bet · H501CU16 · 2018-04-03 00:00:00 — behandlade utskottet motioner om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle besluta om ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna var avsedda att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU10): Utskottet anser således att huvudregeln bör vara att buller från spårtrafik och vägar inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad. Det överensstämmer med vad som föreslagits i det remitterade förslaget till förordning. När det sedan gäller den särskilda bestämmelsen om en högre bullernivå som i det remitterade förslaget avsåg bostadsbyggnad som är avsedd för studenter har det vid remissbehandlingen framförts vissa synpunkter på lämpligheten att i förordningen använda denna avgränsning av byggnadstyp. Några remissinstanser har framhållit att byggnadens framtida användning inte kan garanteras genom en planbestämmelse eller ett bygglov. Utskottet gör emellertid bedömningen att den rådande bristen på studentbostäder gör det mindre troligt att bostadsbyggnader avsedda för studenter i någon nämnvärd omfattning kommer att användas för andra ändamål . Inte heller i den situationen att en viss omvandling av studentbostäder till andra boendeformer verkligen kommer till stånd anser utskottet att detta kan leda till sådana problem att den förordade särregleringen för studentbostäder bör undvikas. Enligt utskottets bedömning bör alltså en särregel med en högre ljudnivå för bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet eller högskola kunna användas i förordningen. Regeringen bör emellertid noga följa tillämpningen av förordningen och vid behov ta nödvändiga initiativ. Det kan exempelvis finnas behov att överväga om den förordade bestämmelsen även bör föranleda en komplettering av de bestämmelser om en samordnad prövning av buller enligt och som beslutade och som trädde i kraft (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). En ändrad användning av en bostadsbyggnad som ursprungligen var avsedd för studenter vid universitet eller högskola bör inte föranleda ändrade krav i fråga om ljudnivån vid byggnadens fasad. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att genom ett tillkännagivande ställer sig bakom en uppmaning till regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader som är avsedd att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anser att ändringen bör ha följande innebörd. Huvudregeln om ett riktvärde för buller från spårtrafik och vägar ska ändras från till ekvivalent ljudnivån vid en bostadsbyggnads fasad. Den särskilda regel som avser en bostad om högst kan då utgå. Det ska däremot införas en särskild regel för en bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet och högskola enligt vad utskottet anfört. För en sådan bostadsbyggnad ska riktvärdet anges till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Regeringen bör noga följa tillämpningen av den nya förordningen och överväga eventuella behov av en ytterligare komplettering av regleringen av omgivningsbuller som möjliggör ett byggande utifrån de riktvärden som anges i förordningen. De av utskottet förordade ändringarna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader kommer generellt sett att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Den föreslagna särregeln för studentbostäder kommer att möjliggöra byggande i attraktiva lägen där nu gällande bestämmelser lägger hinder i vägen. behandlade utskottet på nytt motioner om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslog på nytt ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen omgående bör besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt det tillkännagivande som gjorde . Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2016/17:CU1): tillkännagivande innebar att regeringen borde besluta om vissa ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna syftade till att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar och utskottet ansåg att ändringarna generellt sett skulle komma att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Det har gått tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet anser att det är mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har ändrat förordningen på det sätt som framgår av tillkännagivande. Regeringens saktfärdighet har inneburit att byggbar mark inte kunnat tas i anspråk för bostadsbyggande och att byggprojekt har försenats eller fått en annan utformning än byggherrens förstahandsval. Detta är naturligtvis mycket olyckligt med hänsyn till den akuta brist på bostäder som råder. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen omgående bör besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt tillkännagivande . Vad utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Mot bakgrund av tillkännagivanden beslutade regeringen om ändringar i ovannämnda förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggande. Riktvärdena för buller vid en bostadsbyggnads fasad från spår- och vägtrafik för bostäder är nu i stället för det tidigare . För bostäder större än är riktvärdet i stället för det tidigare . Kraven för ljudmiljön inomhus ändrades inte. tillstyrkte utskottet en motion med ett yrkande om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och pröva andra lättnader i byggreglerna för studentbostäder. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU10): delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte nu ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare. Det bör emellertid vara möjligt att ta större hänsyn till det förhållandet att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande vid en högskola eller ett universitet. Det finns också skäl att fästa stor vikt vid de synpunkter som förs fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Studentbostads-företagen har framhållit att tillgänglighetskraven bidrar till högre byggkostnader för studentbostäder och försvårar nya lösningar vad gäller bostädernas utformning. De har även fört fram tankar på att det kan vara lämpligt att utforma mer flexibla regler om tillgänglighet, exempelvis genom att även definiera någon form av besökstillgänglighet. Med en sådan lösning skulle alla nya studentbostäder kunna göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, men inte alla vara helt anpassade för att fungera som en egen bostad för studenter med olika former av funktionsnedsättning. behandlade utskottet på nytt motioner om att utreda förändringar i tillgänglighetskraven och lättnader i andra krav för studentbostäder. Utskottet tillstyrkte motionsyrkanden om att underlätta byggandet av mindre bostäder. följde utskottets förslag. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2016/17:CU15): Som framgår ovan har det genomförts ett flertal förändringar i plan- och bygglagstiftningen i syfte att göra det enklare och billigare att bygga bostäder. Flera av förändringarna har varit särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Utskottet anser dock i likhet med motionärerna att det alltjämt finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte heller ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare utan hänvisar till sitt senaste ställningstagande i denna del. Den tidigare nämnda byggregler har bl.a. fått i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. PBF, byggregler, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till. Syftet är att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande. Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. I delbetänkandet Nystart för byggstandardiseringen genom stärkt samverkan (SOU 2017:106) bedömer kommittén att det finns behov av en byggstandardisering och att detta är en fråga som staten har ett intresse av. Kommittén menar dock att standardiseringen bör vara marknadsdriven men att staten bör delta aktivt i arbetet bl.a. genom berörda myndigheter. Kommittén föreslår bl.a. att regeringen bör utse en särskild nationell samordnare för byggstandardiseringen, att regeringen bör inrätta ett nationellt myndighetsråd för byggstandardisering och att regeringen bör villkora medfinansieringen utifrån aktuella behov för att stärka standardiseringen inom byggområdet. Vidare lämnar kommittén löpande förslag om föreskrifter om byggregler. Förslagen om förändrade byggregler bereds alltjämt inom . Som framgår ovan har det genomförts ett flertal förändringar i PBL i syfte att göra det enklare och billigare att bygga bostäder av enklare karaktär. Flera av förändringarna har varit särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder för bl.a. unga och studerande. Till följd av tillkännagivande om buller har regeringen beslutat om en höjning av riktvärdena för trafikbuller vid en bostadsbyggnads fasad. Regeringen har även tillsatt en kommitté med uppdrag att genomföra en genomgripande översyn av bl.a. byggregler som omfattar tillgänglighetskrav och andra krav. beslutade och 2017 på utskottets förslag om tillkännagivanden till regeringen om ytterligare lättnader i de tillgänglighetskrav och andra krav som gäller för studentbostäder. Utskottet står fortfarande fast vid sin uppfattning och förutsätter att regeringen arbetar aktivt och skyndsamt för att åstadkomma de förändringar som tillkännagivandena ger uttryck för. Utskottet anser mot den bakgrunden att det saknas skäl att nu föreslå någon ytterligare åtgärd från sida i frågan. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärder för byggnaders inomhusmiljö. Utskottet hänvisar bl.a. till befintliga bestämmelser och riktlinjer samt till pågående arbete. Jämför reservation 8 (KD). Enligt kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) bör en nationell dagsljusnorm för skolmiljöer utredas (yrkande 32). Motionärerna menar att dagsljus har stor betydelse för hälsan och elevers inlärningsförmåga. Motionärerna vill även förenkla byggreglerna för bl.a. fönster och takfönster för att underlätta och öka ljusinsläpp i byggnader (yrkande 33). Tillkännagivanden i enlighet med detta begärs. I motion 2017/18:958 av och (båda C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en regelbunden mätning av radonhalten bör införas vid obligatorisk ventilationskontroll. Motionärerna menar att en certifierad kontrollant bör utföra en årsmedelvärdesmätning av radonhalten i samband med den obligatoriska ventilationskontrollen för att säkerställa att målen om en god boendemiljö uppfylls. och (båda M) begär i motion 2017/18:2016 ett tillkännagivande om att det bör införas en obligatorisk akustikkontroll i svenska skolor för att förbättra ljudmiljön. Motionärerna anser att kontrollen av ljudmiljön bör fungera på samma sätt som den obligatoriska ventilationskontrollen. Enligt det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska städer, tätorter och bebyggd miljö utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Den bebyggda miljön ska medverka till en god regional och global miljö. Vidare innefattar målet miljöanpassning av byggnader och anläggningar samt att en god hushållning med mark, vatten och andra resurser ska främjas. Inom målet God bebyggd miljö används flera preciseringar för att förtydliga målet och tydliggöra uppföljningsarbetet. En av dessa är preciseringen Hälsa och säkerhet som omfattar bl.a. radon, buller och andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker. Enligt allmänna råd om radon inomhus (FoHMFS 2014:16) är riktvärdet för radon i inomhusluften luft. Om radonhalten överstiger detta värde, är den att anse som en olägenhet för människors hälsa och bör åtgärdas enligt 9 kap. 9 § . En mätning av radonhalten genomförs vanligen genom utplacering av mätdosor som får sitta uppe t.o.m. april, dvs. Det finns även metoder för korttidsmätningar, men dessa är dock behäftade med större osäkerhet. I 8 kap. 25 § (2010:900), förkortad PBL, och 5 kap. 1–7 §§ plan- och byggförordningen (2011:338), nedan förkortad PBF, finns bestämmelser om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystem (OVK) i byggnader. En OVK ska utföras av en certifierad sakkunnig funktionskontrollant innan ventilationssystemet tas i bruk och därefter regelbundet vid återkommande tillfällen. Vissa byggnader och ventilationssystem är undantagna dessa bestämmelser. Syftet med bestämmelserna om OVK är att säkerställa tillfredsställande inomhusklimat. Det är fastighetsägaren som har ansvar för att se till att OVK-reglerna uppfylls. I PBL och PBF finns även tillsynsbestämmelser som kan användas av tillsynsmyndigheterna ifall fastighetsägaren inte uppfyller åtagandet enligt lag. Resultatet av en ventilationskontroll enligt PBL kan även få betydelse vid en prövning av inomhusklimatet enligt bestämmelserna i 9 kap. och 26 kap. . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utgiftsområde 18, bet. 2017/18:CU1) att radonbidraget för småhus skulle återinföras. uppgår anslaget till , och beräknas anslaget till . Bidraget syftar till att öka medvetenheten om radon och underlätta för småhusägare att vidta åtgärder. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Enligt uppgift från bereds nu föreskrifter om radonbidrag som planeras träda i kraft . Regler för buller i arbetsmiljön finns i föreskrifter om buller (AFS 2005:16). Enligt 4 § i föreskrifterna ska arbete planeras, bedrivas och följas upp så att bullerexponeringen minskas genom att bullret elimineras eller sänks till lägsta möjliga nivå. Vissa åtgärder ska uppmärksammas särskilt, bl.a. utformningen och planeringen av arbetsplatser. I kommentaren till bestämmelsen finns vägledande värden för bakgrundsbuller för olika arbetsförhållanden. För arbetsförhållanden där det ställs stora krav på stadigvarande koncentration och på att säkert uppfatta tal, exempelvis vid undervisning, anges värdet . Enligt byggregler (BBR 2011:6 avsnitt 6:3) ska rum där människor vistas mer än tillfälligt ha god tillgång till direkt dagsljus, och det allmänna rådet är en dagsljusfaktor på . I byggregler finns även regler om solljus. Som huvudregel ska bostäder där människor vistas mer än tillfälligt ha tillgång till direkt solljus i något rum eller avskiljbar del av rum. Det ges ingen precisering av antalet timmar, årstid eller breddgrad. byggregler anger vidare att takfönster inte bör utgöra den enda ljuskällan i bostäder där människor vistas mer än tillfälligt. Ljusförhållanden räknas som en teknisk egenskap och lyfts fram i det tekniska samrådet. För dagsljus på arbetsplatser gäller föreskrifter Arbetsplatsens utformning (AFS 2009:2). Enligt dessa bestämmelser ska det normalt finnas tillfredsställande dagsljus och möjlighet till utblick vid stadigvarande arbetsplatser, i arbetslokaler och i personalutrymmen som är avsedda för personer att vistas i mer än tillfälligt. Regeringen gav i uppdrag att förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (N2017/07419/PBB). Enligt uppdraget ska samla in, kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö för att öka medvetenheten om möjliga brister i inomhusmiljön, de vanligaste orsakerna till dessa brister och hur de kan undvikas. Uppdraget innefattar även att uppdatera relevanta delar av materialet från den rikstäckande undersökningen av bebyggelsens energianvändning, tekniska status och innemiljö (). Materialet från Betsiundersökningen utgör ett kunskapsunderlag vad gäller byggnadsbeståndets tekniska status. Det tidigare framtagna materialet bygger på undersökningar av varje byggnad på plats. Därtill är urvalet utformat för att ligga till grund för slutsatser om bebyggelsen i sin helhet. På grund av detta har materialet från använts i åtskilliga utredningar och rapporter sedan det togs fram. Uppdateringen ska utföras så att materialets värde i detta avseende kvarstår. Uppdraget ska redovisas i två delrapporter respektive och i en slutrapport . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av en god inomhusmiljö. Det gäller inte minst inom skolan där brister i miljön kan påverka såväl elever som personal negativt. Det kan konstateras att det redan finns bestämmelser och riktlinjer som syftar till att säkerställa en god inomhusmiljö bl.a. vad gäller ljus- och ljudförhållanden. I fråga om radon införs nu ett bidrag till åtgärder mot radon i bostäder, vilket ökar möjligheterna att komma till rätta med de hälsorisker som förhöjda halter i småhus innebär. Bidraget ska bl.a. kunna användas till att öka medvetenheten om radon och radonsanering. Vidare innebär det uppdrag som regeringen gav till att det vidtas även andra åtgärder för att förbättra inomhusmiljön. ska bl.a. kvalitetssäkra och sprida information om byggnaders inomhusmiljö. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl till någon åtgärd från sida. bör därför avslå motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt skydd för köpare och kontroller vid nybyggnation med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 9 (V). I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en översyn av lämpliga åtgärder för att säkerställa långsiktig hållbarhet och att köparens intresse tas till vara vid nybyggnation. Motionärerna menar att dåliga materialval vid nybyggnation och energikrav som inte uppfylls är ett resultat av att producenten både beställer, bygger och kontrollerar kvaliteten på bostäderna. Denna ordning skapar enligt motionärerna en rättsosäker situation för köparen som inte har kunskap om olika tekniska lösningar. Vidare menar motionärerna att kommunerna bör få en mer proaktiv roll vid kontrollen av nybyggnation (yrkande 4) och begär ett tillkännagivande i enlighet med detta. Enligt motionärerna bör kommunerna stå för en oberoende inspektion vid nybyggnation. I yrkande 5 begär motionärerna i ett tillkännagivande att regeringen bör utreda ett system där byggherren står för kostnaden för kontrollen och kommunerna åläggs ansvar för att tillhandahålla kontrollanter. Byggherren har ansvar för att varje bygg-, rivnings- och markåtgärd genomförs i enlighet med de krav som gäller för åtgärden (10 kap. 5 § [2010:900], förkortad PBL). Det är även byggherrens ansvar att lov- eller anmälningspliktiga åtgärder kontrolleras enligt fastställd kontrollplan (10 kap. 6 § PBL). Kontrollplanen ska bl.a. innehålla uppgifter om vilka kontroller som ska göras, vem som ska göra kontrollerna, vilka anmälningar som ska göras till och när arbetsplatsbesök bör ske. Kontrollplanen ska även innehålla uppgifter om hur eventuellt farligt avfall ska tas om hand. Av kontrollplanen ska det även framgå i vilken omfattning kontrollen ska utföras inom ramen för byggherrens egenkontroll eller av någon med särskild sakkunskap. Vidare ska byggherren se till att det finns en eller flera kontrollansvariga som har en självständig ställning i förhållande till den som utför den åtgärd som ska kontrolleras. Den kontrollansvariga ska ha den kunskap, erfarenhet och lämplighet som behövs för uppgiften, och denne ska kunna styrka detta med ett bevis om certifiering (10 kap. 9 § PBL). En kontrollansvarig ska enligt 10 kap. 11 § PBL bistå byggherren med att upprätta förslag till kontrollplan, se till att kontrollplanen samt gällande bestämmelser och villkor följs, informera byggherren om avvikelser från föreskrifter och villkor samt vid behov meddela . Den kontrollansvarige ska även närvara vid tekniska samråd och andra kontroller och dokumentera sina arbetsplatsbesök och iakttagelser. Slutligen ska den kontrollansvarige avge ett utlåtande till byggherren och som underlag för slutbeskedet. Om den kontrollansvarige lämnar sitt uppdrag, ska denne meddela detta till . Om den kontrollansvarige inte utför sina uppgifter, ska byggherren underrätta (10 kap. 12 § PBL). Enligt 11 kap. 35 § första punkten PBL ska skilja den kontrollansvarige från sitt uppdrag, om denne åsidosatt sina skyldigheter enligt 10 kap. 11 § PBL och underrätta den som har certifierat den kontrollansvarige om beslutet. Om en kontrollansvarig har visat sig vara olämplig, får den som certifierat den kontrollansvarige återkalla certifieringen (11 kap. 36 § PBL). Bostadsminister svarade på en skriftlig fråga från Nooshi Dadgostar (V) om långsiktig hållbarhet vid nybyggnation (fr. 2016/17:1234). I sitt svar anförde bostadsministern bl.a. följande: Jag delar oron kring signalerna som kommer om att hållbarhet inte prioriteras vid nyproduktionen av bostäder, i detta fall bostadsrätter. Det finns en risk för ett växande antal byggfel och slarv när produktionen av bostäder ökar kraftigt och bristen på arbetskraft blir allt större. Regeringen arbetar med ett antal frågor där förhoppningen är att byggnaders kvalitet kommer att påverkas positivt. Bland annat pågår ett arbete med att utveckla en ny gemensam politik för arkitektur, form och design, ett hållbart bostadsbyggande och en hållbar stadsutveckling. Regeringen har även i budgetpropositionen aviserat en ökning på forskningen om hållbart samhällsbyggande med och . Det pågår också en övergripande översyn av byggregler med syfte att modernisera och förenkla regelverket, vilket är viktigt för att förhindra bl.a. dålig kvalitet. Regeringen har därutöver avsatt till ett informationscentrum för hållbart byggande. byggregler har som nämnts bl.a. i uppdrag är att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 10 kap. PBL som reglerar bestämmelserna om kontroll (mer information om kommitténs uppdrag finns att läsa under avsnittet Studentbostäder och Översyn av ). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav i uppdrag att kartlägga byggskador inom byggsektorn (N2017/04496/PBB). Uppdraget syftar till att ge en bild av förekomsten av byggskador och de fastighets- och samhällsekonomiska konsekvenser dessa orsakar. ska inom ramen för uppdraget kartlägga systematiska byggfel och betydande kvalitetsbrister vid nybyggnation eller renovering av byggnadsverk och analysera eventuella mönster i förekomsten av byggskador och deras orsaker. Uppdraget ska genomföras i samråd med byggregler och redovisas . Regeringen tillsatte en utredning om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Utredningens uppdrag var att identifiera områden där konsumentskyddet behöver stärkas. Utredningen lämnade betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31), vilket bl.a. innehåller förslag som har till syfte att stärka det rättsliga skyddet för förhandstecknare och andra blivande föreningsmedlemmar. Utredningen föreslår bl.a. att det införs en uttrycklig rätt till hävning för en förhandsköpare vid väsentliga avvikelser från vad som har avtalats dvs. faktiska fel, rådighetsfel och rättsliga fel. Förslaget har remitterats, och ärendet bereds inom . Utskottet kan konstatera att har fått i uppdrag att kartlägga systematiska byggfel och kvalitetsbrister vid nybyggnation och renovering. Vidare pågår det bl.a. utredningsarbete med en översyn av bestämmelserna om kontroll enligt PBL, och inom övervägs förslag om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Enligt utskottets bedömning bör det pågående arbetet inte föregripas med någon åtgärd från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om medborgarinflytande i samhällsplaneringen.