bet · H501SfU15 · 2018-03-23 00:00:00 — avslår motionsyrkanden bl.a. om reglerna för EU-migranternas tillgång till de sociala trygghetssystemen, om att återinföra registreringen av EU-medborgare och om EU:s familjebegrepp. Jämför reservation 17 (M), 18 (SD), 19 (L) och 20 (KD). Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) reglerar unionsmedborgares och de-ras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Direktivet är införlivat i svensk rätt (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). En EU-medborgare behöver vid inresan till visa pass eller en annan identitetshandling för att styrka sitt medborgarskap. En EU-medborgares rätt att uppehålla sig i regleras i 3 a kap. UtlL. Med uppehållsrätt avses enligt 3 a kap. 1 § UtlL en rätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar att vistas i mer än utan uppehållstillstånd. Enligt 3 a kap. 3 § UtlL har en EES-medborgare uppehållsrätt om han eller hon 1. är arbetstagare eller egen företagare i , 2. har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning, 3. är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i och enligt en försäkran om detta har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i , eller 4. har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . En EES-medborgare som har vistats lagligt i utan avbrott under har permanent uppehållsrätt (3 a kap. 6 § UtlL). En EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES-medborgare och som har uppehållsrätt ska ansöka om uppehållskort hos senast efter det att han eller hon kom till . Detta gäller dock inte för en utlänning som har ett giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd (3 a kap. 10 § UtlL). m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 67 ett tillkännagivande om att tydliggöra i syfte att förhindra missbruk av den fria rörligheten. medger att ett medlemsland vidtar åtgärder för att skydda sig mot personer vars beteende sannolikt utgör ett verkligt och allvarligt hot mot allmän ordning och säkerhet. Motionärerna anser att ett förtydligande behövs av nuvarande bestämmelse. I yrkande 68 begärs ett tillkännagivande om att strama upp reglerna för när EU-migranter kvalificerar sig till de sociala trygghetssystemen. Den som är i och arbetar ska inte kunna få mellanskillnaden mellan svenskt barnbidrag och barnbidrag i hemlandet, s.k. tilläggsbelopp. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 39 ett tillkännagivande om registreringskrav för EES-medborgare så att polisen kan kontrollera vistelsetid i och att id-handlingar finns som visar medborgarskap. I yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om försörjningskrav för EES-medborgare. I yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om omgående avvisning av EES-medborgare om inte kraven på registrering och försörjning är uppfyllda. I yrkande 42 begärs ett tillkännagivande om straffåtgärder gentemot EES-länder vars medborgare i hög utsträckning missbrukar den fria rörligheten. I motion 2017/18:2090 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att återinföra registreringen av EU-medborgare. Sedan registreringen upphörde har antalet EU-migranter som inte kan försörja sig ökat kraftigt trots att de måste kunna försörja sig för att få stanna i landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att följa upp dagens rapportering. Polisen har i uppdrag att rapportera EU-medborgare som saknar rätt att vistas i till . Enligt motionärerna sker detta dock väldigt sällan. I motion 2017/18:3879 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att tiggeri och prostitution ska betraktas som oärlig försörjning och därmed vara skäl för att avvisa eller utvisa utländska medborgare som ägnar sig åt sådan verksamhet. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:3578 yrkande 34 ett tillkännagivande om EU:s familjebegrepp. Samkönade par bör enligt motionärerna inbegripas i familjebegreppet i all relevant EU-lagstiftning. De juridiska och sociala rättigheter som följer med äktenskapet bör inte berövas EU-medborgare som flyttar till en annan EU-stat. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3828 yrkande 1 ett tillkännagivande om fri rörlighet och fattiga EU-medborgare. Motionärerna anser bl.a. att nationella riktlinjer om utsatta EU-medborgare i bör fastställas, sanktioner införas mot EU-länder som kränker sina medborgares eller minoriteters rättigheter och ett sändebud utses med initiativrätt och ansvar för frågan om romers situation i och . I motion 2017/18:2681 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om ändringar av regelverket vad gäller rörlighet för samkönade par inom EU. Enligt rörlighetsdirektivet, som reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att röra sig fritt och uppehålla sig i en annan medlemsstat, omfattar begreppet familjemedlem även registrerade partnerskap. Emellertid förutsätts att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. Utskottet, som i betänkande 2014/15:SfU11 (s. 25) beklagade att en registrerad partner enligt direktivet inte generellt likställs med en make, konstaterade att en registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet. Sedan en begäran om förhandsavgörande inkommit till har generaladvokaten i mål C-673/16 lämnat ett förslag till avgörande. Enligt detta kommer att ges tillfälle att ta ställning till begreppet make eller maka, i den mening som avses i rörlighetsdirektivet, i samband med ett äktenskap som ingåtts mellan två män. Utskottet ser positivt på att frågan om fri rörlighet inom EU för samkönade par kommer att få sitt svar när avkunnar sin dom. I avvaktan härpå finner utskottet inte skäl att föreslå att ska göra ett tillkännagivande med anledning av motionerna 2017/18:3578 (L) yrkande 34 och 2017/18:2681 (S) yrkande 3. Motionerna avstyrks därmed. ställdes krav på att en EES-medborgare skulle registrera sig hos för att få uppehållsrätt. Kravet togs dock bort eftersom det enligt kommissionen inte var förenligt med det s.k. rörlighetsdirektivet att kräva att en unionsmedborgare skulle både registrera sig enligt utlänningslagen och folkbokföra sig enligt folkbokföringslagen. För uppehållsrätt krävs att EES-medborgaren antingen är arbetstagare eller egenföretagare eller har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning. För studerande och EES-medborgare i övrigt krävs för uppehållsrätt både tillräckliga tillgångar och heltäckande sjukförsäkring. En EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare får enligt 8 kap. UtlL avvisas i anslutning till inresan eller efter inresan om han eller hon inte kan styrka sin identitet eller visar sig vara en belastning för biståndssystemet enligt socialtjänstlagen. EES-medborgare får även avvisas eller utvisas i anslutning till inresan eller med hänsyn till allmän ordning och säkerhet, dock endast om utlänningens eget beteende utgör ett verkligt eller faktiskt och tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse. Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå ett återinförande av registrering av EES-medborgare, att förorda ytterligare krav på försörjning, ändrade regler för avvisning eller utvisning av EES-medborgare eller åtgärder mot missbruk av den fria rörligheten. Inte heller kan utskottet stödja yrkandet om att tiggeri och prostitution ska anses som oärlig försörjning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 67, 2017/18:2090 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3879 (SD) och 2017/18:3890 (SD) yrkande 39–42. Även om utformningen av familjeförmåner är en nationell angelägenhet samordnas utbetalningar vid gränsöverskridande situationer inom EU och EES genom förordning (EG) 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Enligt förordningen ska betala tilläggsbelopp bl.a. när det finns en sammanträffande rätt till EU-familjeförmåner. Den medlemsstat som har primärt ansvar betalar ut fullt belopp, dvs. samma belopp som skulle ha betalats ut i enlighet med deras nationella bestämmelser. Om beloppet är högre i den medlemsstat som har sekundärt ansvar, ska det landet beräkna och betala ut mellanskillnaden i form av ett tilläggsbelopp. lade kommissionen fram ett förslag till revidering av förordningen. Förslaget förhandlas i rådet. Utskottet anser att arbetet med att revidera förordningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför motion 2017/18:3178 (M) yrkande 68. Regeringen beslutade att utse en särskild utredare som skulle fungera som nationell samordnare och stöd för myndigheter, kommuner, landsting och organisationer som möter utsatta EES-medborgare som vistas tillfälligt i . I betänkandet Framtid sökes (SOU 2016:6) föreslog samordnaren att skulle få ett samordningsansvar för utsatta EU-medborgare. presenterade regeringen ett åtgärdspaket för utsatta EU-medborgare som vistas tillfälligt i . Insatserna syftar till att bekämpa utsatthet och tiggeri, med det långsiktiga målet att ingen ska behöva tigga i . Åtgärdspaketet innehåller även insatser för ökad samverkan inom EU och med och , tydligare regler i och nära samarbete med civilsamhällesorganisationer. i , som –2019 har uppdrag som nationell samordnare, har lämnat delrapporten om nationell samordning avseende utsatta EU/EES-medborgare som saknar uppehållsrätt i . Av rapporten kan utläsas bl.a. att ett fortsatt arbete med främjandet av samordning och samverkan i ordinarie samhällsstrukturer är prioriterat liksom att följa rättsläget, att uppnå en fördjupad lägesbild som också bygger på kontakter och erfarenheter mellan och de utsatta EU-medborgarnas hemländer samt att uppnå en effektiv och hållbar samverkan genom en strategisk handlingsplan som utarbetas under första tertialen 2018. Med beaktande av de åtgärder som redan företagits och som kommer att företas vad gäller utsatta EU-medborgare anser utskottet att frågan får anses hanterad på ett rimligt sätt. Det finns därför inte något skäl att föreslå att göra ett tillkännagivande med anledning av motion 2017/18:3828 (KD) yrkande 1. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättssäkerhet i asylprocessen, handläggningstider, säkra länder, barn i asylprocessen och förföljelse på grund av kön och religion. Jämför reservation 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (V), 25 (L), 26 (KD), 27 (V), 28 (L), 29 (KD), 30 (M), 31 (SD), 32 (V), 33 (L), 34 (KD), 35 (M), 36 (SD), 37 (M), 38 (C), 39 (L) och 40 (KD). En flykting är en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, politisk eller religiös uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och som inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av sitt hemlands skydd. Enligt 4 kap 2 b och c §§ UtlL är en utlänning utesluten från att anses som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon bl.a. gjort sig skyldig till brott mot freden, krigsförbrytelse eller brott mot mänskligheten. Ett offentligt biträde ska förordnas för den som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas, i mål och ärenden i vissa fall om bl.a. avvisning, utvisning och verkställighet av avvisning eller utvisning (18 kap. 1 § UtlL). Bestämmelserna i utlänningslagen om åldersbedömning gäller och innebär följande. Om den som ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande uppger att han eller hon är ett ensamkommande barn ska enligt 13 kap. 17 och 18 §§ UtlL, om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , göra en åldersbedömning och fatta ett tillfälligt beslut om sökandens ålder. Om det är uppenbart att sökanden är eller äldre krävs dock inte någon sådan åldersbedömning eller något sådant beslut. Ett slutligt ställningstagande till sökandens ålder ska göras i samband med det slutliga beslutet i ärendet om uppehållstillstånd. En medicinsk åldersbedömning får utföras endast om sökanden har gett sitt skriftliga samtycke. Det tillfälliga beslutet om ålder får enligt 14 kap 8 b § UtlL överklagas. En asylsökande är undantagen från kravet på arbetstillstånd om han eller hon lämnar in godtagbara identitetshandlingar, eller på annat sätt medverkar till att klarlägga sin identitet enligt 5 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97). Ett s.k. arbetstillståndsundantag (AT-UND) gäller fram till dess att utlänningen lämnar landet eller ett beslut om att bevilja honom eller henne uppehållstillstånd har fått laga kraft. Undantaget upphör dock att gälla om en utlänning inte medverkar till verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 11 ett tillkännagivande om att och polisen ska få dela information i större utsträckning än för att underlätta id-utredningar och ett eventuellt återvändande. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att ska prioritera asylansökningar med avslagspresumtion. Detta ska gälla sökande från säkra länder och från länder som kännetecknas av en förhållandevis hög andel avslag. I yrkande 41 begärs ett tillkännagivande om översyn av verksamhet med syftet att förstärka den grundläggande uppgiften att upprätthålla en reglerad invandring. Enligt motionärerna behövs det för att förbättra arbetet med bevisvärdering och riskbedömning samt ge större utrymme åt medicinsk åldersbedömning och återvändande. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 15 ett tillkännagivande om boende för asylsökande. Ett slutet boende i regi bör inrättas för asylsökande som inte kan styrka sin identitet och som har ett beslut om förvarstagande. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 15 ett tillkännagivande om att se över hur rättssäkerheten kan stärkas genom bättre språkanalyser, landkunskap och kunskap om hbt-personers situation. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 13 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att noggrant se över rättssäkerheten genom hela asylprocessen. Motionärerna påpekar att har fått kritik för bristande kvalitet bl.a. i sina interna granskningar. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att asylprocessen följer EU:s asylprocessdirektiv och grundläggande krav på rättssäkerhet. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att ambitionerna att korta ned handläggningstiderna inte påverkar rättssäkerheten och kvaliteten i asylutredningarna. Ett tillkännagivande om att se över regelverket och utbildningskraven för tolkar i asylprocessen samt säkerställa att bristande kunskaper hos tolkar inte drabbar asylsökande på ett orättfärdigt sätt begärs i yrkande 16. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om hur rättssäkerheten i exkluderingsärenden kan stärkas. Principen om att den sökande ska styrka sina asylskäl har enligt motionärerna lett till att den sökande tvingas bevisa att han eller hon inte deltagit i krigsförbrytelser. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att se över hur kommunicerar med asylsökande och återkomma med förslag om att införa krav när det gäller biträdenas kunskaper. Biträden vittnar enligt motionärerna om hur brister i sin information till sökande. Dessutom bör högre krav ställas på biträdena. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande om en översyn av Migrationsöverdomstolens uppdrag att ge vägledning i migrationsärenden och särskilt kraven för att få prövningstillstånd (yrkande 20). Kraven för prövningstillstånd behöver enligt motionärerna lättas upp och biträdena behöver mer vägledning om hur överklagandena ska göras. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att stärka rätten till biträde för asylsökande som väntas få uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande. Syrier får enligt motionärerna inte rätt till biträde då de på grund av situationen i hemlandet väntas få bifall. Skyddsgrunden är dock viktig bl.a. för frågan om familjeåterförening. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 1 ett tillkännagivande om att värna asylrätten och individens rätt att få sin asylansökan prövad av myndighet och domstol. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en rättssäker och effektiv asylprövning. måste ha kompetens och resurser, och högre krav måste ställas på ombud. Dessutom leder regeringens lagändringar till komplexitet och längre handläggningstider. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att klara bifallsärenden, och tydliga avslagsärenden ska avgöras och ett snabbspår för syrier införas. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att införa prövningstillstånd för överklagande och en förenklad överklagandeprocess. Prövningstillstånd bör ges om domstolen anser att det finns skäl att betvivla beslut. Vidare bör vissa mål hanteras skriftligen av enmansdomare i stället för av en fullsutten rätt. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 2 ett tillkännagivande om ansökningsområden nära de stora gränsövergångarna där asylansökan ska registreras. Där ska det enligt motionärerna finnas boenden, sjukvård och psykosocialt stöd för de asylsökande. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om korrekta beslutsunderlag i asylprocessen. Om det råder en utbredd uppfattning att det fuskas för att få uppehållstillstånd kommer många att tro att människor befinner sig här på felaktiga grunder. I motion 2017/18:1671 av (MP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att korta ned handläggningstider. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att det finns tillgänglig information och vägledning om nya regelverk, t.ex. vad gäller hantering av ansökan om förlängning av tidsbegränsade uppehållstillstånd och krav på anställning för permanent uppehållstillstånd. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 7 ett tillkännagivande om att tydliggöra barnspecifika former av förföljelse som flyktinggrund i utlänningslagen. Barns rätt till en individuell prövning av asylskäl måste enligt motionärerna stärkas. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att i utlänningslagen stärka barnets rätt att komma till tals. Olämplighetsrekvisitet i 1 kap. 11 § UtlL utgör enligt motionärerna ett hinder. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att inrätta barnanpassade utredningsenheter på . Motionärerna anser att ambitionen bör vara att barn alltid ska höras av särskilt utbildade utredare och att tolkar bör ha särskild kunskap om barn. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om en tidsgräns för start av asylutredningar som rör barn. Motionärerna vill se en gräns från registrering till asylutredning. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att utreda behoven av ökad kunskap om ensamkommande flickor och specifika asylskäl för gruppen. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 10 ett tillkännagivande om vikten av en kort asylprocess för ensamkommande barn och unga. De är ofta i en svår situation då de befinner sig i ett främmande land och har en oviss framtid. I motion 2017/18:411 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att alltid särskilt utreda barns och ungas egna skäl för asyl och uppehållstillstånd. Trots detta saknas ofta bedömningar av barnets egna skyddsbehov. Barn kan ha egna asylskäl, t.ex. riskera att bli barnsoldat, könsstympad eller att bli bortgift. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att särskilda och humanitära skäl bör finnas som grund för uppehållstillstånd. I motion 2017/18:423 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att rutiner och riktlinjer bör tas fram för likvärdighet och stöd till de ungdomar som antingen skrivs upp i ålder eller fyller under asylprocessen. Riktlinjer behövs för att rusta ungdomarna för ett återvändande och för att rätten till sjukvård, boende m.m. ska hanteras lika i kommunerna. I motion 2017/18:1671 av (MP) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att prioritera asylansökningar från barn. Detta är särskilt viktigt för de ensamkommande barn som närmar sig . Förföljelse på grund av kön och religion m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 38 ett tillkännagivande om att en översyn av utlänningslagen bör göras i syfte att tydliggöra vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl, men t.ex. har dolt sin läggning i ursprungslandet. I yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:3578 yrkande 27 ett tillkännagivande om utvärdering av rättstillämpningen avseende asylsökande hbt-personer. De ska enligt motionärerna inte nekas asyl för att de tvingas stanna i garderoben på grund av hemlandets förtryck. I motion 2017/18:444 av (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda om RFSL bör tilldelas större ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. RFSL stöttar hbtq-flyktingar genom juridisk rådgivning i asylprocessen och personliga stödsamtal. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se till att hbtq-asylsökande får tillgång till lämplig vård för posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ingen hbtq-person ska skickas tillbaka till länder där man utsätts för extrem hederskultur. Ingen ska enligt motionären behöva leva dold i sitt hemland. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 24 ett tillkännagivande om en uppföljning av utlänningslagen avseende personer som riskerar förföljelse på grund av tro, kön eller sexuell läggning. Motionärerna påpekar att det finns flera oklara uttryck, som behöver klargöras bättre, t.ex. vad det innebär att leva öppet med sin sexuella läggning eller sin tro. I motion 2017/18:1376 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen vad gäller ärenden om utvisning av kristna konvertiteter. riskerar enligt motionären att bryta mot när kristna konvertiter utvisas. I motion 2017/18:1377 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om krav på medverkande av hbtq-specialist vid asylutredningar där detta åberopas som grund. handläggningsordning med hbtq-specialister bör förstärkas. I motion 2017/18:2206 av (S) begärs ett tillkännagivande om att uppdra åt berörda myndigheter vad gäller särskilda utbildningsinsatser i tro och religion för att bättre klara av asylärenden med konvertiter och för att förbättra kompetensen hos . m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 13 ett tillkännagivande om vikten av en väl fungerande ordning för medicinska åldersbedömningar. Enligt motionärerna ska åldersbedömningar vid behov göras direkt vid ankomsten till . I yrkandena 14 och 15 begärs tillkännagivanden om ett statligt huvudansvar för åldersbedömningar och att vid behov ska kunna använda medicinsk kompetens från andra länder för medicinska åldersbedömningar. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att de som nekar att medverka i en medicinsk åldersbedömning i fall då åldern bedöms vara oklar fortsättningsvis ska anses vara , om det inte föreligger synnerliga skäl. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att kommuner ska kunna begära och få en medicinsk åldersbedömning genomförd under asylprocessen då det är påkallat. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 13 ett tillkännagivande om fastställande av asylsökandes ålder. Endast de som uppenbart bedöms vara barn ska enligt motionärerna behandlas som minderåriga utan att medicinsk åldersbedömning skett. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om personer som bedöms vara minderåriga enbart till följd av principen om tvivelsmålets fördel. Den som efter medicinsk åldersbedömning fortsatt har oklar ålder ska enligt motionärerna inte få bo med minderåriga.