bet · H501TU9 · 2018-03-23 00:00:00 — Sammantaget ser PTS positivt på den generella utvecklingen av bredbandsutbyggnaden även om det finns fortsatta utmaningar att hantera. Ett län anger att man är klar med bredbandsutbyggnad via fiber (), och att man där arbetar vidare med bl.a. robusthet i fibernäten och satsningar på mobila nät med utgångspunkt i den regionala digitala agendan. Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen har gett PTS i uppdrag att kartlägga hinder för utbyggnad av fast och mobilt bredband och identifiera hur processen kan effektiviseras. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har myndigheten fått i uppdrag att utreda kommunernas roller på bredbandsmarknaden och undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen. Detta uppdrag ska slutredovisas . Utskottet vill även framhålla att regeringen i regleringsbrev har ålagt myndigheten att korta ned handläggningstiderna för ledningsrättsärenden. Bakgrunden är det stora antalet ansökningar som kommit in till från bredbandsutbyggare som vill samförlägga fiberinfrastruktur längs med det statliga vägnätet. har tillsatt extra resurser för att hantera ansökningarna men processen är fortfarande långdragen, vilket kan försena utbyggnaden av bredbandsnäten på landsbygden. Regeringen avser därför att följa upp ansträngningar att minska de långa handläggningstiderna. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill avslutningsvis uppmärksamma att regeringen beslutade att ge PTS i uppdrag att ta fram material för vägledning och information till regionala och lokala aktörer om hur fasta och trådlösa tekniker kan komplettera varandra för att bidra till att nå uppsatta bredbandsmål. Avsikten med initiativet är att möjliggöra snabbt bredband för hushåll och företag i områden som inte har tillgång till det, eller för hushåll i områden där kopparnätet håller på att avvecklas. Uppdraget syftar även till att visa hur även mer avlägset belägna hushåll och företag ska kunna inkluderas vid utbyggnad av snabbt bredband. Uppdraget ska redovisas till () i form av ett informationsmaterial som PTS ska ta fram. När uppdraget är klart ska PTS sprida informationsmaterialet till berörda intressenter. I fråga om elektroniska kommunikationers robusthet och tillförlitlighet vill utskottet framhålla att en ökad utbyggnad av bredbandsnäten generellt sett höjer graden av robusthet, redundans och driftsäkerhet. Det ligger också på PTS ansvar att granska olika åtgärder för att öka tillförlitligheten i näten. Vidare genomför PTS i enlighet med förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheter vid höjd beredskap (krisberedskapsförordningen), risk- och sårbarhetsanalyser (RSA) av sektorn. I dessa analyser redovisas olika genomförda åtgärder i det långsiktiga arbetet med att höja driftsäkerhet, redundans, robusthet och förmåga till återställning. Det kan t.ex. handla om krisövningar, utbildningsinsatser om logiska attacker, finansiering av robust fiberförläggning, förstärkningar av reservkraft, kontinuitetsplanering och tillsyn. Utskottet vill också peka på att de operatörer som tillhandahåller ett s.k. allmänt kommunikationsnät eller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster är skyldiga att rapportera avbrott och störningar av betydande omfattning till PTS. rapporterades 33 sådana avbrott och störningar. Statistiken visar att antalet betydande avbrott och störningar är något lägre än , en utveckling som utskottet ser positivt på. Utskottet anser i likhet med regeringen att bredbandsutbyggnaden i ska vara marknadsdriven och genomföras i samklang med det ansvar som det offentliga har för bl.a. tillgänglighet till samhällsservice och för att tillväxt och företagande blir långsiktigt hållbart. I delar av lands- och glesbygder saknas emellertid grund för en kommersiell utbyggnad, och därför finns det möjlighet till statligt stöd för bredbandsutbyggnad i sådana områden. De befintliga statliga stöden för bredband tillhandahålls inom ramen för regionalfondsprogrammet för ortsammanbindande nät i de nordligaste regionerna och inom ramen för landsbygdsprogrammet till accessnät på landsbygden. Efterfrågan på båda dessa stöd har varit mycket hög. Enligt regeringens bedömning har den nuvarande stödmodellen genererat mycket god utbyggnad, vilket också är utskottets uppfattning. Mot bakgrund av den iakttagelse som gör i sin rapport om risken för att bredbandsstöd snedvrider konkurrensen vill utskottet betona vikten av att det statliga stödet till bredbandsutbyggnaden måste gå till områden där kommersiell utbyggnad varken förekommer eller planeras, och att den utbyggnad som sker med hjälp av statligt stöd måste göras i enlighet med statsstödsregelverket. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att regeringen i sin skrivelse med anledning av granskning tydligt belyser att det finns verktyg på plats för att säkerställa detta, t.ex. de marknadsanalyser som ska göra och de offentliga samråd som länsstyrelserna genomför. Liksom regeringen vill utskottet understryka att det är viktigt att ansvariga myndigheter kontinuerligt håller dessa verktyg aktuella och säkerställer att regelverket följs. Utskottet känner till det missnöje som ibland har kommit till uttryck bland fiberföreningar ute i landet vad gäller möjligheten att få tillgång till stödmedel. Utskottet vill dock understryka det faktum att syftet med stödet inte är att gynna någon särskild aktör, och att de nationella urvalskriterierna gör det möjligt för alla typer av aktörer att beviljas stöd. Det som prioriteras är att så många som möjligt ska få tillgång till bredband med hjälp av stöd i områden där det inte kommer att göras någon marknadsmässig utbyggnad i enlighet med statsstödsregelverket. har i uppdrag att tillhandahålla riktlinjer och rutinbeskrivningar för stöd till bredband i enlighet med gällande regelverk för landsbygdsprogrammet, och det är länsstyrelserna uppgift att tillämpa dessa. När det gäller den kritik som har riktats mot är utskottet medvetet om att myndigheten haft svårigheter att få på plats det system som hanterar stödet. Utskottet vill också påminna om att regeringen har fört en dialog med myndigheten och i dessa sammanhang betonat hur viktigt det är att man har funktionella it-system på plats. För att tydliggöra betydelsen av ett fungerande samarbete mellan i egenskap av förvaltande myndighet och länsstyrelserna som handläggande myndigheter för bredbandsstöden i landsbygdsprogrammet har regeringen i respektive myndighets regleringsbrev lagt till uppdrag, vilket utskottet välkomnar. Den uppfattning som regeringen ger uttryck för i bredbandsstrategin är att det även framöver kommer att behövas statliga medel för utbyggnad i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas, en uppfattning som också utskottet ansluter sig till. PTS har fått i uppdrag av regeringen att komma med förslag till utformning av framtida insatser med statliga medel, och regeringen kommer utifrån underlaget att se över om det finns behov av en ny modell för att säkerställa en fortsatt effektiv användning av framtida offentliga medel till bredbandsutbyggnad. I PTS svar gör myndigheten bedömningen att utbyggnaden av bredband nu har kommit så långt att det skulle bli svårt att klara av den kvarvarande utbyggnaden med lokalt engagemang och med en fördelning av bredbandsstöd som styrs av ansökningar enligt den nuvarande modellen. För att möta utmaningarna för bredbandsutbyggnaden framöver anser myndigheten att det behövs en högre grad av strategisk styrning av bredbandsstödet. PTS föreslår därför ett skifte till en uppifrån-och-ner-modell med ett centralt styrt system där offentliga aktörer gör kartläggningar och prioriteringar över områden som behöver stöd. Förslaget går bl.a. ut på följande • Stöd för bredbandsutbyggnad bör hanteras som ett statligt stöd framöver. Om fokus riktas på ett stöd kan det främja förutsebarheten för aktörerna på bredbandsmarknaden. • Bredbandsstödet bör vara ett nationellt stöd utanför landsbygds-programmet och den europeiska regionala utvecklingsfonden. Ett sådant stöd kan vara särskilt utformat för bredbandsutbyggnad och anpassat till utvecklingen på den svenska bredbandsmarknaden. • Den regionala kompetens som finns i respektive län bör tillvaratas, och det ska vara möjligt att påverka var stödmedel fördelas genom kartläggningar samt prioriteringar på regional nivå. Ett nytt bredbandsstöd i enlighet med den föreslagna modellen bör enligt PTS tas fram för att förbättra förutsättningarna att nå målen i bredbandsstrategin. I avvaktan på en ny stödordning bör efterfrågan på bredbandsstöd fångas upp inom landsbygdsprogrammet genom de ökade medel om som regeringen har avsatt för bredbandsutbyggnad inom den nuvarande programperioden. PTS förslag bereds inom , och utskottet ser fram emot utfallet med stort intresse. Utskottet vill påminna om att regeringen beslutade att införa s.k. bredbandskoordinatorer i varje län med uppgiften att arbeta för bredbandsutbyggnad i det egna länet, och även för att skapa länsöverskridande samarbeten. Koordinatorerna fungerar också som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länet för både offentliga och privata aktörer. De underlättar också kommunernas arbete med bredbandsfrågor, samt det arbete som bedrivs av landets fiberföreningar. Utskottets uppfattning i denna fråga är att de regionala bredbands-koordinatorernas arbete har stor betydelse när det gäller att stödja bl.a. kommunerna i deras arbete med bredbandsutbyggnaden. Vad gäller framtiden för bredbandskoordinatorerna hänvisar utskottet till vad regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22), nämligen att satsningen på dessa ska fortsätta. Av PTS regleringsbrev framgår att av anslagsposten 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för bredbandskoordinatorer varav högst för utgifter för administration av dessa åtgärder. Utskottet vill även hänvisa till vad regeringen säger om bredbands-koordinatorer i sin skrivelse (skr. 2017/18:47) om digitaliseringspolitiken. I samband med den återkommande utvärderingen av de regionala bredbandskoordinatorerna anser regeringen att kan det finnas anledning att se över om det finns behov av att utveckla verksamheten ytterligare. Det skulle kunna innebära en utökad verksamhet som omfattar kommuner där det finns behov av stöd. Med utgångspunkt i utvärderingen planerar regeringen också att ge Bredbandsforum i uppdrag att ge kommunerna vägledning om hur de kan bygga ut bredband på ett effektivt, samordnat och konkurrensneutralt sätt. Utskottet ser positivt på ett sådant initiativ. Utskottet anser att tillgången till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Utskottet välkomnar den höjda ambitionsnivån på bredbandsområdet som regeringens bredbandsstrategi ger uttryck för. Utskottet välkomnar också granskning av regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Enligt utskottets mening är de iakttagelser som lämnas väl omhändertagna genom vidtagna åtgärder och utskottet ser med stort intresse fram emot utfallet av det arbete som pågår med att utforma en ny och mer ändamålsenlig modell för det statliga stödet till den fortsatta bredbandsutbyggnaden. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att syftet med här behandlade motionsyrkanden om tillgång till elektroniska kommunikationer är väl tillgodosett och avstyrker således motionerna 2017/18:151 (L) yrkande 1.1, 2017/18:551 (L) yrkande 5.2 i denna del, 2017/18:673 (S), 2017/18:817 (S), 2017/18:924 (SD) yrkande 5, 2017/18:1368 (S), 2017/18:2029 (M) yrkande 2, 2017/18:2137 (S), 2017/18:2197 (S), 2017/18:2198 (S) i denna del, 2017/18:2256 (M) yrkandena 1 och 5, 2017/18:2723 (M), 2017/18:3411 (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3462 (L) yrkande 28 i denna del, 2017/18:3683 (C) yrkande 44, 2017/18:3741 (KD) yrkande 16, 2017/18:3766 (KD) yrkande 57, 2017/18:3788 (C) yrkande 4, 2017/18:3833 (M) yrkande 47, 2017/18:3855 (C) yrkandena 4, 5 och 12 och 2017/18:3941 (L) yrkandena 13. Vidare föreslår utskottet att skrivelse 2017/18:54 läggs till handlingarna. Teknikskiftet i det fasta telefonnätet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör teknikskiftet i det fasta telefonnätet. Utskottet konstaterar bl.a. att omställningen från en kopparnätsbaserad infrastruktur till fiber eller annan teknisk lösning fungerar allt bättre, att Telias informationsinsatser har förbättrats och att PTS följer processen. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD). påbörjade ett arbete med att i olika delar av landet ersätta den traditionella fasta telefonin via kopparnätet med modernare trådlös teknik eller fiber, en process som föranleddes av den tekniska utvecklingen och av ökade kostnader för underhåll av den gamla infrastrukturen. genomförs löpande systematiska förändringar i Telias kopparnät som ska avvecklas för att övergå till fiber och mobilt bredband, en omställning som av benämns som Framtidens nät. Övergången från det kopparbaserade telefonnätet till andra lösningar berör ca 10 000 kunder halvårsvis. m.fl. (L) behandlar i partimotion 2017/18:551 yrkande 5.2 frågor om tillgång till bl.a. bredband och telefoni. I detta sammanhang understryker motionärerna betydelsen av att det gamla kopparnätet för fast telefoni inte avvecklas innan det finns fullgoda digitala alternativ för de som berörs av omställningen till ny teknik. (M) uppmärksammar i motion 2017/18:2024 det s.k. teknikskiftet som innebär att i etapper ersätter kopparnätet med en trådlös telefonitjänst på framför allt landsbygden. Motionären framhåller de risker som en övergång till trådlös teknik kan innebära, t.ex. om hushållen drabbas av strömavbrott och är beroende av trygghetslarm. Mot denna bakgrund yrkar motionären på att () ska ges i uppdrag att kontinuerligt och långsiktigt se till att säkerheten för de boende inte försämras när det fasta telefonnätet stängs av och läggs ned. I motion 2017/18:2198 behandlar m.fl. (S) bl.a. den pågående avvecklingen av det traditionella kopparnätet för telefoni och bredbandsanslutningar. I detta sammanhang betonar motionärerna vikten av att övergången från gammal till ny teknik görs på ett sådant sätt att de som berörs inte drabbas av avbrott, något som tyvärr i en del fall redan har inträffat. Mot denna bakgrund hänvisar motionärerna därför till tidigare förslag om att regeringen omgående bör ta initiativ till att säkerställa tillgången till bredband för de hushåll och företag som står utan ersättning i samband med Telias förändringar av kopparnäten. (M) uppmärksammar i motion 2017/18:3145 vad som kan inträffa för de hushåll som är uppkopplade via kopparnätet och ADSL när monterar ned kopparledningarna. Motionären konstaterar att det på flera ställen i landet inte kommer att finnas ADSL, vilket innebär att vissa hushåll inte får tillgång till bredband. För att undvika att denna situation uppstår yrkar motionären på att kopparnätet i regel ska finnas kvar till dess att annat likvärdigt bredband kan erbjudas i området. m.fl. (L) behandlar i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 28 bl.a. frågan om behovet av strategier för hur tele- och kommunikationsnät kan stödja det framtida servicebehovet inom transport och kommunikation. Motionärerna understryker i detta sammanhang att kopparnätet för telefoni och bredbandsuppkoppling kan avvecklas först när alternativa lösningar finns på plats för berörda abonnenter. I kommittémotion 2017/18:3758 påminner m.fl. (C) om att nedmonteringen av det gamla statliga kopparnätet för telefoni har gått allt snabbare, vilket får konsekvenser för tillgången till både telefoni- och bredbandstjänster. Denna förändring slår hårdast mot landsbygden där alternativen till en fast förbindelse  t.ex. ett fibernät eller mobilt nät med hög överföringshastighet  inte finns eller är alltför kostsamt. För att förhindra att människor lämnas utan möjlighet till fungerande kommunikation vill därför motionärerna i yrkande 32 att den aktör som distribuerar telefoni- och bredbandstjänster inte ska tillåtas avbryta den fasta förbindelsen om det inte finns en fullgod ersättning till en rimlig kostnad på plats. I kommittémotion 2017/18:3894 uppmärksammar m.fl. (M, C, L, KD) i yrkande 23 situationen för hushållen i de delar av landet där kopparnätet avvecklas och vad detta kan innebära för den digitala tillgängligheten. Motionärerna framhåller därför behovet av att säkerställa att de hushåll som kommer att mista tillgången till kopparnätet erbjuds likvärdiga alternativ innan kopparnätet kopplas bort. Vad gäller konsekvenserna av den pågående avvecklingen av Telias kopparnätsbaserade infrastruktur kan utskottet inledningsvis konstatera att i den årliga sammanställning som () gör av konsumentklagomål på telefoni och bredband hamnar klagomål på nedmontering av kopparnätet på en andra plats. behandlade myndigheten ett sjuttiotal klagomål i denna kategori. Klagomålen handlar i första hand om själva omställningen och inte om att konsumenten har drabbats av avbrott eller att ersättningslösningarna inte har fungerat. Utskottet vill vidare hänvisa till det svar som det ansvariga statsrådet, , lämnade med anledning av en skriftlig fråga (fr. 2016/17:815) om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att människor på landsbygden inte ska stå utan fungerande telefoni eller bredband. Statsrådet pekade på att de kunder som får fast telefoni och även bredbandstjänster levererade via kopparnätet i stället kommer att få motsvarande tjänster genom i första hand mobilnäten, men även genom fibernäten där sådana byggs. För de kunder som helt saknar möjlighet till fiberanslutning eller mobiltäckning vid sin fasta bostad eller fasta verksamhetsställe är bredband via satellit en konkurrenskraftig lösning, anförde statsrådet och hänvisade till PTS. Om telefoni inte kan tillhandahållas på marknadsmässiga villkor kan en lösning upphandlas av PTS. I sitt svar hänvisade statsrådet också till de målsättningar som regeringen formulerat i den nya bredbandsstrategin om att tillhandahålla hushållen snabb och stabil bredbandsuppkoppling till 2025. I rapporten till telefoni och grundläggande internet (PTS-ER-2017:18) konstaterar PTS att övergången från det kopparbaserade telefonnätet till mobila lösningar eller fiber fortsätter. Omställningen berör, förutom telefoni, även andra tjänster såsom bredband via XDSL, tv och IP-streaming. Som en konsekvens av omställningen till andra infrastrukturer har andelen hushåll och verksamhetsställen som har tillgång till bredband via fasta tekniker minskat något , medan andelen hushåll som har tillgång till bredband via mobila lösningar har ökat. Sammanlagt har antalet hushåll som inte har tillgång till grundläggande internet (/s) minskat, en utveckling som utskottet finner uppmuntrande. På sin webbsida informerar PTS att marknadsaktörerna erbjuder flera alternativa tekniska lösningar utöver kopparnätet som ger fast bredband och fast telefoni. För de flesta hushåll och företag finns  även i mer glesbefolkade områden  minst tre leverantörer att välja bland. Myndigheten påpekar dock att det finns ett fåtal hushåll och företag som har haft fast telefoni men som inte längre har det och där varken eller någon annan operatör har erbjudit sig att tillhandahålla telefoni. I dessa fall har myndigheten i stället upphandlat telefonitjänster av en operatör. PTS följer utvecklingen på området bl.a. i form av återkommande uppföljningsmöten med och andra operatörer, samråd med bredbandskoordinatorer och mediebevakning, åtgärder som utskottet anser vara motiverade. Utskottet vill också påpeka att har betydligt bättre rutiner för att informera berörda abonnenter och de operatörer som utnyttjar Telias kopparnät om planerade förändringar än vad fallet var i början av omställningen. Det var i många fall den bristfälliga informationen som tidigare gav upphov till konsumenternas missnöje. tillhandahåller också information om Framtidens nät till både privatpersoner och företagskunder på sin webbsida. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att omställningen från en kopparnätsbaserad infrastruktur till fiber eller en trådlös teknik fungerar allt bättre och att Telias informationsinsatser har förbättrats liksom att PTS följer processen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:551 (L) yrkande 5.2 i denna del, 2017/18:2024 (M), 2017/18:2198 (S) i denna del, 2017/18:3145 (M), 2017/18:3462 (L) yrkande 28 i denna del, 2017/18:3758 (C) yrkande 32 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 23. Statens innehav av digital infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att tillgängliggöra digital infrastruktur i statlig ägo med hänvisning till att frågan bereds inom . Jämför reservation 10 (M, C, L, KD). m.fl. (M, C, L, KD) påpekar i kommittémotion 2017/18:3894 yrkande 22 att både och samt ytterligare ett antal statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över . De används i huvudsak för att styra järnvägs- och kraftledningsanläggningar. Motionärerna pekar på att delar av dessa fibernät inte är fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Motionärerna anser dessutom att man skulle få en mer driftsäker nätverksstruktur om dessa fibernät sammankopplades. Av denna anledning vill motionärerna att de olika fibernäten i statlig ägo ska tillgängliggöras för marknaden. Utskottet kan inledningsvis konstatera att statliga aktörer som , , och med rikstäckande verksamhet disponerar över ett unikt och omfattande s.k. kanalisationsutrymme, som sträcker sig över långa avstånd längs med järnvägar, kraftledningar och det nationella vägnätet. Denna resurs har bidragit till utvecklingen på marknaden eftersom nya aktörer har fått tillgång till infrastruktur på nya platser som ett alternativ till den infrastruktur som och tidigare förfogade över. bör det noteras att de statliga aktörerna har haft bredbandsverksamheten som en sidoverksamhet till sina respektive huvuduppdrag. Utskottet vill också påminna om att staten har ett ansvar för att den nationella bredbandsinfrastrukturen utnyttjas på ett effektivt sätt. Betänkandet Statens bredbandsinfrastruktur som resurs (SOU 2016:1) innehåller flera förslag om hur samordningen av statens bredbandsinfrastruktur kan förbättras. Utredningen föreslår även att utbudet av statligt ägd fiber och kanalisation ska utökas och göras tillgängligt för bredbandsutbyggare för att på så sätt skapa förutsättningar för att marknadsaktörer kan dra fördel av den överkapacitet som finns i den statliga bredbandsinfrastrukturen. Utredningen lyfter även fram betydelsen av att de regionala bredbandskoordinatorerna tidigt får information om planerad ut- och ombyggnad för att kunna underlätta eventuell samförläggning av bredbandsinfrastruktur och annan infrastruktur. Utredningen påminner om att huvudprincipen är att offentliga aktörer, med undantag för bolag, inte ska bedriva kommersiell verksamhet i konkurrens med privata aktörer men framhåller också att det offentliga inslaget i vissa fall kan vara berättigat, t.ex. när allmänhetens intressen inte tillgodoses av marknadens aktörer. Offentliga aktörer bör i dessa fall agera så neutralt som möjligt och bidra till att de som säljer bredbandstjänster i ett senare förädlingsled får tillgång till infrastrukturen. Det innebär att de statliga aktörernas bredbandsinfrastruktur ska vara tillgänglig för alla på marknaden på konkurrensneutrala och icke-diskriminerande villkor, en slutsats som utskottet också delar. Några av de förslag som utredningen lägger fram är att instruktion ändras så att det framgår att ska bedriva uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt avseende elektroniska kommunikationstjänster, inklusive uthyrning av kanalisationsutrymme. Vidare föreslås och få i uppdrag att samråda med () om sina tele- och kommunikationsnät med tillhörande verksamheter.