bet · H501MJU19 · 2018-04-03 00:00:00 — svarade dåvarande klimat- och miljöminister på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:872) om vad regeringen tänker göra för att förhindra negativ miljöpåverkan från vindkraftverk i de svenska fjällen. Av svaret framgår bl.a. att behöver en säker och tillförlitlig energiförsörjning som skapar möjligheter att kostnadseffektivt möta högt ställda miljö- och klimatpolitiska ambitioner. Vindkraften har kommit att spela en allt större roll i det svenska elsystemet, inte minst för att minska beroendet av vattenkraft och kärnkraft. I frågesvaret anför ministern också att den svenska fjällvärlden hotas främst av den pågående klimatförändringen men att exploatering av bl.a. oförsiktigt lokaliserad vindkraft och gruvindustri också utgör potentiella hot. bedömer att exploateringstrycket från vindkraft har minskat i fjällområdet . Det beror främst på att vindkraftverken blivit så höga att de kan byggas i skogsområden och att goda vindresurser därmed kan nyttiggöras. Exploatörerna kan alltså planera vindkraftverken på höjdområden utanför fjällområdet. Det är därför angeläget att arbetet med fysisk planering för vindkraft fortsätter. Vidare anför ministern att på regeringens uppdrag har lämnat förslag på åtgärder för att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö ska nås (skrivelse , Förslag till en strategi för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö, NV-04173-13). [...] Avslutningsvis anför ministern att regeringen bereder förslagen som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. När det gäller miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 74) bl.a. att regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att miljökvalitetsmålet inte nås utan ytterligare åtgärder. Det är de pågående klimatförändringarna som påverkar fjällmiljön allra mest. har på regeringens uppdrag utrett och lämnat förslag till en strategi för att nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö med hjälp av etappmål, styrmedel och åtgärder. Strategin har remissbehandlats (M2013/1253/NM). Vidare anförs att regeringen har vidtagit vissa åtgärder i enlighet med strategin och att övriga förslag från strategin bereds i . Exploateringstrycket från gruvnäringen och vindkraftsetableringar har avtagit, vilket minskar negativ påverkan på den fjällnära naturmiljön. Regeringen bedömer att vindkraftutbyggnad i värdefulla fjällmiljöer kommer att minska mot bakgrund av att stora områden som utgör riksintresse för obrutet fjäll har undantagits när riksintressen för vindbruk har utsetts –2015. Enligt uppgift från Miljö- och planeras en ny genomgång av skrivelse (NV-04173-13) för att bedöma om innehållet motiverar ytterligare åtgärder. (Miljö- och ) har upplyst om att förslag till nya etappmål inom miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö bereds i departementet. Som framgår av redovisningen ovan har och föreslagit att bestämmelse om tillstyrkan vid tillståndsprövning av ett vindkraftverk ska upphävas. Av redovisningen framgår också att förslaget har varit på remiss och att beredning nu pågår inom . Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att föreslå några åtgärder i frågan. Utskottet avstyrker därför motion 2017/18:3393 (V) yrkande 5. När det gäller frågan om vindkraft i fjällmiljöer har upplyst utskottet om att det pågår viss beredning med anledning av innehållet i den skrivelse om miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö som presenterade 2014. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2017/18:2306 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att ytterligare reformera tillståndsprocesserna för miljöpåverkande verksamheter. avslår motionsyrkanden om extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, om handläggningen av tillståndsärenden, om prövningen av djurhållande verksamhet och om samrådsförfarande vid anmälningspliktig verksamhet. Jämför reservation 3 (S, MP, V), 4 (SD) och 5 (KD). I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 5 påtalas att investeringar i miljö- och klimateffektiv teknik måste underlättas genom en förändring av tillståndsprocesser och tillsyn för att bättre beakta de samlade miljöeffekterna, och detta bör ske med hjälp av en riskbaserad prövning och effektivare myndighetsutövning. Motionärerna anför bl.a. att systemet i grunden bör utformas så att resurser läggs på rätt saker, och att processens omfattning bör baseras på verksamhetens risk och miljöpåverkan. I samma motion (yrkande 6) förespråkar motionärerna att man bör införa ett grönt spår för verksamheter med mindre risk eller olika former av test- och provverksamhet. Enligt motionärerna (yrkande 7) måste myndigheterna ha en stödjande roll så att det blir lättare att göra rätt från början, dvs. ge råd och stöd redan innan en formell prövning inleds. Enligt motion 2017/18:1489 av och (båda C) yrkande 1 måste man överväga möjligheten att skjuta till extra resurser till de myndigheter som hanterar tillståndsärenden i syfte att korta ned handläggningstiderna. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 16 efterlyses att myndigheterna vid handläggningen av miljötillstånd i större omfattning än arbetar proaktivt och behjälpligt gentemot företag som vill expandera. Motionärerna anför också bl.a. att det bör införas en bortre tidsgräns för hur lång handläggningstiden får vara i ett tillståndsärende. Enligt kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 8 bör prövningen av djurhållande verksamhet koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer. I samma motion (yrkande 9) föreslås att kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet ska tas bort. Enligt motionärerna innebär detta krav såväl extra kostnader för den enskilde som att det tar att genomföra verksamhetsförändringar. behandling och kompletterande upplysningar Frågor om tillståndsprocesser och handläggningstider har varit föremål för behandling i , bl.a. i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU22 Övergripande miljöfrågor. Av betänkandet framgår bl.a. följande (s. 12 f.). Regeringen beslutade om en nyindustrialiseringsstrategi – Smart industri – för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I handlingsplanen för Smart industri konstateras bl.a. att miljöprövningen tar och hämmar utvecklingen för en mer hållbar produktion (se s. 11 f.). Följande åtgärder föreslås: – Förslag till effektivare miljötillståndsprövning. Förslag till en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövningsprocess utarbetas. Det innefattar bl.a. effektivare tillämpning av bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar i i syfte att underlätta prövningsprocessen. – Statistik för prövningstider. Regeringen avser att uppdra åt att upprätta statistik för branscher, olika typer av ärenden och instanser för att följa ärendehanteringen av miljötillstånd . – Uppdrag om förslag för snabbare prövning. Regeringen avser att lämna ett uppdrag med syfte att föreslå ytterligare konkreta förändringar av regelverk och processer som kan effektivisera prövningsprocessen. – En referensgrupp för kontinuerlig dialog om förbättringar. En referensgrupp för kontinuerlig dialog med representanter för näringslivet och myndigheter skapas i arbetet för att minska ledtiderna. När det gäller de uppsatta målen för förenklingsarbetet på myndigheter, bl.a. frågan om minskade handläggningstider, har dessa relativt behandlats av näringsutskottet i betänkande 2016/17:NU12. Av betänkandet framgår bl.a. följande. Regeringens förenklingsarbete kommer som tidigare nämnts att –2018 inriktas mot områdena bättre service och mer ändamålsenliga regler som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. De två målen för mer ändamålsenliga regler är att de ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Som även har nämnts gav regeringen i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). Följande mål och återrapporteringskrav ska följas upp: • 2020 ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . • 2020 ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter än 2014. • 2020 ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. ska rapportera hur uppdraget genomförs till . En slutrapport ska lämnas . Utskottet noterar att regeringens mål för att servicen till företag ska bli bättre är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstider ska kortas. Vidare noterar utskottet att regeringen gett m.fl. myndigheter i uppdrag att följa upp och arbeta gentemot målen för förenklingsarbetet, bl.a. för att minska handläggningstiderna. Utskottet anser att regeringens insatser är lovvärda men otillräckliga. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Enligt utskottets uppfattning kan detta vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. biföll näringsutskottets förslag till riksdagsbeslut (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192). När det gäller tillkännagivandet i riksdagsskrivelse 2016/17:192 har () uppgett att regeringen lämnade ett uppdrag till . Enligt uppdraget skulle ta fram ett kunskapsunderlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att korta ned handläggningstiderna. Uppdraget slutredovisades , och ärendet bereds vidare inom . I slutredovisning , Enklare handläggningsprocesser och kortare handläggningstider för företag – Kunskapsunderlag och åtgärdsförslag (dnr Ä 2017-1197), sammanfattas utfallet av uppdraget på följande sätt. Krångliga och onödigt långa handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft negativt på flera sätt. Utifrån företagens perspektiv är det inte enbart viktigt att myndigheterna har en effektiv handläggning av sina respektive ärenden. För företaget är det minst lika viktigt att företagets hela process är enkel och snabb. Det finns tydliga skillnader i handläggningstider, hur enkla handläggningsprocesser är och hur nöjda företagen är mellan kommuner och regioner. Vad dessa skillnader beror på behöver mer tid för att grundligare undersöka. Det finns flera sätt att minska handläggningstider. Digitala lösningar är ett kraftfullt sätt att förenkla handläggningsprocesser och korta handläggningstider när regelverken ger de förutsättningarna. Informationsutbyte och återanvändning av data kan få en väsentlig påverkan på arbetet med att effektivisera handläggningsprocesser. Men för att lyckas med att förbättra handläggningsprocesser genom digitalisering gäller det att först börja med att se över och förbättra processen. har inom ramen för uppdraget testat en tjänstdesignmetod för att ta fram förenklingsförslag. Veckosprintar har genomförts för att förenkla två handläggningsprocesser: tillstånd för nätkoncession och tillstånd för jordbruksverksamhet. I slutredovisningen föreslår följande åtgärder för att fortsätta att effektivisera handläggningsprocesser och minska handläggningstider: • Identifiera fler förenklingsförslag i handläggningsprocesser där förenkling för företag är angeläget. Använd och vidareutveckla den nya metoden. • Verka för att regelverk utformas så att de ger förutsättningar för enkla handläggningsprocesser genom att utveckla handledning för konsekvensutredningar. Ge stöd för tidiga samråd med företagen. • Verka för att fler myndigheter deltar i utbildning Onödig efterfrågan för att förenkla handläggningsprocesser där målgruppen är företag. samverkar med för att uppnå detta. • utvecklar uppföljningen av förenklingsarbetet på 19 myndigheter, inom ramen för det regeringsuppdrag vi har, och ökar fokus på handläggningsprocesser och vilket stöd som efterfrågas inom det området. • Utveckla en mer kommunikativ plattform för att samla kunskap och förenklingsverktyg, med fokus på handläggningsprocesser. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU22 Övergripande miljöfrågor anförde utskottet följande i sitt ställningstagande (s. 16). Utskottets utgångspunkt är naturligtvis att det är bra att har en krävande miljölagstiftning. Verksamheter som påverkar miljön negativt ska prövas noga, och hårda krav ska ställas på dessa för att skydda miljön. måste tillståndsprocesserna utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. En del i detta är att kraven på det underlag som krävs för prövning av en viss fråga inte ska ställas högre än vad som är motiverat av miljöskäl. En annan del som måste åtgärdas är de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden. I detta avseende kan det t.ex. övervägas om företag som vill göra miljöförbättrande åtgärder, och då ofta måste söka om sina tillstånd, bör premieras genom att ges en ”grön gräddfil” – dvs. en skyndsammare handläggning – i tillståndshanteringen. Vidare bör det ställas upp tydliga mål för hur handläggningen bör få ta i normalfallet i olika slags tillståndsärenden. Redovisningen ovan visar i och för sig att det pågår vissa arbeten för att förenkla tillståndsprocesserna och förkorta handläggningstiderna, men det finns ändå starka skäl att ta ytterligare steg i den riktning som utskottet nu har beskrivit för att förbättra tillståndsprocesserna. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade att bifalla miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2016/17:MJU22, rskr. 2016/17:289). (Miljö- och ) har i fråga om detta tillkännagivande upplyst om att det pågår en utredning inom som behandlar de aktuella frågorna (dnr M2018/00234/Me). Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att ta fram en modell för att upprätta och redovisa statistik för miljötillståndsprövningen. Uppdraget redovisades genom en skrivelse (NV-08966-16). Av med anledning av skrivelsen framgick följande. Modellen har utformats så att det för olika branscher, prövningsinstanser och mål- och ärendetyper ska vara möjligt att samla in, sammanställa, analysera och presentera statistik för hur lång prövningstiden varit från ansökan till beslut och vilka faktorer som påverkat prövningstiden. Statistiken kan komma till nytta genom att ge företag och andra aktörer som deltar i tillståndsprövningar bättre förutsägbarhet för hur ett ärende eller mål kan ta. För prövningsmyndigheterna kan modellen ge underlag för verksamhetsutveckling, och för och andra aktörer underlag för utredningar, bedömningar och beslut. bedömer att det ska vara möjligt att skapa samlad nationell statistik från både miljöprövningsdelegationer och mark- och miljödomstolar. föreslår vidare att en långsiktig lösning bör ta utgångspunkt i myndigheternas pågående arbete med att digitalisera processer och information inom miljöområdet. Uppdraget har avgränsats till att omfatta prövning av tillståndspliktiga miljöfarliga verksamheter, samt vattenverksamheter som prövas i domstol i första instans. föreslår att de myndigheter som prövar mål och ärenden, det vill säga mark- och miljödomstolarna respektive miljöprövningsdelegationerna vid länsstyrelserna, ska ansvara för att registrera de uppgifter som behövs för statistiken i sina befintliga ärendehanteringssystem. Statistiken ska därefter sammanställas i respektive länsstyrelsernas befintliga system för uppföljning. överlämnade regeringen proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar till . I propositionen föreslog regeringen ett nytt 6 kap. och följdändringar i sektorslagstiftningen. Regeringen föreslog att det nya 6 kap. skulle få en ny struktur och att vissa nya ord och uttryck skulle introduceras för att tydliggöra de processer i fråga om miljöbedömning som regleras i kapitlet. När det gäller miljöbedömning av planer och program anförde regeringen att det nya kapitlet framför allt innehöll förtydliganden av det som redan gällde för att kraven i det s.k. SMB-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan skulle få genomslag i tillämpningen. När det gällde miljöbedömning av verksamheter och åtgärder föreslogs ändringar som syftade till att genomföra de senaste ändringarna i det s.k. MKB-direktivet om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Det föreslogs bl.a. nya och förtydligade krav på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. Vidare föreslogs att bestämmelserna om miljöbedömning av verksamheter och åtgärder endast ska tillämpas på sådana verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I fråga om verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan skulle, enligt förslaget, verksamhetsutövaren i stället ta fram en liten miljökonsekvensbeskrivning. Syftet med det förslaget var enligt regeringen att en miljöbedömning ska krävas i den utsträckning det är miljömässigt motiverat. Därutöver innehöll propositionen förslag om att bestämmelserna om samråd i 6 kap. skulle göras tillämpliga i ärenden om bearbetningskoncession enligt minerallagen. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . Den nämnda propositionen och några följdmotioner behandlades av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2017/18:MJU5 Miljöbedömningar. När det gällde frågan om vilka verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, och som därmed ska miljöbedömas, uttalade utskottet följande (s. 29 f.). Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. När det gäller frågan om vilka verksamheter och åtgärder som alltid ska antas ha en betydande miljöpåverkan, och för vilka en specifik miljöbedömning därmed blir obligatorisk, befarar utskottet att tillämpningen av bemyndigandet i 6 kap. 21 § kan få till följd att svenskt företagande drabbas av konkurrensmässiga nackdelar. Utskottet vill därför understryka att det saknas anledning att tillämpa bemyndigandet på ett sätt som gör att det svenska regelverket går längre än vad MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet kräver. Direktivet innehåller konkreta anvisningar om vilka verksamheter och åtgärder som alltid ska antas ha en betydande miljöpåverkan. Av direktivet följer också för vilka åtgärder och verksamheter frågan om miljöpåverkan, och därmed också frågan om behovet av miljöbedömning, ska bedömas från fall till fall. Regeringen bör därför säkerställa att svenska bestämmelser om kategorisering av verksamheter och åtgärder överensstämmer med direktivet i detta avseende, men att omfattningen inte utökas till verksamheter som inte omfattas. Det bör finnas möjlighet till en inledande fall-till-fall-bedömning för den grupp av verksamheter och åtgärder som enligt direktivet inte ska genomgå en obligatorisk miljöbedömning. Genom att anpassa det svenska regelverket till direktivets bestämmelser kan resurserna fokuseras på de verksamheter och åtgärder som kan komma att ha väsentlig påverkan på miljön. Detta bör tillkännages för regeringen. I fråga om vad som skulle gälla för innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen m.m. anförde utskottet följande i sitt ställningstagande (s. 30 f.). Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Genom ändringsdirektivet införs nya krav på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. I förslaget till 6 kap. 35 § finns en lista över vad miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla. Därutöver föreslås att regeringen ska få utfärda ytterligare föreskrifter om vad miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla och hur den ska tas fram, och det är därför omöjligt att överblicka vilka krav som kan komma att ställas på innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen. Utskottet konstaterar att detta inte ligger helt i linje med det som anförs inledningsvis i propositionen, nämligen att syftet med förslagen till ändring i i detta avseende är att förtydliga vad en miljökonsekvensbeskrivning måste innehålla. Utskottet anser att i den utsträckning regeringen avser att utfärda ytterligare föreskrifter för vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla bör dessa föreskrifter överensstämma med de krav som ställs i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Eventuella ytterligare föreskrifter bör inte gälla för alla verksamheter och åtgärder generellt. Om det finns behov av att i någon del utöka kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll bör dessa tydligt kopplas till olika verksamhetstypers särskilda egenskaper eller förutsättningar. Detta bör tillkännages för regeringen. I en av följdmotionerna till propositionen efterfrågades en utvärdering av den nya lagstiftningen, och med anledning av det anförde utskottet följande (s. 34 f.). Enligt propositionen har regeringen för avsikt att följa utvecklingen av hur den föreslagna nya lagstiftningen i vissa avseenden tillämpas och får genomslag i praktiken. Utskottet välkomnar naturligtvis denna ambition men menar att det är angeläget att redan nu planera för att – utöver att fullgöra den rapportering till kommissionen som direktivet föreskriver – genomföra en utvärdering av den nya lagstiftningen. Det kommer visserligen sannolikt att vara så att det inte har hunnit utvecklas någon riklig praxis efter en så pass , men det kan ändå finnas ett stort värde i att så långt det är möjligt göra en tidig utvärdering. Områden som eventuellt skulle kunna omfattas av en sådan utvärdering skulle kunna vara t.ex. hur myndigheterna stöttar verksamhetsutövarna i miljöbedömningsprocessen och hur myndigheter och verksamhetsutövare uppfattar att den nya lagstiftningen fungerar i praktiken. Det kan därefter vara lämpligt att följa upp med ännu en utvärdering efter ytterligare . Detta bör tillkännages för regeringen. beslutade att bifalla regeringens och utskottets förslag (bet. 2017/18:MJU5, rskr. 2017/18:20). Lagändringarna trädde som planerat i kraft . (Miljö- och ) har lämnat upplysningar om vad som därefter har hänt med anledning av tillkännagivandena i riksdagsskrivelse 2017/18:20. När det gäller det första tillkännagivandet, dvs. om vilka verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och som därmed ska miljöbedömas, hade i uppdrag av regeringen att se över förteckningen över verksamheter och åtgärder som enligt vad regeringen har föreskrivit ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. redovisade uppdraget (dnr M2017/03195/R). har i sitt arbete haft som utgångspunkt att det inte ska ställas mer långtgående krav på verksamhetsutövare än vad som följer av MKB-direktivet, om det inte är motiverat för att uppnå ett tillräckligt miljöskydd, och vidare att ett önskvärt resultat är att regelverket ska vara enkelt att tillämpa. kommer att inleda ett arbete med att bereda det underlag som har redovisat. De frågor som tar upp i tillkännagivandet kommer att behandlas inom ramen för det ärendet. När det gäller det andra tillkännagivandet, dvs.