· H501UbU15 · 2018-03-07 11:43:27 — Jag ska börja med att yrka bifall till våra reservationer 5 respektive 18 under punkterna 2 och 9, så att jag inte glömmer det. Motionsbetänkandet och debatten handlar om den kommunala vuxenutbildningen, där även svenska för invandrare ingår, och om . På en hel del punkter är vi i och Alliansen överens med regeringen. Vi behöver bygga ut vuxenutbildningen, särskilt på yrkesvux. Vi behöver också göra detta när det gäller sfi. De stora skillnaderna handlar om hur och om att man som man bygger ut behöver vara noga med att säkra kvaliteten. Man måste inse att det finns en stor risk för att kvaliteten sjunker när man bygger ut stora system. Detta behöver man inse särskilt eftersom det , från första start, finns problem med kvaliteten. Jag tror att alla som har besökt vuxenutbildningen och träffat och pratat med personer som går den och som har läst statistik på detta område vet att dagens utformning av svenska för invandrare inte är särskilt effektiv. Det finns alldeles för många exempel på personer som har läst svenska år , som inte blir klara, som inte lär sig tillräckligt mycket och som definitivt inte får ett jobb. Detta är inte bara dåligt för oss som samhälle i stort, utan det är också en otroligt stor tragedi för de enskilda människorna. Vad vill då vi göra från moderat håll? Jo, vi tror att man behöver börja granska vuxenutbildningen på enhetsnivå - på skolnivå, om vi ska prata klarspråk - i stället för som , då Skolinspektionen granskar på kommunnivå och det sedan är upp till kommunen att följa upp ute i olika verksamheter. Det är det ena. Det andra är att vi har ett otroligt spretigt system. Eftersom det är upp till kommunen att lägga upp verksamheten, upphandla och ha egen drift är det många olika regler från kommun till kommun. För de aktörer som är med och som vi behöver för att bygga ut verksamheten blir det jättesvårt, och de lägger extremt mycket tid och resurser på att anpassa sig efter olika kommuner och regelverk. Detta är tid och pengar som hade kunnat läggas på att höja kvaliteten i undervisningen och utbildningen. Vi behöver ha ett mer enhetligt system. Därför vill vi bland annat införa nationella kriterier. Det finns en del kommuner som har börjat använda sig av något som kallas för auktorisation, där ersättningen kopplas mycket tydligare till resultat. Om man har bra resultat, får ut många i arbete, jobbar på ett sådant sätt att de studenter som läser exempelvis svenska lär sig språket fort, kommer ut i jobb och blir egenförsörjande får man en bonus för det. Då belönar vi att man har hög kvalitet. Detta testas och används i , , och på fler ställen runt om i landet. Det breder ut sig snabbt därför att det ger mycket goda resultat. Vi behöver ha mer av detta på nationell nivå - att man tar det som funkar bra och gör mer av det, som man har inspektioner och gör mindre av det som inte fungerar bra. Detta är en mycket pragmatisk syn och något som jag tycker att vi alla egentligen skulle kunna vara för. Något som talar emot det är att detta kräver att vi har valfrihet i systemet och att vi inför ett frivuxsystem där aktörer kan etablera sig utan att behöva upphandlas. Detta är ytterligare en av de saker som vi föreslår. Något som jag också vill nämna är ett förslag vi har som vi kallar för yrkesskola. Det är ett snabbspår - en kortare väg in på arbetsmarknaden. Vi kan kalla det yrkesintroduktion eller att man påbörjar en yrkesutbildning som gör att man kan få de första jobben på en arbetsmarknad. Sedan kommer man troligtvis att behöva komma tillbaka och utbilda sig mer. Detta liknar på sätt och vis Socialdemokraternas förslag om kurspaket. Även här skulle vi säkert kunna bli överens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning Det är bara det att vi tror och vet, eftersom vi har pratat med branscherna, att dagens kursplaner inte uppfyller de krav som branscherna ställer. Så länge det är så och man i fråga om innehåll inte lär sig tillräckligt eller rätt saker och så länge branschen är skeptisk till innehållet i utbildningen kommer det inte att fungera tillräckligt bra. Detta behöver vi se över - det är vårt ansvar. Vi behöver också se till att inspektionerna av yrkesutbildningar - det gäller alla yrkesutbildningar - görs av inspektörer som kan yrket. Vi behöver mer av yrkeskunniga inspektörer, som är på plats på utbildningarna och på enheterna och granskar, snarare än byråkrater som kan skolsystem i stort. Det är kvaliteten och vad man lär sig som är viktigt. Det är viktigare än exakt hur systemet är utformat. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer 2 och 9. Det finns många saker som man skulle kunna tala om när det gäller vuxenutbildningen. Men jag ska försöka uppehålla mig vid två. Även här ser vi att ett statligt huvudmannaskap i vissa delar skulle vara nödvändigt för att säkerställa kvaliteten. Jag hörde nämna att vi måste styra upp vissa saker på nationell nivå. Det låter nästan som ett statligt huvudmannaskap i mina öron. Men det finns vissa saker som jag tror att vi behöver säkerställa för att få en bra kvalitet i alla delar. Jag fick möjlighet att besöka delar av för att undersöka hur det ser ut där uppe. Jag talade även med både komvux och folkhögskolor. Hur vi än gör sitter dessa två enheter ihop. Jag vet att folkhögskolorna inte tillhör vårt område, men jag kommer tyvärr att behöva nämna dem . Det som man berättade för mig är att kvalitetsskillnaderna inte bara har med lärarnas kunskap i sfi att göra utan även med geografiskt läge. Tyvärr har vi i detta fall geografiska olikheter i , vilket gör att det är mycket svårt att säkerställa bra kompetens på vissa områden. Det som chockade mig var att jag trodde att det skulle vara tvärtom. Jag trodde verkligen att det var här nere i som vi skulle ha tillgång till bra pedagoger och att ju längre upp i man kommer, desto sämre skulle det bli, eftersom det är mycket stora geografiska ytor. Så var inte fallet, utan det var snarare tvärtom. Där uppe var man mycket nöjd. Man såg till att mycket tidigt i sfi-utbildningen blanda in utbildning i vad som kommer att behövas. Är det sjuksköterskor, undersköterskor eller guider som behövs? Man gör detta för att människor ska komma i arbete där de bor. Denna del finns inte här nere. Hur visste man att denna skillnad var så stor? När individer som har gått sfi här nere i flyttade uppåt i landet visade det sig att de var så dåliga att de mer eller mindre fick börja om. De hade kanske läst sfi 1-3 och fick gå ned till sfi 2 eller 1. I de olika kurserna A-D fick de också hoppa tillbaka flera steg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning Detta oroar mig mycket, men det kan vi inte lösa från talarstolen . Men jag tror att vi politiker måste vara medvetna om detta och våga titta på detta problem. Vår vuxenutbildning i är ett ganska unikt system. Det är få länder som är så duktiga som på att fånga upp vuxna, så att vi faktiskt kan byta inriktning senare i livet. I många länder studerar man en gång, och sedan jobbar man i denna bransch mer eller mindre hela sitt liv. Men vi är mycket duktiga på vuxenutbildning. Vi ser också att små, små saker kan leda till väldigt stora ekonomiska vinster. Bland annat är vi medvetna om att personer som behöver läsa om metallurgi för att kunna jobba i gruvnäringen inte uppmuntras över huvud taget så mycket som de borde. Gruvnäringen består egentligen av en stor vinst. Jag har haft förmånen att vara nere i en av gruvorna som har i norra . Man sa två saker till oss: Se till att försörja oss med personal, och se till att bygga ut logistiken. kan vi nämligen bryta - hur mycket som helst. Jag vet att pumpar in enormt mycket pengar i vårt system. Här har vi stora vinster att göra om vi bara kan fokusera på att ha en bra personalförsörjning. På de flesta orter är komvux mycket bra på att ha ett nära samarbete med de lokala näringsidkarna, så att man får komma in och faktiskt få en konkret genomgång när det gäller vad näringsidkarna söker och vad människor behöver läsa. När man har läst på komvux för att till exempel läsa upp gymnasiekompetens, vad bör man då välja? Var finns arbetet? Jag skulle nästan våga säga att komvux är bättre på detta än det lokala gymnasiet. Den första punkten, som jag vill uppehålla mig vid ordentligt, är att vi via komvux har ett unikt system som vi skulle kunna utnyttja. Vi gör inte det . Jag kommer från början från byggbranschen, och där är man ofta tidsbaserat anställd. Byggbranschen har nämligen under vissa delar av året mindre att göra. Byggfirmor vågar därför inte anställa för mycket personal, eftersom de då har personal som går arbetslös under en viss del av året. Här ser vi en extremt stor fördel om man skulle kunna anställa människor , som kan vara fast anställda. Då skulle de inte behöva vara anställda och sedan kanske gå och stämpla i det svenska systemet. Kommuner, landsting och stat får bidra med olika resurser och pengar, eftersom dessa människor inte får någon fast inkomst . Detta innebär att kommunerna får stora omkostnader, eftersom en massa extra pengar måste betalas ut i försörjningsstöd eller liknande. Vi har också en bransch som aldrig någonsin vidareutbildas; den står still. förslag är att vi stoppar in dessa personer i komvux då arbetsbelastningen är lite mindre och låter dem läsa in sådant inom komvux som man faktiskt har nytta av inom vissa arbeten - betong 1, 2 och 3. Jag skulle kunna räkna upp fler saker, men jag tror att ni förstår vad jag menar. I stället för att människor är arbetslösa vissa tider finns det möjlighet för företag och kommuner att gå in och sponsra detta system fifty-fifty. Det innebär för enskilda individer att de har fast anställning året runt. Det innebär för företagen att de för halva priset får personer vidareutbildade. De blir kunnigare och mer kompetenta att utföra arbeten ute på marknaden. Och för kommunerna innebär det ett halverat försörjningsstöd. Alla har en vinn-vinnsituation i fråga om detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning Detta är någonting som jag hoppas att de andra partierna verkligen hörsammar och att vi kan diskutera det . Här har vi något som vi kan göra för den enskilda individen, för företagen och för kommunerna. Jag måste tyvärr nämna folkhögskolorna, eftersom de väldigt mycket sitter ihop med vuxenutbildningen. Folkhögskolorna tillhör ett annat område, men komvux och folkhögskolorna jobbar ofta väldigt mycket med att dela upp resurserna mellan varandra. Det är sällan som man på nivå ser att folkhögskolor och komvux driver en och samma fråga. Det problem som finns i fråga om detta är att om man läser på komvux får man betyg. Men om man läser på folkhögskola får man ett studieomdöme, och studieomdömet kan man inte konkurrera med när det gäller att söka sig vidare. På komvux kan man läsa in saker och sedan utmana andra människor när det gäller samma kriterier med samma möjligheter. Men om man kommer från folkhögskolan kan man tyvärr inte utmanas utan hamnar i en liten kategori för sig själv, och det måste vara tillräckligt många människor för att en plats ska öppnas för att det ska vara möjligt att läsa vidare. Jag tror att vi måste sy ihop våra system, så att de inte är så olika. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med att säga att jag tycker att komvux är någonting som vi alla i ska vara extremt stolta över. Det är någonting som gör att vi vuxna senare i livet kan byta inriktning - vi kan läsa in saker. De problem som har uppkommit inom komvux och även inom folkhögskolorna beror på att de har fått fånga upp många av de kommunala skolornas och kanske även friskolornas misslyckanden på de underliggande nivåerna, när vi talar om grundskola och gymnasium. Det är svårt att få statistik för komvux. Men man kan titta på statistik för folkhögskolorna. Allmänna kurser handlar om att läsa in de saker som man har misslyckats med. Särskilda kurser handlar lite mer om att man får läsa det som man tycker är intressant. Men allmänna kurser handlar alltså om att läsa in de ämnen eller områden som man har för låga betyg i för att kunna söka vidare. Dessa kurser har ökat från , som det var tänkt, till och nästan mer. Det har ökat snabbt . Jag är rädd för att folkhögskolorna och komvux sväljer väldigt mycket av misslyckandena på grundskolor och gymnasier. Det var spännande att lyssna till lovsång över vuxenutbildningen i . Det brukar ofta finnas mycket kritik och rop på förstatligande av än den ena och än den andra delen av det svenska utbildningssystemet. Men uppenbarligen är det framför allt i norr en fantastisk verksamhet. Det är roligt när man ser en sådan verksamhet som också ger människor möjlighet att växa på olika sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning För att möta arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk är det otroligt viktigt att den här delen byggs ihop med övriga delar av utbildningssystemet. Vi har alldeles före detta debatterat gymnasieskolan, och det är klart att det blir många paralleller och liknande delar som lyfts fram i de två debatterna. En del som vi pratade om när det gäller gymnasieskolan är lärlingssystemet. Vår önskan från sida är att det ska öppnas än mer också när det gäller vuxna inom vuxenutbildning och andra former av vuxenutbildningar. Man ska få möjlighet att bygga på sin utbildning för akademiska studier, och det ska just bli en möjlighet med många vägar framåt - med en flexibilitet, så att det också blir olika vägar. har vi haft en tendens i vårt land att vilja rusta färdigt från början - att bygga på med en ganska tung ryggsäck i den svenska skolan och på olika sätt, inte bara när det gäller tid utan kanske ibland även när det gäller innehåll, försöka göra färdigt. Men i en föränderlig värld är det just den återkommande kompetensutvecklingen som vi från sida ser som den allra viktigaste delen, och det finns några faktorer där som vi behöver ta oss an politiskt. Ett valfrihetssystem för komvux innebär både att det finns någonting att välja på och att individens frihet blir större än den är . Under alliansregeringens första period, 2006-2010, arbetade den så kallade . Den pekade på möjligheten för vuxenstuderande att välja friare än vad de på många håll kan . Både i större och mindre kommuner finns det spännande exempel på hur man ökar människors valfrihet i form av en vuxenutbildningspeng och så vidare, och ser detta som en viktig del att sprida på än fler håll i . Det är otroligt viktigt att det görs lättare att läsa in yrkeshögskolebehörighet för alla de elever som har gått de högskoleförberedande programmen. På ett sätt kan man säga att eleverna kanske hade gjort mer informerade val om de haft en bättre vägledning från början, men när livet bjuder på olika inslag i form av utmaningar behövs möjligheten att ta sig an ett nyväckt intresse - eller om man ser ett nyväckt behov på arbetsmarknaden - genom att utveckla sina kompetenser. Då krävs ett annat system än , som är öppet och har fler vägar framåt. trattas allting ned mot högskolebehörighet på ett sätt som inte skulle behövas, eftersom yrkeshögskolebehörigheten är en annan viktig del att lyfta fram. behöver också ges förutsättningar att verka långsiktigt, till exempel genom längre tillstånd. Där har regeringen lyssnat på en del av de utmaningar som finns, men man skulle kunna gå ännu längre när det gäller detta. hade vi ett gemensamt utskottsinitiativ som handlade om eftergymnasiala utbildningar för människor med intellektuell funktionsnedsättning. I debatten den dagen - , tror jag att det var - var vi väldigt glada över denna möjlighet. Jag skulle gärna vilja skicka med några frågor till Socialdemokraternas debattör: har det gått när det gäller denna fråga, och hur ligger den till? Vad är på gång? Vad är det för olika delar man från regeringens sida avser att lyfta fram? Man vill nämligen säkert sätta en del ytterligare spår efter , som ju går mot sitt slut. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning Från sida har vi än en gång lyft fram och velat peka på de stora problemen med att personer med intellektuell funktionsnedsättning på olika sätt behöver på sig för utbildning. Vårt studiestödssystem motsvarar inte den utbildningstakten på det sätt som det skulle behöva göra, och därför vill vi lyfta fram detta. Det gör vi i en av våra reservationer i dagens betänkande. För och Alliansen är det oerhört viktigt att vuxenutbildningen blir en möjlighet till olika vägar framåt. Det satsas väldigt mycket i vårt land på olika former av arbetsmarknadsutbildningar och vuxenutbildningar, och man skulle kunna ha ett mer samlat system - en samlad struktur för möjligheten att som enskild individ, under hela sitt yrkesverksamma liv, ha större makt över de möjligheter man kan få. Vi har ett antal förslag i våra reservationer. Vi står givetvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservationerna 14 och 16. Jag skulle vilja börja med att tala om vikten av att vi satsar på vuxenutbildningen. Jag vill också framföra att det är väldigt positivt att det återigen görs satsningar på vuxenutbildningen på ett annat sätt nu när och regeringen gör gemensamma budgetar. När det gäller distansutbildningar skulle jag säga att det är en av de viktigaste frågorna inom vuxenutbildningen . Allt fler inom den kommunala vuxenutbildningen studerar på distans. beskriver i sin lägesbedömning att andelen distansstuderande har ökat från ett par procent till dagens . Distansutbildningar är dock tyvärr alldeles för ofta sammankopplade med besparingar på personal och lokaler. Skolinspektionen pekar i en undersökning på att de som erbjuder distansutbildningar ofta ställer höga krav på studiedisciplin hos de studerande, medan möjligheten till lärarstöd tyvärr brister. Andelen som gör avbrott i sina studier är också väldigt stor när det gäller bland annat de som studerar på distans. har gjort en uppföljning av orsakerna, och det konstateras att en vanlig orsak är hur utbildningen är organiserad. Hur tydlig struktur man har och hur pass flexibel man är som organisation påverkar alltså antalet avhopp. ser positivt på de möjligheter som finns genom distansstudier och som många erbjuds att ta, men när det kombineras med otydliga system, vinstjakt och marknadsanpassning blir detta i stället en del av ett systemfel. För att distansstudier ska fungera som det är tänkt och finnas där för de studerande som behöver den typen av flexibilitet krävs det ett ordentligt regelverk som reglerar rätten till undervisningstid och lärarstöd och som skyddar de studerandes intressen. Vi menar därför att regeringen bör utreda regelverken kring distansutbildningar inom vuxenutbildningen. Det finns en annan fråga som brinner för i dessa sammanhang, och det är en rättighetsfråga. För är det viktigt att alla människor har rätt till flera chanser och likvärdiga möjligheter till utbildning. vet vi att den som är äldre och studerar ofta har högre omkostnader och svårare att få ekonomin med studiemedel som huvudsaklig inkomst att gå ihop. Inköpen av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studerande, inte bara för de äldre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning Att den som studerar inom vuxenutbildningen måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. För den som läser samma utbildning under tonåren kostar det ingenting. kan det ibland också vara problem att få tag på vissa böcker när de har sålt slut. Biblioteken köper förstås inte heller in tillräckligt många exemplar av varje bok för att det ska räcka till alla; det vore kanske inte möjligt att göra. Om huvudmännen köper in böcker underlättar det även för lärarnas planering, eftersom de då vet vilka böcker de kommer att arbeta med . Vi menar därför att regeringen bör ställa krav på att det inom all utbildning som omfattas av skollagen ska tillhandahållas kurslitteratur kostnadsfritt för eleverna. För är det viktigt med elevassistentutbildningar. Det handlar om att man ska få koncentrera sig på det man är utbildad till att göra. Därför ser vi positivt på att det finns olika yrkeskategorier inom skolan som kan avlasta bland annat lärarna. har det inrättas flera elev- och lärarassistentutbildningar, och detta tycker vi är lovande eftersom det är viktigt att de som avlastar lärarna också har kompetens att arbeta med barn och i en skola. Vi ställer oss inte negativa till att ge riktat stöd till denna typ av utbildningar. Utbildningarna till elev- och lärarassistent bör därför utvärderas för att man ska vara säker på att de sker på ett korrekt sätt. Även om vi alla här inne, tror jag, är positiva till detta är det viktigt att följa upp och utvärdera hur det här systemet fungerar och om personalen faktiskt får rätt kompetens för att arbeta med rätt frågor inom vuxenutbildningen. En annan utbildning som man kan nämna är undersköterskeutbildningen. tillhandahåller olika slags specialistinriktningar inom undersköterskeutbildningen. Det som är märkligt är dock, när det gäller till exempel utbildning inom demens eller palliativ vård, att det saknas nationella riktlinjer. Olika lärosäten måste alltså uppfinna hjulet på nytt. I bästa fall tar de del av varandras goda exempel. Oavsett vad man tycker om huvudmannaskapet för vuxenutbildningen måste man ju tycka att det bör finnas nationella riktlinjer för specialistutbildningar för undersköterskor. Vi menar att regeringen bör ta fram förslag om det. vill jag komma in på sfi-frågan som har varit väldigt aktuell. Ni såg kanske Kalla fakta där man rapporterade om en oseriös aktör, en privat aktör, som i princip har satt i system att bedriva en utbildning med väldigt låg kvalitet för att göra vinst på våra skattepengar. Det här är inte det första eller tyvärr det sista fallet där oseriösa aktörer enbart kommer in i vårt utbildningsväsen för att göra pengar på våra skattepengar. Det här måste det sättas stopp för, menar vi. ser bildning, språk och kunskap som verktyg för att kunna leva i ett fungerande system - för att kunna få sina rättigheter tillgodosedda, för att kunna tillägna sig nya kunskaper, för att kunna arbeta och ta sig fram i livet samt, vilket kanske är viktigast av allt, för att aktivt kunna delta i det demokratiska samtalet. På samma sätt som den svenska skolan har ett kompensatoriskt uppdrag ska svenska för invandrare också fungera kompensatoriskt och utjämna skillnader mellan olika grupper i samhället. Det finns dock flera tecken på att det inte alltid fungerar så i praktiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vuxenutbildning I en debatt som domineras av förslag om sänkta löner och enkla jobb finns lite utrymme för en syn på sfi som något som har högre ambitioner än att nyanlända enbart ska lära sig språket för att kunna arbeta. Vi menar att målsättningen med sfi - att de studerande ska lära sig språket, vilket möjliggör ett aktivt deltagande i såväl arbetsliv som vardagsliv och samhällsliv - måste värnas och vara överordnad enbart sysselsättningspolitiska mål. Det finns många brister med dagens sfi-utbildning, och utbildningen kritiseras ofta, även av oss. finns många exempel på att det funkar bra runt om i landet och att sfi har haft en avgörande roll för att inkludera människor i samhället. I grunden skulle jag säga att kritiken i många fall bottnar i dels att sfi-utbildningen har en väldigt svår uppgift att genomföra, dels att området inte har varit tillräckligt prioriterat politiskt sett vare sig när det gäller det politiska sakinnehållet eller resursfördelningen. En konsekvens av det är att av dem som är lärare på sfi har behörighet att undervisa. Därför menar vi att det behövs en generell kompetenshöjning. Min talartid har tagit slut, så jag ska försöka korta ned anförandet ganska rejält. Jag vill avsluta med att tala om rätten till sfi. Som ni vet gäller rätten att studera sfi från den dag som du har fått uppehållstillstånd och som nyanländ har registrerats i en kommun. har länge drivit kravet att återinföra sfi från dag ett.