bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — Av kommissionens arbetsprogram framgår att kommissionen avser att stärka förbindelserna med och . En strategi föreslås för att stärka förbindelserna mellan och . Förbindelserna med och ska förnyas och utvecklas. När det gäller motionsyrkanden om konstaterar utskottet att EU och /har ett biregionalt strategiskt partnerskap. Det senaste toppmötet hölls 2015 och diskussionerna fokuserade bl.a. på frågor som demokrati och mänskliga rättigheter samt fattigdomsbekämpning. Ett associeringsavtal med länderna i ratificerades av 2012. Avtalet syftar bl.a. till att utveckla ett politiskt partnerskap som inbegriper stärkandet av mänskliga rättigheter. Även handelsavtalet med , och omfattar mänskliga rättigheter. anslutning till handelsavtalet mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan, har behandlats av utskottet i betänkande 2017/18:UU24. Förhandlingar om associeringsavtal med länderna i , som bl.a. ska omfatta politisk dialog, fortsätter . Regeringen ska presentera en handlingsplan om samarbete med för att fortsätta stärka relationer med regionens länder. Utskottet konstaterar att situationen för de mänskliga rättigheterna i är allvarlig och att den har försämrats . Situationen för mänskliga rättigheter i har behandlats i betänkande 2017/18:UU15 om FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik. Utskottet konstaterar där att EU är en viktig plattform för dialog om situationen för mänskliga rättigheter i och anser att regeringen bör verka aktivt för att unionen ska vara tydlig kring dessa frågor i dialogen med . I , som antogs , slogs bl.a. fast att främjandet av mänskliga rättigheter och rättsstatens principer ska vara kärnan i EU:s relation med . Utskottet utgår från att EU och även framöver på ett aktivt sätt verkar för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU:s dialog med om mänskliga rättigheter är ett viktigt instrument för att påverka när det gäller mänskliga rättigheter. Utskottet understryker vikten av att driver att EU är tydlig i denna dialog med och att svenska regeringsföreträdare konsekvent tar upp situationen för mänskliga rättigheter i när de träffar företrädare för . När det gäller hållbar utveckling konstaterar utskottet att både EU och delar ambitionen att uppnå grön tillväxt. Vid toppmöte mellan och förband sig båda parterna att arbeta för lägre koldioxidutsläpp och att samarbeta inom ramarna för FN:s klimatkonventioner. Utskottet framhåller vikten av att detta samarbete fortsätter. Vid antogs rådsslutsatser om () med anledning av de pågående omfattande systematiska och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås av militära styrkor och säkerhetsstyrkor. EU uttryckte åter sin oro över den försämrade MR-situationen i delstaterna . Utskottet har behandlat situationen för mänskliga rättigheter i i betänkande 2017/18:UU15. EU har gett stora biståndsanslag till och har spelat en viktig och ledande roll i landet genom sitt stöd till bl.a. landsbygdsutveckling och tryggad livsmedelsförsörjning. När det gäller konstaterar utskottet att landet bär ansvaret för den konflikt i östra som tills nu har resulterat i över 10 000 dödsoffer. Med hänsyn till att den ryska aggressionen, inklusive den illegala annekteringen av , är ett uppenbart folkrättsbrott kan utskottet konstatera att den ryska aggressionen är det mest allvarliga hotet mot den europeiska säkerhetsordningen sedan slut. Utskottet anser att EU:s sanktioner ska bibehållas så länge skälen till att de infördes består. En återgång till unionens tidigare relation med är omöjlig så länge som politik och dess agerande i och gentemot förblir oförändrat. När det gäller den bristande respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i har inom EU-kretsen hållit en hög profil och konsekvent verkat för en enad, stark och tydlig EU-linje gentemot . Utskottet betonar, som i betänkande 2017/18:UU15, vikten av att EU och även i fortsättningen är en stark röst för demokrati och mänskliga rättigheter i . bör självständigt och tillsammans med andra agera för att uppfyller sina åtaganden om mänskliga rättigheter. Utskottet noterar att flera länder har infört eller är på väg att införa lagstiftning som är inspirerad av den amerikanska Magnitskijlagstiftningen, t.ex. , , och . Det varierar i respektive land hur denna lagstiftning utformas, men övergripande kan sägas att avsikten med lagstiftningen i dessa länder är att möjliggöra ekonomiska sanktioner och/eller inreseförbud mot utlänningar som har begått allvarliga människorättsbrott. Det kan tilläggas att har infört reseförbud för ett antal ryska tjänstemän som har koppling till Magnitskijfallet. Utskottet konstaterar att sanktioner, som tillämpas av , är antingen beslutade av eller av EU:s medlemsstater som en del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Införande av EU-sanktioner kräver enhällighet. Efter olagliga annektering av var ett av de mest pådrivande länderna för att EU skulle införa sanktioner mot . De infördes sedan i ett antal steg –15. Sanktionspolitiken mot har varit framgångsrik i så måtto att EU:s 28 medlemsländer har uppträtt koordinerat. ska driva på för att sanktionerna utvidgas så att personer som kränker mänskliga rättigheter, förföljer, torterar och dödar ryska demokrati- och civilsamhällesaktivister, och som lever på korruption kan bli föremål för ytterligare sanktioner. Dessa principer för lagstiftning kan införas i enskilda EU-länder. bör även samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram gemensam EU-lagstiftning om sanktioner, s.k. Magnitskijlagstiftning. När det gäller motionsyrkandet om konstaterar utskottet att samarbetet mellan och bedrivs på flera nivåer: bilateralt genom handel, regionalt för att stärka fred, säkerhet och demokrati i och multilateralt genom EU och FN. är en av EU:s tio strategiska partner. och har en gemensam bi-nationell kommission där gemensamma frågor inom bl.a. politik, utbildning, forskning och kultur diskuteras och utvecklas. När det gäller motionsyrkanden om vill utskottet hänvisa till de ställningstaganden som utskottet gjort om , och fredsprocessen i i sitt betänkande 2017/18:UU14 som särskilt avhandlar . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2014/15:1878 yrkande 6, motion 2016/17:462, motion 2017/18:530 yrkandena 1 och 3, 2017/18:533 yrkande 7, motion 2017/18:1578 yrkande 1, motion 2017/18:1582, motion 2017/18:2082, motion 2017/18:2767 yrkandena 1 och 2, motion 2017/18:3240 yrkande 9, motion 2017/18:3566 yrkande 3, motion 2017/18:3775 yrkande 17, motion 2017/18:4036 yrkandena 23–25 samt motion 2017/18:4043 yrkandena 1–3. Budget, ekonomi och finansiella frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till eurosamarbetet, EU:s budget, makrofinansiellt stöd och samarbetet inom EU på skatteområdet. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD) samt särskilt yttrande 3 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för ekonomiska och finansiella frågor, inklusive EU:s budget (s. 77–96). 2020-strategin och den europeiska terminen samt översynen av EU:s fleråriga budgetram 2014–2020 behandlas på s. 27–30. I motion 2017/18:3240 yrkande 13 anför m.fl. (M) att bör ha en positiv grundsyn på förslag som syftar till att slå vakt om icke-euroländers ställning och inflytande. anser att ett svenskt eurointräde endast kan bli aktuellt inom ramen för ett välskött eurosamarbete, där de länder som delar den gemensamma valutan följer de finanspolitiska ramverken och bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik. I motion 2017/18:4036 yrkande 4 framför m.fl. (SD) att kostnaderna för EU ska minska, särskilt med tanke på troliga utträde. I samma motion yrkande 6 anförs att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter till och inkomster från EU. Vidare anförs i yrkande 7 att regeringen ska motsätta sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag för migration. Motionärerna anför i yrkande 8 att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten. I yrkande 27 anförs att regeringen ska verka för att dra in kommande betalningar till icke-EU-medlemmar samt återföra de ekonomiska medlen till medlemsländerna och låta medlemsländerna enskilt besluta om utbetalningar av makrofinansiellt stöd. Vidare anförs i yrkande 28 att ska stödja de förslag mot skatteflykt på bolagsskatteområdet som överensstämmer med riktlinjer för skatteavtal och arbetet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS). Motionärerna anför i yrkande 29 vikten av konsekventa och tydliga målbeskrivningar för förslag. Vidare anförs i yrkande 30 att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och säga nej till att utveckla projektet Egna medel samt olika former av EU-skatter. Motionärerna anför i yrkande 31 att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesskattedirektiv som leder till ökat nationellt självbestämmande och frihet inom mervärdesbeskattningen. har behandlat frågan om digital beskattning inför rådet för ekonomiska och finansiella frågor, och regeringen fick då stöd för sin hållning. Inom ramen för samma rådskonstellation har nämnden diskuterat framtiden för Ekonomiska och monetära unionen. Nämnden har även fått information inför det eurotoppmöte som ägde rum i samband med , och som hölls inom ramen för ledaragendan där även icke-euroländer fick delta. Ett förberedande arbete inför eurotoppmötet utfördes i , och nämnden har fått information om detta . noterar inledningsvis att vitboken om EU:s framtid och efterföljande diskussionsunderlag har bidragit till en viktig diskussion om unionens utveckling, särskilt i ljuset av kommande utträde. Utskottet kommer även framöver att aktivt följa och delta i diskussionen. Utskottet stöder arbetet inom den europeiska planeringsterminen, som är en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken inom EU. Utskottet har tidigare framhållit vikten av att EU:s medlemsländer för en ekonomisk politik med nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer, och den europeiska planeringsterminen stärker incitamenten för EU:s medlemsländer att föra en ansvarsfull finanspolitik. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Som en liten öppen ekonomi är det för del av stor betydelse att EU:s inre marknad utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet har uttryckt att det är angeläget att kapitalmarknaderna integreras ytterligare, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och utan att den finansiella stabiliteten undergrävs. Utskottet har också uttryckt betydelsen av finansiell stabilitet i EU:s omvärld och vidhåller att det ligger i såväl som EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. När det gäller EU:s budget och förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen har utskottet vid ett flertal tillfällen framhållit att även i fortsättningen ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, med en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och strikt budgetdisciplin. Regeringen har fått stöd för sin linje i förhandlingarna inför nästa budgetram, och den svenska restriktiva grundhållningen i EU- budgetpolitiken är fast förankrad i . Enligt utskottet blir de kommande budgetförhandlingarna ett tillfälle att ytterligare modernisera EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. Utskottet har tidigare betonat att EU-budgeten inte ska finansieras genom att EU får beskattningsrätt. Utskottet står fast vid att kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. Utskottet vill åter betona vikten av att frågor som har betydelse för hela EU ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. När det gäller fördjupningen av Ekonomiska monetära unionen har utskottet förståelse för behov av att fördjupa samarbetet sig emellan. Det är dock centralt att länderna för en nationell ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns nationellt ägarskap för genomförande av strukturreformer. Utskottet vidhåller sin uppfattning att prioritet bör ges åt att slutföra befintliga åtgärder som vidtagits för att förbättra den ekonomiska och monetära unionens funktionssätt, framför att inrätta nya förfaranden och institutioner, såsom en europeisk finansminister med tillhörande departement. Liksom tidigare noterar utskottet arbetet inom EU med att färdigställa bankunionen. deltar inte i bankunionen, men det kan ändå finnas anledning för att följa och vid behov försöka påverka utvecklingen av den. Med hänvisning till det anförda anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkandena 4, 6–8 och 27. instämmer i finansutskottets syn att de kommande budgetförhandlingarna ska ses som ett tillfälle att ytterligare modernisera EU-budgeten och att en omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande. Som finansutskottet har uttryckt det bör transparens, enkelhet och ansvarsfördelning vara ledstjärnor i utformningen av budgeten. Med anledning av motionsyrkandet om icke-euroländers ställning och inflytande understryker utrikesutskottet i likhet med finansutskottet vikten av att frågor inom ekonomisk styrning och samordning som har betydelse för hela EU diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. Även i övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som görs i finansutskottets yttrande. När det gäller motionsyrkandena om förslag mot skatteflykt, EU-skatter och EU:s mervärdesskattedirektiv kan utskottet meddela att dessa frågor redan har behandlats i förra årets betänkande (2016/17:UU10). Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka dessa yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2017/18:3240 yrkande 13 och 2017/18:4036 yrkandena 4, 6–8 och 27–31. Rättsliga och inrikes frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till EU:s migrationspolitik och för grundläggande rättigheter. Jämför reservation 22 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för rättsliga och inrikes frågor (s. 97–114). I motion 2017/18:4036 yrkande 11 argumenterar m.fl. (SD) för ett svenskt ensidigt visumtvång gentemot . I samma motion yrkande 16 argumenterar motionärerna bl.a. för att EU under hot om sanktioner bör kräva att ratificerar utan geografiska begränsningar. I yrkande 26 är mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet. anser att viseringsfrihet endast bör ges till medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, som har en godtagbar ekonomisk standard och som kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och terrorism. Dessutom ska landet i fråga vara en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. När det gäller förslaget om en gemensam europeisk gräns- och kustbevakning anser att de föreslagna åtgärderna bättre kan genomföras på nationell nivå och menar att förslaget i dess helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (yrkande 32). Vidare i yrkande 33 utvecklar sin ståndpunkt om att och andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Regeringen bör därmed avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet. Motionärerna anför i yrkande 34 att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå. I yrkande 35 anförs bl.a. att den juridiska problematiken bör utredas ytterligare innan frågan om polisiärt samarbete genomförs i ramprogrammet för för grundläggande rättigheter (FRA). har haft reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, det s.k. asylpaketet, som en återkommande fråga inför möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor. Frågan om solidaritet i mottagandet av människor i behov av skydd har varit central i diskussionerna. I nämnden har det uttryckts att det bör ställas krav på konditionalitet från EU:s sida, d.v.s. att medlemsstater som inte solidariskt ställer upp och delar ansvaret för mottagande inte heller ska få del av EU-medel. I sammanhanget kan nämnas att de olika förslagen i lagstiftningspaketet huvudsakligen har behandlats som lägesrapporter, d.v.s. informationstillfällen vid rådets möten. Regeringen har därmed inte sökt mandat i föra fram svenska ståndpunkter inför dessa möten. ledamöter har uttryckt frustration över EU:s arbetssätt i denna fråga. Åtgärder mot terrorism har återkommande diskuterats, inte minst efter attacken i . Vid överläggning med regeringen om kommissionens förslag till nytt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 välkomnades förslaget till ett femårigt program. Utskottet och statsrådet var eniga och fann inga skäl att verka för några förändringar i programmet. Mot denna bakgrund anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkande 36. (torde avse yrkande 35 som avser Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter.) anser att samverkan inom EU när det gäller gräns- och kustbevakning är av stor vikt. Liksom tidigare anser utskottet att ska fortsätta sin samverkan med och den nyinrättade byrån för europeisk gräns- och kustbevakning inom området. Utskottet ser ingen anledning att föreslå ytterligare åtgärder för tillfället men avser att fortsätta följa frågan. Mot denna bakgrund anser försvarsutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkande 32. En av kommissionens mest prioriterade frågor har varit förhandlingarna om reformen av det gemensamma asylsystemet som kommissionen presenterade (fakta-PM 2015/16:FPM 79). Enligt regeringens skrivelse 2017/18:118 verkar för en närmare integrering av den externa och interna dimensionen av EU:s migrationspolitik till förmån för ett långsiktigt och hållbart samarbete med tredjeländer. Liksom i utrikesutskottets betänkanden /17:UU5 och 2016/17:UU10 anser utskottet att ett förstärkt och konstruktivt samarbete inom EU är en av grundstenarna i en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Utskottet understryker vikten av att finna en rättvis och fungerande lösning i fråga om det gemensamma asylsystemet. EU:s framtida asylsystem ska vara hållbart, värna asylrätten och uppnå en jämnare fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör agera solidariskt. har behandlat frågan om återvändande i betänkande 2017/18:UU2 och 2017/18:UU25 och noterade då att det framgår av regeringens ställningstagande med anledning av EU:s förslag till ny partnerskapsram med tredjeländer (fakta-PM 2015/16:FPM112) att regeringen anser att det är viktigt att EU får till stånd ett bättre återvändande, för att säkerställa den framtida gemensamma asyl- och migrationspolitiken och värna . Regeringen står bakom initiativet till en skräddarsydd ansats för att främja samarbetet om migration med specifika tredjeländer, i syfte att uppnå ett effektivare återtagande. Regeringen anser inte att ett generellt villkorande av bistånd kopplat till frågan om återtagande vore en ändamålsenlig metod. Detta skulle kunna verka kontraproduktivt. I enlighet med slutsatser som EU antagit, där främst mer-för-mer-principen tillämpas, och med principer för ett effektivt utvecklingssamarbete, kan bistånd användas som grund för att medvetandegöra tredjeländer om vikten av att få till stånd ett väl fungerande samarbete om återtagande. Motionsyrkanden om visumtvång och sanktioner gentemot och EU:s hantering av visumlättnader har redan behandlats i förra årets betänkande (2016/17:UU10). Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka dessa yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som gjorts av och försvarsutskottet i deras yttranden. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2017/18:4036 yrkandena 11, 16, 26 och 32–35. Konkurrenskraft, transport och energi Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden relaterade till konkurrenskraft, transporter och vissa telekomfrågor inom EU-samarbetet. Jämför reservation 23 (SD) och 24 (C). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen när det gäller konkurrenskraftsfrågor, transportfrågor, telekom och energi (s. 123–145). I motion 2017/18:3684 yrkande 3 anför m.fl. (C) att ska driva att EU ska utvecklas med de fyra friheterna och den inre marknaden som grund. I motion 2017/18:4036 yrkande 39 anför m.fl. (SD) bl.a. att konkurrenskraftsåtgärder ska vara reella tillväxtåtgärder. I samma motion yrkande 40 anförs att strukturreformer inte ska vara kostnadsdrivande. Vidare anförs i yrkande 41 bl.a. att fokus ska ligga på åtgärdernas inverkan på EU:s konkurrenskraft i den globala konkurrensen. anför i yrkande 42 att ska förbli ett organ för mellanstatligt samarbete. I yrkande 43 anförs att inte bör delta i sammanhållningspolitiken. Vidare anförs i yrkande 44 att man enbart i nödvändiga fall ska genomföra ERTMS (). anför i yrkande 45 att yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten inte ska bestämmas på EU-nivå. I yrkande 46 anförs att regeringen ska verka i EU för att frekvenstilldelningen ska fortsätta att ligga på nationell nivå. Vidare anförs i yrkande 47 att organet för regleringsmyndigheter inte ska införas. Motionärerna anför i yrkande 48 att EU inte ska besluta om offentligt wifi. I ovannämnda motion finns även flera yrkanden om energifrågor. I yrkande 49 framhåller m.fl. vikten av att förhandlingarna om energiunionen utgår från betydelsen av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft. Dessutom efterlyses en kostnadsanalys av investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. I samma motion yrkande 50 anförs det om energiförsörjningstrygghet att det ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vidare anförs i yrkande 51 om energieffektiviseringsmål att medlemsländernas olikheter bör återspeglas på ett mer realistiskt sätt i de mål som sätts upp och att medlemsstaterna själva ska utforma styrmedel och åtgärder för att uppnå målen. Motionärerna anför i yrkande 52 att de är kritiska till kraven att medlemsstaterna ska öppna stödsystem för förnybar elproduktion i andra medlemsstater. Digitaliseringsfrågor präglade bl.a. konkurrenskraftsområdet . fick information inför det informella digitala toppmötet i , och digitalisering var även ett av de ämnen som behandlades av . Inför konkurrenskraftsrådet samrådde regeringen med nämnden om den digitala inremarknadsstrategin och fick, med undantag för en avvikande mening, stöd för sin linje. har behandlat kommissionens förslag om paketet om ren energi . En majoritet av nämnden har kunnat ställa sig bakom regeringens föreslagna ståndpunkt, även om ett par partier lämnat avvikande meningar i förhållande till de olika förslag som ingår i paketet. På transportområdet har nämnden behandlat förslagen om Eurovinjett och elektroniska vägavgiftssystem som båda är del av det s.k. rörlighetspaketet. Vid samrådet fick regeringen, efter ajournering och en kompletterad ståndpunkt, stöd för sin linje. När det gäller rymdfrågor vill utskottet understryka att rymdforskning och rymdverksamhet är av vital strategisk betydelse för samhället. Samhället är beroende av rymdtekniken inom en rad områden, t.ex. för navigation, logistik, bankomattjänster, väderprognoser, telekommunikation samt miljö- och klimatövervakning. Utskottet konstaterar bl.a. att rymdsamarbete är ett delat ansvar mellan EU och ().