag nu att övergå till de delar av betänkandet där skiljer sig och landar i andra slutsatser än övriga utskottet. I en motion av och , båda från , begärs att alla partier med representation i en folkvald församling också ska ges representation i dess nämnder, utskott och styrelser. Som tidigare kommunpolitiker vet jag av egen erfarenhet hur svårt det är att delta i den kommunala och regionala politiken på likvärdiga villkor som de andra partierna, som har fått rätt att delta också på styrelse- och nämndsammanträden. tillsätts de platserna utifrån partiernas storleksordning, och det är i grunden inte fel. Däremot är det mindre bra att partier i många fall inte ens får närvara vid sammanträdena. Precis som i , där det mesta av arbetet sker i våra utskott, görs detta i de kommunala eller regionala nämnderna och styrelserna. Att då sakna tillräcklig insyn i dessa medför ett informationsunderläge gentemot de partier som har insyn, och således också en reellt minskad möjlighet att påverka eller ens förstå hela innebörden av de ärenden som man som förtroendevald ska vara med och besluta om. Nuvarande ordning kan innebära att förtroendevalda på grund av avsaknad av information och fakta fattar felaktiga beslut. Om de hade fått se hela bilden hade de kanske fattat annorlunda beslut i de frågorna. Vår reservation handlar inte om att lagstifta om att alla partier per automatik ska ha någon rösträtt i samtliga kommunala nämnder och styrelser - det skulle vara för oss främmande - utan enbart om rätten för partierna att närvara. föreslår också ett rättvisare partistöd. Enligt nuvarande och även föregående kommunallag stipuleras att det kommunala partistödet inte får utformas så att det gynnar eller missgynnar något enskilt parti. Jag vill mena, fru talman, att detta ändå sker i alltför stor utsträckning, det vill säga att partier i högre eller lägre grad blir just gynnade på bekostnad av andra partier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Ett typexempel är när det kommunala partistödet utformas med skarpa trösklar där exempelvis tre mandat inte ger några politiska resurser medan fyra mandat kan ge rätt både till fria lokaler och till anställda kommunalråd och politiska sekreterare. Den typen av trösklar blir väldigt oproportionerliga. Trots att det skiljer endast ett eller ett fåtal mandat mellan två partier kan de politiska partierna med nuvarande system tilldelas helt olika nivåer av resurser. Det är inte heller ovanligt att de största partierna lägger beslag på de högst arvoderade uppdragen. Eftersom de personer som innehar sådana poster också lär ägna sig åt respektive partis egna angelägenheter fungerar de extra ersättningarna som ett indirekt partistöd till de största partierna. vill därför ha ett rättvisare partistödssystem där indirekt partistöd i form av arvoderade poster, politiska tjänstemän och fria lokaler ska räknas av från det kontanta partistödet. Utgångspunkten för oss är att antalet mandat ska spegla antalet röster partiet har i fullmäktigeförsamlingen men inte nödvändigtvis vilka förutsättningar det har att arbeta politiskt. Det är därför vi föreslår ett rättvisare partistöd där arvoderade tjänster och tillgång till fria lokaler ska avräknas från det kontanta partistödet. Det är också därför vi föreslår en rätt för samtliga folkvalda partier till insyn i nämnder och styrelser. Förtroendet för politiker och politiken måste såklart förbättras och återupprättas. Just i det tror jag att vi alla här inne kan vara överens. I frågan om hur det bör göras kan vi däremot skilja oss såväl mellan partier som mellan enskilda politiska företrädare. Att kalla varandra för fula ord eller använda nedsättande epitet kan säkert för vissa kännas tillfredsställande för stunden, då man är angelägen om att få fram sin poäng. Men i förlängningen måste vi ändå kunna diskutera och debattera så att väljarna inte uppfattar allt vi gör som politisk pajkastning. KU är ju, som bekant, ett något annorlunda utskott. Det är ett utskott där jag menar att vi faktiskt kan förhandla och komma överens gemensamt och där alla partiers åsikter och synpunkter beaktas. Det sker såklart inte i alla sammanhang eller i alla frågor, men likväl är min uppfattning att vi här är mer lyhörda gentemot varandra än i andra utskott. Förhoppningsvis kan vi bygga vidare på den KU-traditionen och hoppas att den smittar av sig till även andra delar av det politiska samhället. Det är dock inte bara den politiska debattonen som gör att människor har tappat förtroendet för politiken utan också en hel del fördomar och missuppfattningar. handlar det om bilden av höga arvoden och svågerpolitik. Det är uppenbarligen inte alltid lätt att förklara att de flesta av landets förtroendevalda är fritidspolitiker utan vare sig höga arvoden eller andra orättvisa förmåner. Människor lägger sena kvällar och på att läsa in hundratals sidor handlingar och förbereda anföranden, som det alltid medför ett pris att gå från att vara privatperson till att bli en offentlig politisk företrädare. Politiker ställs till svars inför medierna mer eller mindre , och det råder näst intill nolltolerans gentemot politiker som missköter sig i det privata. Politiker ställs också till svars av medborgarna i allmänna val. De som aspirerar på att styra landet, eller den kommunala församlingen och ha makt över andra människors liv måste självklart föregå med gott exempel. Förväntningarna på folkvalda politiker bör därför vara höga, och vi förtroendevalda är därför föremål för en omfattande granskning. Mot den bakgrunden ifrågasätter vi att kommunpolitiker kan välja sina egna partivänner för granskning av den kommunala verksamheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor uppfattning är att nuvarande system måste förbättras så att risken för misstro och misstänksamhet mot politiker och det politiska systemet minskar. Vi menar att en översyn av den kommunala revisionen därför borde göras i detta syfte. I detta anförande instämde (SD). I motionsbetänkandet om kommunala och regionala frågor avstyrker utskottet ca 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och . Men det viktigaste i betänkandet är tillkännagivandet som enligt förslaget från riktar till regeringen. Det är ett tillkännagivande om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet. Ett ökat och tydligare ansvar för kommunerna när det gäller brottsförebyggande arbete är en fråga som i genom motioner väckta av och mig i länge har drivit. Därför uppfattar jag det som en viktig framgång när Socialdemokraterna i ställer upp på att frågan om kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet, som i KU har drivits av allianspartierna, nu ska komma att förtydligas och regleras i lag, i enlighet med tillkännagivandet. Kommunerna ska enligt tillkännagivandet få en uttalad uppgift att arbeta brottsförebyggande inom ramen för sina ansvarsområden. Utskottet konstaterar att det har funnits, eller finns, olika uppfattningar inom kommunsektorn om hur långt kommunernas ansvar sträcker sig när det gäller de brottsförebyggande insatserna. Utskottet uttalar att det brottsförebyggande arbetet behöver vara långsiktigt och ha en förankring i den lokala miljön där arbetet bedrivs. Det är med stor glädje ser fram emot ett tydligare ansvar för det brottsförebyggande arbetet på nivå. I betänkandet har en reservation om regionalisering. anser att behöver en regionaliseringsprocess. Jag var med och genomförde en sådan process i . Men en förutsättning för att den ska bli framgångsrik är att regionerna får ta över ansvar och resurser från staten, departement och myndigheter. Ansvar och resurser skapar möjligheter till en regionalt styrd utveckling i hela landet. Om staten inte är beredd att lämna över ansvar och resurser är det knappast intressant att driva en regionalisering och politiskt ta ansvar i de nya regionerna. anser inte att dessa förutsättningar resursmässigt har funnits i den regionaliseringsdiskussion som har förts och i de utredningar som har gjorts . I betänkandet om kommunala och regionala frågor behandlas flera frågor som har diskuterats tidigare. En del frågor har behandlats i utredningen om en ny kommunallag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Vår grundsyn när det gäller omfattande förändringar i hur kommuner och regioner styrs, vilka rättigheter de har och hur de ska utformas är densamma som i grundlagsfrågor, det vill säga att de bör lösas i breda majoriteter i kompromisser mellan partierna. Då behöver alla frågor komma upp på bordet där man kan ge och ta. Grundinställningen till frågor som är principiellt intressanta kan vara att de kanske är riktiga men att de bör samlas ihop i en utredning för att avgöras vid ett och samma tillfälle. Det finns också synpunkter bland motionerna som handlar om regioner och regionalisering. Där har en omfattande process genomförts, som delvis havererade. Jag tror att de flesta partier är lite brända i frågan och vill hålla sig borta från den typen av frågor . Därför finns få frågor som vi från vår sida är beredda att tillstyrka. En sak som har kommit upp och är principiellt intressant är frågan om hur man hanterar personer som byter parti . Vårt parti har landat i grundsynen att i de direkt folkvalda mandaten, i riksdag, region eller fullmäktige, är det folket som äger mandatet och har tillsatt mig som riksdagsledamot eller en person i en fullmäktigeförsamling. Att partierna då skulle äga uppdraget känns därför främmande utifrån den principiella synen. Vi avvisar därför tydligt sådant som rör att människor byter parti . Partierna har kanske inte skött sitt nomineringsarbete, eller också har det uppstått kraftiga spänningar i ett parti, och man kan tänka sig att ett parti delas i två ungefär lika stora delar. Ska då den del som har en knapp majoritet äga rätten att sparka andra halvan av partiet från sina uppdrag? Nej, knappast. Däremot anser vi att det är problematiskt med de indirekt valda uppdragen, till exempel i kommunförsamlingar, nämnder och så vidare. Den frågan bör nog övervägas i en framtida översyn av lagstiftningen. En fråga som vi tycker var intressant i årets motionsflora tas upp i en motion från Liberalerna om kommunernas roll i det lokala brottsförebyggande arbetet. Det fanns likartade motioner även från andra borgerliga partier. Det tycker vi är en viktig fråga. Allt som kan göras för att stärka det brottsförebyggande arbetet lokalt menar vi är bra. Kommunerna arbetar i många fall med frågan, och de behöver ett lagligt stöd för att arbeta i frågan. Därför stöder vi det tillkännagivande som handlar om det lokala brottsförebyggande arbetet. Jag yrkar bifall till förslag. Jag vill tacka för hans inlägg i debatten. hade vi en liknande debatt, och jag och debatterade frågan även då. Då uppfattade jag att den inställning som representerade var att ett parti inte ska ha möjlighet att äga de politiska mandaten i annan utsträckning än vad som är fallet . när jag lyssnar på uppfattar jag ändå att det finns en viss öppning när man pratar om de indirekt folkvalda. Det välkomnar jag. får gärna förtydliga vad han i sådana fall vill förändra. Vår reservation till betänkandet tar främst sikte på de indirekt valda. Om är öppen för ett samtal i de frågorna är jag gärna med och diskuterar dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunala och regionala frågor Som jag sa tycker vi att den här typen av frågor bör behandlas i ett och samma sammanhang vid till exempel en översyn av kommunallagen. Därför tycker jag att det är viktigt att man redan nu börjar fundera på vilka principer man kan ha. Jag menar att de direkt valda mandaten inte ska ifrågasättas, för det blir ganska farligt om partierna uppfattas ha större makt än folket vid utseendet av en riksdagsledamot, landstingsledamot eller kommunfullmäktigeledamot. För demokratins legitimitets skull och även för ansvarskänslans skull hos riksdagsledamöter eller andra direkt förtroendevalda eller folkvalda tycker jag att den tydligheten ska finnas. Dock finns det uppenbara problem. Låt oss tänka oss att ett parti i en fullmäktigeförsamling utser en person till att sitta i kommunstyrelsen och där tolka det partiets inställning och att den personen sedan ensam hoppar av partiet medan lejonparten av medlemmarna är kvar i sitt parti. Då uppstår såklart ett problem, och det tycker jag att man ska vara beredd att fundera över. Tack, Hans, för redogörelsen! Jag uppfattar en viss öppning jämfört med tidigare, och det välkomnar jag. Från sida vill vi gå något längre, även om vi såklart bör utreda den här frågan tillsammans och se var vi slutligen landar. Men det finns en problematik som Hans lyfter upp när det gäller dem som är valda av folket. Man är ju vald av folket när man sitter i fullmäktige, men det är inte nödvändigtvis så att man har fått ett enda personkryss. Man kan sitta i fullmäktige för att partiets valsedel såg ut som den gjorde. Då är frågan: Om inte en enda kommuninvånare - kanske med undantag för en själv - har röstat på en, är man då att betrakta som folkvald? Ja, är man ju det. Om man är de facto folkvald, alltså om det verkligen är folket som står bakom mandatet man sitter på, är mer tveksamt i mina ögon.