bet · H501KU36 · 2018-04-12 00:00:00 — Det civila samhället har också enligt motionärerna en viktig roll i att fostra till delaktighet, ansvarstagande och demokrati genom den verksamhet som bedrivs. Motionärerna understryker betydelsen av det civila samhället som demokratibärare. Det är därför enligt motionärerna angeläget att slå vakt om och utveckla den politik som alliansregeringen bedrev, så att inte det civila samhället förpassas tillbaka till en plats i kulisserna av den nya regeringen. Målet, resultatredovisningen och politikens inriktning framöver för området politik för det civila samhället behandlas samlat i budgetpropositionen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och bereds av kulturutskottet. Politikområdet omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att få statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 185). Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Politikområdet omfattar också forskning samt annan kunskapsutveckling om det civila samhällets omfattning, roll, sammansättning, verksamhet och utveckling samt bidrag till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Regeringens övergripande mål för politikområdet är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). I budgetpropositionen framhåller regeringen att det civila samhället är en omistlig del av vår demokrati (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 191 f.). I budgetpropositionen redovisar regeringen resultatet av de åtgärder som har vidtagits och som kommer att vidtas för att stärka medvetenheten om och stödet för demokratins grundläggande principer (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 55 f.). I detta arbete ingår bl.a. åtgärder som rör det civila samhället. Som exempel kan nämnas en ökning av statsbidragen till det civila samhällets organisationer för arbetet med demokratifrågor. Vidare kommer regeringen att arbeta för ett fortsatt starkt stöd till det civila samhällets arbete för mänskliga rättigheter. Regeringen framhåller i denna del att särskilda åtgärder ska vidtas för det civila samhällets fortsatta möjligheter att sprida kunskap, mobilisera och stärka kapaciteten i arbetet för mänskliga rättigheter samt för att värna demokratin eller med olika metoder påverka och förändra attityder, normer och strukturer i samhället. Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning. överlämnade utredningen, som tog namnet Utredningen för ett stärkt civilsamhälle, sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) till ansvarigt statsråd. Utredningen föreslår flera åtgärder för att stärka civilsamhället, bl.a. genom ökad kunskap hos det offentliga, tydligare myndighetsstyrning och krav på konsekvensanalyser i fråga om civilsamhället. Därutöver lämnas förslag för att öka civilsamhällets möjligheter att delta i upphandling och idéburna offentliga partnerskap samt om förbättrat administrativt stöd till organisationerna. Vidare föreslår utredningen åtgärder för att värna civilsamhällets roll i demokratin och för att öka mångfalden bland de som deltar i civilsamhället. Utredningens betänkande har remitterats och bereds i . Regeringen planerar att lämna en skrivelse om det civila samhället till under första halvan av 2018 (skr. 2017/18:75 s. 260). Det civila samhället behandlas även av Demokratiutredning. Utredningen föreslår bl.a. att regeringen för att skapa jämlika förutsättningar för ett aktivt deltagande ska utöka stödet till organisationer i det civila samhället som arbetar med att öka det politiska deltagandet (SOU 2016:5 s. 141). Regeringens satsning på lokala resurscenter kan enligt utredningen ha en viktig betydelse för demokratiutvecklingen, och för att denna insats ska kunna påverka den politiska jämlikheten bör satsningen utökas och omfatta fler organisationer och stadsdelar. Därutöver har utredningen undersökt den formella kanalen för påverkan på den nationella nivån (s. 348 f.). I denna del konstaterar utredningen att remissväsendet är viktigt för att enskilda och intresseorganisationer ska kunna framföra sina synpunkter inför regeringsbeslut, och att vid sidan av remissväsendet har användningen av samråd, utfrågningar och konsultationer med särskilt inbjudna organisationer blivit allt vanligare. Utredningens översyn visar att det i huvudsak är etablerade och resursstarka organisationer som deltar i remissväsendet liksom i samråd och utfrågningar. Enligt utredningen är det viktigt att remisslistorna och inbjudningar till samråd och utfrågningar vidgas så att nya delar av det civila samhället blir representerade. Riktlinjer för samråd och utfrågningar bör enligt utredningen utarbetas. Därutöver framhålls att de av regeringen tillsatta utredningarna bör få tydligare instruktioner att samråda med det civila samhället. betänkande har remitterats och bereds i . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är enligt direktiven att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar så som de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Uppdraget ska redovisas . • redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade • göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, vad gäller såväl beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp • föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten • samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor • analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbyggnad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrativillkoret och hur denna granskning bör genomföras • föreslå nödvändiga författningsändringar. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit åtgärder som rör det civila samhällets betydelse för demokratin. Därtill kommer att frågor som aktualiseras i motionen bereds i . Detta beredningsarbete bör inte föregripas. Därutöver finner utskottet inte några skäl att ta sådana initiativ som motionärerna yrkar på. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om en demokratikanon. Jämför reservation 21 (L). (L) respektive och (båda L) föreslår i motion 2016/17:1733 respektive motion 2017/18:370 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon. Motionärerna anför att det är angeläget att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället i uppgift att ta fram en demokratikanon som ska kunna användas i bl.a. skolor. En demokratikanon ska enligt motionärerna bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . Motionärerna framhåller vidare att dessutom som stolt nation firar demokratins 100-årsdag. Även m.fl. (L) efterlyser i partimotion 2017/18:2815 yrkande 30 en demokratikanon. Enligt 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet bl.a. förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. beslutade riksdagsstyrelsen att ge riksdagsdirektören i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att förbereda ett jubileum med anledning av demokratins införande i . Riksdagsdirektören tillsatte därefter en arbetsgrupp med representanter för olika enheter inom med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för att förbereda och genomföra nämnda jubileum. lade arbetsgruppen fram en rapport som ska tjäna som underlag för det fortsatta arbetet. Ett förslag som lämnas i rapporten är att på ett eller annat sätt involvera skolorna i jubileet. beslutade riksdagsstyrelsen att en parlamentarisk kommitté skulle bildas med uppdrag att lägga fram förslag på hur ett demokratijubileum skulle kunna se ut. Arbetsgruppens rapport skulle användas som underlag för kommitténs arbete. Den parlamentariska kommittén lämnade ett förslag till omfattning och val av tidpunkt för högtidlighållandet av demokratins införande i . – högtidlighållande av demokratins genombrott i ska inledas och avslutas – högtidlighållande ska sätta processen för demokratiseringen och roll i denna i centrum – den parlamentariska kommittén för högtidlighållande av demokratins införande ska ta fram ett program för aktiviteter och arrangemang som ska genomföras – kommittén kontinuerligt ska informera riksdagsstyrelsen om sitt arbete. Skolans demokratiuppdrag behandlas av Demokratiutredning (SOU 2016:5). I sitt betänkande anför utredningen bl.a. att kunskapen om hur kommuner och landsting fungerar samt formerna för medborgerligt inflytande i det politiska beslutsfattandet bör öka bland skolelever och att skolor i större utsträckning bör samverka med förvaltningen i kommuner och landsting och träffa företrädare för de politiska partierna på lokal nivå (s. 513 f.). föreslår därför att den lokala demokratins funktionssätt ska ingå som en av insatserna i det nationella skolutvecklingsprogrammet. Detsamma ska gälla för kunskap om kritisk granskning och källkritik. Därutöver framhålls att föreningsengagemanget i grund- och gymnasieskolorna måste stödjas. anför vidare att även universiteten och högskolorna har en central plats i demokratin och att det därför är viktigt att de politiska studentförbunden, politiska partier och andra föreningar som baseras på en värdegrund av demokrati och mänskliga rättigheter har goda förutsättningar att verka på högskolorna. För att betona högskolornas betydelse för demokratin anser utredningen att det bör framgå av högskolelagen att högskolorna ska verka för att främja demokratins centrala principer och respekten för allas lika värde. betänkande har remitterats, och ärendet bereds i . behandling i och utbildningsutskottet har tidigare behandlat motioner om att det borde införas en demokratikanon (bet. 2008/09:UbU17 och bet. 2009/10:UbU8). Utskottet avstyrkte motionerna och hänvisade i sitt ställningstagande till att det i skollagen anges att verksamheten i skolan ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2008/09:UbU17 s. 82). behandlade en motion om att införa en demokratikanon (bet. 2015/16:KU16 s. 92 f.). Utskottet konstaterade att utbildningsutskottet tidigare hade avstyrkt motsvarande motioner med hänvisning till skollagens bestämmelse om respekten för grundläggande demokratiska värderingar i skolans verksamhet, att man i det pågående arbetet inom med att förbereda och genomföra ett jubileum med anledning av demokratins införande i bl.a. övervägde möjligheten att på ett eller annat sätt involvera skolorna i jubileet och att frågor som aktualiserades i motionen bereddes i . Detta beredningsarbete borde enligt utskottet inte föregripas. Mot bakgrund av det anförda avstyrkte utskottet motionen. Utskottet, som vidhåller sitt tidigare ställningstagande, avstyrker motionsyrkandena. Statsskicket, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2549 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 13 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 12 och 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 1, 2016/17:1155 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1156 av (S), 2016/17:1158 av m.fl. (S), 2016/17:1735 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:367 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:691 av (S), 2017/18:794 av m.fl. (S), 2017/18:1641 av m.fl. (S), 2017/18:1700 av (MP), 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 1 och 2017/18:2991 av (M). Det är angeläget att säkerställa att förblir en monarki. Vi anser därför att det bör införas en skrivning i grundlagen om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar. En sådan bestämmelse fanns också tidigare i successionsordningen. Regeringen bör bereda en ändring i successionsordningen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Statsskicket, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 1, 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 1, 2016/17:1155 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1156 av (S), 2016/17:1158 av m.fl. (S), 2016/17:1735 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:367 av och (båda L) yrkande 1, 2017/18:691 av (S), 2017/18:794 av m.fl. (S), 2017/18:1641 av m.fl. (S), 2017/18:1700 av (MP) och 2017/18:2991 av (M) samt 2016/17:2549 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 13 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 12. Det nuvarande systemet med monarki är otidsenligt och odemokratiskt. En statschef ska tillsättas enligt demokratiska principer, och all offentlig makt ska utgå från folket och genom folkets val. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att se över det svenska statsskicket i syfte att införa republik. Successionsordningen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkandena 3–5 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkandena 3–5. Att i lag inskränka vuxna människors religionsfrihet och rörelsefrihet och att kräva samtycke för att få ingå äktenskap kan inte klassas som annat än en kvarleva från forna tiders samhällsstruktur där ätten spelade en avgörande roll för människors sociala status. Till dess att monarkin avskaffas bör dessa principer tas bort. Statschefens uppgifter, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2549 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 12 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 13 och 2016/17:1735 av och (båda L) yrkandena 2–5 och 2017/18:367 av och (båda L) yrkandena 2–5. Det är logiskt att statschefen, i egenskap av statens främsta företrädare, leder arbetet med att finna en lämplig kandidat till posten som regeringschef. I alla andra parlamentariska och demokratiska monarkier är det statschefen, dvs. monarken, som formellt leder arbetet med att utse en regeringsbildare, och detta bör gälla även i . Mot bakgrund av det anförda anser vi att statschefen bör överta de uppgifter som talmannen har när en ny statsminister ska utses. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Statschefens immunitet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S) yrkande 2, 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 2. Oavsett hur en statschef utses är det inte rimligt att statschefen åtnjuter total åtalsimmunitet. Statschefens immunitet bör motsvara den begränsade immunitet som gäller för ledamöter. Regeringen bör utreda monarkens åtalsimmunitet i syfte att upphäva denna immunitet. Ökad insyn i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet , punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:2130 av m.fl. (L, MP, S, C, V) yrkande 6. Statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Det framförs ibland synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget finansieras genom anslag till kungliga hovstaterna. Dessa omkostnader blir då tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var ett beslut i rätt riktning. Regeringen behöver dock vidta ytterligare åtgärder för att granska och öka insynen i kungliga hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Medlemskapet i EU och internationellt samarbete, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2562 av och (båda SD), 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkandena 7 och 10 samt 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkandena 8 och 9, 2016/17:1345 av (SD), 2016/17:1649 av och (båda SD), 2016/17:2347 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:33 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:490 av (SD) yrkande 1 och 2017/18:490 av (SD) yrkandena 2, 5 och 6. bör folkomrösta om medlemskapet i EU. Därutöver anser vi att bestämmelsen i regeringsformen om att är medlem i EU bör upphävas. Denna bestämmelse står nämligen i direkt konflikt med portalparagrafen i regeringsformen om att all offentlig makt i utgår från folket. Vidare bör det inte uttryckligen framgå av regeringsformen att samarbetar med FN. I stället för att organisationer räknas upp i regeringsformen bör det finnas en skrivning om att deltar i internationella samarbeten där sådana är gynnsamma för riket. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med våra förslag och återkomma till med sådana förslag. Frågor kopplade till EU-samarbetet, punkt 8 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), Dag Klackenberg (M) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 14 och 18 samt 2016/17:2809 av m.fl. (S) och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 5. EU-samarbetet ska användas för att hitta lösningar på gränsöverskridande problem, och problem som bäst hanteras på nationell nivå ska hanteras på nationell nivå. Det finns vissa områden, t.ex. migrationspolitiken, där det behövs ett närmare samarbete inom EU:s ram, men det finns också andra områden där det finns skäl att hävda att EU bör dra sig tillbaka och lämna större utrymme åt medlemsstaterna. Som exempel i denna del kan nämnas arbetsmarknad, familjerätt och beskattning. Det är viktigt att ambitionen hos flertalet medlemsländer även i fortsättningen är att delta i så många samarbetsområden som möjligt, men det förutsätter att det finns brett stöd för att samarbetsområdena verkligen är lämpliga för hantering på EU-nivå. Därutöver bör det ställas tydligare krav på att EU:s medlemsländer följer fattade EU-beslut men också att de följer grundläggande demokratiska principer och värderingar. EU bör ställa tydligare krav på medlemsländerna i dessa delar exempelvis genom att använda ekonomiska incitament i större utsträckning. Vi anser att ekonomiska incitament ska kopplas till hur väl medlemsländerna följer fattade beslut. När det gäller de nationella parlamentens roll i EU-samarbetet pågår det en debatt inom EU om att försöka stärka de nationella parlamentens roll i EU-samarbetet, och det har bl.a. föreslagits att det ska införas s.k. gröna kort och röda kort. Det är ur ett svenskt perspektiv inte självklart hur man ska se på de nationella parlamentens roll i EU-arbetet. I denna del bör de förslag övervägas som diskuteras om att stärka de nationella parlamentens roll genom att ett visst antal nationella parlament ska kunna stoppa lagförslag. Slutligen anser vi att behövs en översyn av EU:s institutioner och inre arbete för att göra EU mer effektivt. Frågor kopplade till EU-samarbetet, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:2809 av m.fl. (S) och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 14 och 18. EU måste väcka talan mot länder som inte genomför . Det är oacceptabelt att vissa av EU:s medlemsländer vägrar att genomföra demokratiskt fattade beslut och att de bryter mot . Processerna i mot länder som inte följer aktuellt ramverk måste gå snabbare än . Bestämmelser om och det svenska språket, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2560 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 1 och 2017/18:3388 av (SD) yrkande 3. Det fundament på vilket regeringsformen vilar utgörs av folkstyret, men i grundlagen sägs det inget om det folk som härigenom ska styra riket. Eftersom folkstyret och regeringsformen är till för och svenskarna anser vi att grundlagen bör inledas med en berättelse om som land och svenskarna som folk. Mot bakgrund av det anförda anser vi att det i regeringsformen bör införas en ny programskrivning med innebörden att är svenskarnas land samt att den svenska kulturella särarten, det svenska språket och den svenska historien är avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Bestämmelser om helgdagar och nationalsång, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2560 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkandena 6 och 9 samt 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 6. Vi vill införa en bestämmelse i regeringsformen där det anges vilka de svenska helgdagarna är och att de vilar på en historisk grund som kan vara både icke-konfessionell, och hednisk. I uppräkningen av helgdagar bör första maj inte ingå, utan den dagen bör ersättas av exempelvis annandags eller Engelbrektsdagen som nationell helgdag. Det bör även grundlagsfästas att Du gamla, du fria är officiella nationalsång. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Nationella minoriteter och minoritetsspråken, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: