bet · H501FiU36 · 2018-03-23 00:00:00 — Regeringen anser att eventuella merkostnader som kan uppstå på grund av detta ryms inom befintliga budgetramar. För del bedöms förslagen i propositionen inte medföra någon ökad arbetsinsats eller kostnader. Konsekvenser för domstolarna och De ökade kraven på beslut av i olika frågor torde enligt regeringen endast medföra en marginell ökning av antalet mål och ärenden i de allmänna förvaltningsdomstolarna. De nya reglerna när det gäller obehöriga eller bristfälligt genomförda betalningstransaktioner kan leda till att det uppkommer tvister mellan leverantörer av betalningsinitieringstjänster och kontoförvaltande betaltjänstleverantörer om vem som är ansvarig för en transaktion. De nya reglerna bedöms dock inte leda till någon betydande ökning av antalet tvistemål i allmän domstol. Regeringen konstaterar att förslagen bl.a. innebär att fler verksamheter kommer att bli föremål för tillståndsplikt men att de merkostnader som kan bli aktuella ryms inom Domstolars och befintliga budgetramar. Det bedöms därför inte föreligga något behov av resurstillskott till domstolarna med anledning av förslagen i propositionen. Regeringen bedömer att förslagen sammantagna får positiva effekter på samhällsekonomin i stort. Att fler företag än kommer att stå under tillsyn kommer att bidra till ökad säkerhet för konsumenter och andra betaltjänstanvändare. Det kan leda till minskad risk för att betaltjänstanvändare utsätts för t.ex. bedrägeri eller andra brott och missbruk i samband med betalningstransaktioner. Regeringen konstaterar att värdebolagens uppräkningsverksamhet fyller en viktig funktion för konsumenterna och samhället och att en väl fungerande kontanthantering är av stort samhällsintresse. Det är dock enligt regeringen svårt att på förhand förutse vilka konsekvenser som förslagen kan få för värdebolagen och om kontanthanteringen kommer att påverkas. Regeringen upplyser om att ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet ska behandlas i översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen (dir. 2016:114). Utskottet anser att EU:s andra betaltjänstdirektiv bör genomföras i svensk lagstiftning på det sätt som regeringen föreslår. Med anledning av skrivelse konstaterar utskottet att reglerna i 3 kap. 1 § penningtvättslagen självklart ska gälla även framgent. När det gäller skrivelsen från anser utskottet att regeringen har tolkat direktivet på ett rimligt och väl avvägt sätt. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer hur de nya reglerna tillämpas. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag med en mindre ändring. Regeringens förslag till ändring i 4 a kap. 5 § lagen om betaltjänster bör av lagtekniska skäl utgå ur lagförslaget, för att i stället läggas fram genom en ändring av en tidigare ändringslag. Utskottets förslag framgår av bilaga 3. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:77 Nya regler om betaltjänster: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Förslag till lag om ändring i lagen (2017:342) om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster Härigenom föreskrivs att 4 a kap. 5 § lagen (2010:751) om betaltjänster i stället för lydelsen enligt lagen (2017:342) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2017:342 En betaltjänstleverantör ska i rimlig tid innan den ingår ett avtal om betalkonto ge konsumenten en förteckning över de mest representativa tjänsterna som är knutna till betalkonton i och, i den utsträckning betaltjänstleverantören tillhandhåller dessa tjänster, informera konsumenten om avgifterna för dem. Informationen ska lämnas i pappersform eller på annat varaktigt medium. Betaltjänstleverantören ska också hålla förteckningen och en ordlista som minst omfattar de begrepp som fastställts i förteckningen tillgängliga för konsumenten. Betaltjänstleverantören ska, utöver de informationskrav som följer av 4 kap. minst en gång ge konsumenten kostnadsfri information om aktuella avgifter och räntesatser för de tjänster som är knutna till betalkontot. Betaltjänstleverantören och konsumenten ska komma överens om på vilket sätt avgifterna ska redovisas. Redovisningen ska lämnas i pappersform om konsumenten begär det. Om information inte lämnas i en-lighet med denna paragraf, ska även marknadsföringslagen (2008:486) tillämpas, med undantag av bestämmelserna i 29–36 §§ om marknadsstörningsavgift. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket den lagen. [1] och rådets direktiv /64/EG av om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven /7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv /5/EG. [2] Prop. 2009/10:220, bet. 2009/10:FiU30, rskr. 2009/10:372. [3] och rådets direktiv (EU) 2015/2366 av om betaltjänster på den inre marknaden, om ändring av direktiven /65/EG, 2009/110/EG och 2013/36/EU samt förordning (EU) nr 1093/2010 och om upphävande av direktiv /64/EG. [4] och rådets direktiv /110/EG av om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven /60/EG och 2006/48/EG och om upphävande av direktiv /46/EG. [5] Exempelvis prop. 2016/17:22 och prop. 2016/17:162. [6] Jfr prop. 2009/10:220 s. 217 och prop. 2009/10:122 s. 19. [7] Sepa (Single euro payments area) är ett gemensamt eurobetalningsområde för Europeiska unionen som regleras i Sepa-förordningen och syftar till att harmonisera reglerna för betalningar och autogireringar i euro inom EU.