bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — I motion 2017/18:2022 av (M) konstateras att företagande missgynnas på en rad punkter jämfört med anställning. Motionären föreslår därför att en utredning bör göras för att identifiera och jämställa förutsättningarna mellan eget företagande och anställning för att få rättvisa villkor för företagare. I motion 2017/18:3431 av Boriana (M) anför motionären att Kriminalvårdens tvätterier vid anstalterna och ofta deltar i upphandlingar i konkurrens med privata aktörer på marknaden. Eftersom Kriminalvården har låga personalkostnader på ca kan inget seriöst företag med anställda som får marknadsmässig lön konkurrera med Kriminalvårdens priser. Motionären föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att denna bör ta initiativ till en översyn av konkurrenslagen i syfte att motverka sådan snedvriden och osund konkurrens. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) framhålls det att har en relativt väl fungerande industri, men att det finns betydande orosmoln och signaler om att industrin tappar i konkurrenskraft. Motionärerna anför att kunskapsekonomin präglas av snabba teknologiskiften och att måste ta sig an dessa utmaningar för att förbli innovativt och konkurrenskraftigt. Motionärerna föreslår därför att en bred och genomarbetad industristrategi ska utvecklas (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:909 av m.fl. (SD) anförs att det finns indikationer på att företagsforskning lämnar landet för att i stället etableras utomlands. Motionärerna menar att detta är en allvarlig signal om att miljön för forskning inom företagsvärlden inte är den bästa, och föreslår därför att det ska utredas hur kan underlätta företagsforskning (yrkande 4). I kommittémotion 2017/18:916 av m.fl. (SD) anför motionärerna att det förekommer att säljverksamhet inom turistindustrin sker i offentlig regi. Motionärerna vill därför att regeringen tar initiativ till att regelbundet följa upp att offentliga säljverksamheter inte ger en osund konkurrens gentemot det privata näringslivet (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:923 av m.fl. (SD) framhålls vikten av att skapa ett gott näringslivsklimat för att såväl nya som gamla företag ska kunna verka och växa och att anor som innovationsdriven nation ska upprätthållas. Motionärerna anför att näringspolitiken bör inriktas på att ta bort hinder som finns för att därigenom få fler små företag att starta och växa, och på generella satsningar på små och medelstora företag. m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2017/18:932 vikten av att verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler både nationellt och globalt. Motionärerna föreslår därför att en övergripande konkurrensöversyn görs där konkurrensfaktorer som t.ex. marknadsandelar, tillväxt och vinstmarginaler gås igenom (yrkande 1). (SD) anför i motion 2017/18:2057 att det är de små och medelstora företagen som är ryggraden i men att många av företagen saknar någon som ser till deras intressen, inte minst i domstolsprocesser. Motionären föreslår därför att en småföretagarombudsman införs. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) framhålls att nya jobb skapas i växande företag. Motionärerna menar att det behövs ett gynnsamt företagsklimat i hela landet och att det måste bli enklare att starta och driva företag. Det måste därför bli enklare för fler att starta och driva företag, t.ex. genom att en ny företagsform, s.k. ingångsföretag, införs med omfattande regelförenklingar för de absolut minsta företagen (yrkande 5). I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) framhålls att grunden till utveckling i hela landet är goda villkor för de små och medelstora företagen som skapar jobb. Klimatet för entreprenörer, som omvandlar nya idéer till nya företag, behöver därför förbättras (yrkande 2). Tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, måste också enligt motionärerna ges förutsättningar att växa och utvecklas då de i många fall erbjuder värdefulla jobb för bl.a. ungdomar och nyanlända (yrkande 3). Motionärerna anför vidare att står inför stora förändringar. Detta kräver bl.a. att regler underlättar och inte försvårar när det gäller att rekrytera och behålla nyckelpersoner och att lagstiftningen kring nya tekniska innovationer måste uppdateras. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att främja snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era (yrkande 7). I motion 2017/18:969 av (C) framhålls att innovationer och nytänkande är livsviktiga ingredienser för att utveckla näringslivet och skapa jobb. finns innovationsstöd via flera kanaler, bl.a. via länsstyrelserna i form av innovationscheckar. Tiden från beslut till utbetalning försvårar dock för små företag. Motionären föreslår därför en reform av systemet med innovationscheckar för att göra det lättare för småföretagen att få tillgång till kapital. Att säkerställa svensk konkurrenskraft på en allt mer globaliserad marknad är avgörande för jobb och tillväxt framöver, konstateras det i motion 2017/18:1207 av och (båda C). Enligt motionärerna försvinner mer än två tredjedelar av svensk export om inte industrin kan konkurrera på den internationella arenan, och därför bör regeringen införa ett konkurrenskraftsmål och ett konkurrenskraftsindex som mäter konkurrenskraften på alla relevanta områden. Målet kan användas som ett verktyg för regeringen och när nya beslut fattas. I motion 2017/18:1788 av (C) framför motionären att utvecklingen kopplat till digitaliseringens affärsmöjligheter går så snabbt att lagstiftningen inte hinner med och föreslår därför att lagstiftningen kring exempelvis arbetsrätt, upphovsrätt och skatter uppdateras för att underlätta för den nya digitala ekonomin som växer fram. I motion 2017/18:2437 av (C) konstaterar motionären att lagar och regelverk måste hänga med den tekniska utvecklingen och därför måste ses över för att de ska bli teknikneutrala för att inte hindra digitalisering och automatisering. Motionären föreslår att en strategi för att göra lagstiftning och regelverk mer innovationsvänliga tas fram. I partimotion 2017/18:3456 av m.fl. (V) framhålls vikten av att möjliggöra generationsskiften för företag bl.a. då den övervägande andelen företagare i befinner sig i de högre åldersspannen. I motionen föreslås därför att berörda myndigheter får i uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för att underlätta generationsskiften (yrkande 9). I kommittémotion 2017/18:3613 av m.fl. (L) anförs att enskilda näringsidkare utsätts för osund konkurrensen från offentliga aktörer. Motionärerna vill därför att kommuner kontinuerligt kartlägger sin näringsverksamhet i syfte att undanröja snedvriden konkurrens mellan kommunen och privata företag (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) framhålls att är ett av världens bästa länder på innovation men tyvärr inte fullt lika framgångsrikt på att kommersialisera innovationer. Det totala innovationssystemet omsätter mycket offentliga medel och motionärerna anför därför att det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att tydliggöra nyttan och göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat (yrkande 2). Motionärerna framhåller också vikten av att forskningsinstituten medverkar till att forskning och utveckling (FoU) inom näringslivet ökar bl.a. genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden. De statliga forskningsinstituten bör ges tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga FoU-satsningar för industrins små och medelstora företag (yrkande 16). Motionärerna framhåller vidare att Industriella utvecklingscentrum (IUC) har en viktig roll för företag genom att de har nära samarbeten med forskningsinstitut och akademi för att tillföra projekt och innovationer nytänkande och omvärldskunskap. Motionärerna föreslår därför att IUC bör få verksamhetsstöd från för att kunna förverkliga nyindustrialiseringsstrategin (yrkande 17). Motionärerna framhåller vikten av att främja lokala företagslotsar (yrkande 18). Motionärerna anför också att det finns en trend att statliga bolag breddar sina verksamheter vilket riskerar att de tar marknadsandelar på bekostnad av privata aktörer. Även myndigheter har gjort stora insteg på den öppna marknaden genom att delta i upphandlingar med varor och tjänster. Motionärerna anser därför att det bör göras en översyn av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapandet av nya affärsverksamheter i konkurrens på öppna marknaden (yrkande 29). I motion 2017/18:3621 av (KD) anförs att kommunernas uppgift bör vara att kartlägga behovet av stödinsatser och hur man på bästa sätt kan underlätta för företagen att etableras och vidareutvecklas i sin kommun. Med ett näringslivsbokslut i varje kommun kan man få en god överblick av hur behovet ser ut och vilka satsningar som gjorts. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I syfte att stödja regeringen i att utarbeta och genomföra strategin har ett råd för nyindustrialisering tillsatts och ett antal dialoger har genomförts. Regeringen har också haft industrisamtal under ledning av närings- och innovationsministern med representanter från akademi, arbetsmarknadens parter och myndigheter. Strategin Smart industri syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. Regeringen menar att kompetens och innovationskraft är avgörande för att lyckas. I strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är nödvändiga för industrins konkurrenskraft: • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta industrins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att genomföra analyser som ska bidra till arbetet med strategin och att påbörja ett förberedande arbete för kommande utvärderingar. presenterade regeringen en handlingsplan med 45 åtgärder på flera politikområden som stöder arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser (N2016/04273/FÖF). Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena och har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademi. presenterade regeringen en andra handlingsplan med 37 nya åtgärder, t.ex. ett nationellt testcenter för elfordon, ett kunskapslyft för att hantera kompetensförsörjningsproblematiken och ett robotlyft med ett automationsprogram för små och medelstora industriföretag i hela landet. En viktig utgångspunkt för den andra handlingsplanen är att bygga vidare på de pilotsatsningar som initierades i den första handlingsplanen för att skala upp de satsningar som bedöms ha potential att ge goda resultat. En av de satsningar som gjordes i samband med den första handlingsplanen var att ge i uppdrag att stödja aktörer med regionalt utvecklingsansvar att delta i arbetet med Smart industri genom förstudier och pilotprojekt (N2016/02958/FÖF). gav regeringen ett kompletterande uppdrag att främja Smart industri på regional nivå för att omsätta förstudier och pilotprojekt i operativ verksamhet (N2018/00532/FÖF). Uppdraget ska slutrapporteras . Smart industri och samverkansprogrammen, i synnerhet programmen för uppkopplad industri och nya material samt cirkulär och biobaserad ekonomi ska ses som komplement till varandra. Åtgärder som genomförs inom ramen för samverkansprogrammen bidrar till stor del till att uppfylla målsättningarna för Smart industri. Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) infördes i konkurrenslagen (2008:579) och trädde i kraft (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. kan som tillsynsmyndighet väcka talan i domstol om att förbjuda en offentlig aktör att tillämpa ett konkurrenssnedvridande förfarande i en säljverksamhet. Ett antal skriftliga frågor och interpellationer har ställts under föregående riksmöten om huruvida regeringen avser att göra en översyn av konkurrenslagen och då med särskilt fokus på KOS-reglerna. Exempelvis kan nämnas att närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (C) om osund konkurrens från offentlig verksamhet (fr. 2015/16:1136). Frågan rörde vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att privata företag inte ska utsättas för osund statlig konkurrens på t.ex. tvätterimarknaden. Närings- och innovationsministern angav bl.a. i sitt svar att regeringen noga följer utvecklingen av praxis men inte ser någon anledning till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Vidare kan nämnas att civilminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om statliga myndigheter och osund konkurrens (fr. 2016/17:1636). Frågan rörde vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att statliga myndigheter inte ska kunna ägna sig åt osund konkurrens. Civilministern angav bl.a. i sitt svar att regeringen avser att vid kommande omprövningar av det statliga åtagandet särskilt uppmärksamma myndigheternas säljverksamhet och effekterna på de marknader där de statliga myndigheterna är verksamma. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt innovationsråd. Statsministern är ordförande för rådet, som i övrigt består av fem statsråd och tio ledamöter från näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. Rådet ska fungera som ett forum för en löpande dialog mellan regeringen och rådets ledamöter. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. har identifierat tre områden som centrala för att lösa samhällets utmaningar: digitalisering, livsvetenskap samt miljö- och klimatteknik. Regeringen har därefter inrättat fem samverkansprogram där och svensk industri har komparativa fördelar. Programmen är inriktade på de tre tidigare nämnda områdena. Åtgärder inom de fem samverkansprogrammen är enligt regeringen prioriterade och de har följande inriktning: • Nästa generations resor och transporter – genom bl.a. digitalisering, nya drivmedel och miljövänligare transporter kan minska sin klimatpåverkan och öka exporten. • Smarta städer – genom innovativ miljö- och klimatteknik, smarta elnät och digitalisering förbereds den framtida miljö som kommer att vara hem för en stor del av framtida invånare. • Cirkulär och biobaserad ekonomi – genom en biobaserad ekonomi ska biobaserade produkter användas för att ersätta fossila produkter. Den cirkulära ekonomin innebär att främja giftfria kretslopp, en resurseffektiv användning, återanvändning och återvinning av produkter och material samt att använda avfall som en resurs. • Livsvetenskap – genom nya innovativa läkemedel, vårdmetoder och ny medicinsk och digital teknik kan en framtid med en åldrande befolkning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens bemötas. • Uppkopplad industri och nya material – genom nya hållbara material, molntjänster, robotik och additiv tillverkning står redo inför den fjärde industriella revolutionen. De strategiska innovationsområdena är ett tvärsektoriellt initiativ där insatser som genomförs ska delfinansieras av näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska också vara delaktigt i planering och genomförande, och samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Fokus för arbetet är att det befintliga innovationssystemet ska nyttjas effektivare. Regeringen framhåller vikten av samverkansprogrammen även i arbetet med att åstadkomma ett förstärkt innovationsklimat för datadriven och digitalt driven innovation i sin digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Regeringen lanserade Testbädd . Syftet är att uppmuntra till att nya idéer och lösningar ska testas i och att det ska bli mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer. Testbädd omfattar flera olika typer av satsningar. Insatserna genomförs huvudsakligen via strategiska innovationsområden, test- och demonstrationsverksamhet, forskningsinstituten, utmaningsdriven innovation och via samverkansprogrammen. Regeringen inrättade en nationell funktion för Testbädd genom att ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att etablera en nationell samordnande funktion för att stärka test- och demonstrationsverksamhet i och verka för framväxten av internationellt särskilt attraktiva test- och demonstrationsmiljöer. ska delrapportera uppdraget och därefter rapportera uppdraget i sin årsredovisning. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) att industriforskningsinstituten och deras uppgift att knyta samman forskning och företagande ska förstärkas genom att nivån på statsbidraget till () ökar . Syftet med satsningen är att lägga grunden för en ny, långsiktig och fördjupad gränsöverskridande samverkan och stärkt innovationsförmåga. har omorganiserats från en branschorienterad organisation till att ha fem affärs- och innovationsområden. Detta väntas leda till att utvecklar gräns- och branschöverskridande kompetens och på så sätt bättre kan möta de samhällsutmaningar som identifieras bl.a. genom samverkansprogrammen. I budgetpropositionen anger regeringen att de strategiska samverkansprogrammen fortsatt är prioriterade liksom att vidareutveckla Testbädd . Regeringen föreslår därför bl.a. en fortsatt satsning på –2021. gav regeringen i uppdrag att stärka samordningen mellan myndigheter för en sammanhållen innovationsprocess (N2017/01832/IFK). Målet med uppdraget är att stärka roll som testbädd för nya innovationer. Uppdraget omfattar att utveckla roll som samverkanspart för regelgivande myndigheter för att förbättra förutsättningarna för att innovationsstöd, regulatorisk rådgivning och tillståndsprocess ska utgöra en sammanhållen process som stöder innovation från idé till marknad. ska lämna en slutrapport . har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För att uppnå detta genomför olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Bland annat finansierar insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. har också i uppdrag att lämna statligt stöd till inkubation, där insatserna ska inriktas mot inkubatorer som uppvisar förmåga att framgångsrikt stödja utveckling av affärsidéer med hög kunskapshöjd och internationell marknadspotential till nya tillväxtföretag (N2013/3474/FIN). När det gäller att stärka finansieringslösningar för innovativa affärsidéer föreslog regeringen i budgetpropositionen att tillförs medel för en utökad satsning på bidrag till verifiering av forskningsresultat och projekt. Vidare föreslog regeringen att tillförs medel för att utveckla och investera i befintliga demonstrationsmiljöer och stimulera nyetableringar av test- och demonstrationsmiljöer som kan locka internationella investeringar. Budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) med förslag om utgiftsramar och anslag för utgiftsområde 24 tillstyrktes av utskottet (bet. 2017/18:NU1). ska enligt ägaranvisningen bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer och erbjuder bl.a. särskilt anpassade finansieringsformer för utveckling av innovationsprojekt. Bolaget ska vidare eftersträva att samverka med privata aktörer i sitt uppdrag. Bolaget ska också samverka med relevanta myndigheter, statliga bolag och organisationer vars syfte är att stödja företagsutveckling och internationalisering av svenskt näringsliv. Statliga stöd till innovation och företagande granskade statliga stöd till innovation och företagande i rapporten till innovation och företagande (RiR 2016:22). Syftet med granskningen var att ta reda på om staten främjar innovationer och företagande på ett ändamålsenligt sätt genom att betala ut stöd till företag. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och granskade myndigheter. Regeringen överlämnade en skrivelse om till (skr. 2016/17:79). I skrivelsen anför regeringen att den delvis instämmer i problembeskrivning och övergripande iakttagelse som är att överblicken över statens stöd till innovation och företagande och dess effekter behöver förbättras. Regeringen framhåller att kunskapen inom är god om de enskilda insatser som görs. Samtliga program som genomförs av , och redovisas t.ex. i respektive myndighets årsredovisning. Ett urval av program följs upp och utvärderas genom återkommande programspecifika och tematiska utvärderingar. Myndigheterna arbetar enligt skrivelsen kontinuerligt med att utveckla sina insatser. Regeringen instämmer vidare i slutsats och rekommendation om att det behövs en bättre helhetsbild av stödens samlade effekter. Skrivelsen behandlades av utskottet (bet. 2016/17:NU11). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande vikten av att skapa förutsättningar för en bättre överblick över stöden till näringslivet, deras effekter och samhällsnytta. Utskottet konstaterade vidare att regeringen aviserat flera åtgärder, bl.a. att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder och att ge Tillväxtanalys en central roll i arbetet. I budgetpropositionen anger regeringen att den anser att det framför allt saknas utvecklade analys- och utvärderingsmetoder för att skapa systematisk kunskap om ekonomiska omvandlingsprocesser. Regeringen gav därför Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse på såväl nationell som regional och lokal nivå kan utvecklas (N2017/04366/A). Uppdraget ska slutredovisas . Utveckling av entreprenörskaps- och innovationsklimatet Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). Uppdraget slutredovisades i betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). I utredningen konstateras bl.a. att regelbördan för företag anses vara tillväxthämmande, speciellt för små och nystartade företag, och trots att har haft i uppdrag att minska de administrativa kostnaderna och inrättats har problemet inte minskat.