bet · H501TU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Rapporten (2013/14:RFR16) visade bl.a. att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Effektiviseringar pågår såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. konstaterades att det finns stora hinder för att införa ny teknik. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränslen har utvecklats tillsammans, och nya bränslen måste fungera i den befintliga flygplansflottan. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska kunna tanka i princip överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder dessutom till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. I rapporten framförs att internationellt och långsiktigt samarbete bedöms vara den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Mot bakgrund av beslut om att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030 beslutade utskottet om att genomföra en studie med syftet att identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila transporter i för att nå 2030-målet. Särskilt intresse riktas dels mot frågan om tillgång till drivmedel i hela landet, dels mot tillgången till inhemska råvaror och möjligheter till inhemsk produktion. Det konstateras att inom luftfartsområdet är fyra icke-fossila jetbränslen certifierade för inblandning: hydroprocessed and fatty acids (HEFA), –Tropsch-diesel (FT-diesel), synthetic iso-paraffin (SIP) och alcohol-to-jet (ATJ). Det görs också försök med eldrift inom luftfarten. Eftersom studien fokuserar på alternativ som kan användas inom en relativt snar framtid riktas studiens intresse mot alternativen HEFA och FT-diesel. Enligt utskottets planering kommer studien att publiceras . (KD) pekar i motion 2017/18:39 på att det borde vara bättre att ge incitament för kunder, konsumenter och ägare inom olika trafikslag att agera miljöförbättrande så att de som gör detta belönas medan de som inte gör det straffas. Motionären anser därför att ett prioriterat område att utreda bör vara fler möjligheter till miljödifferentierade avgifter vid ankomst till flygplats (delyrkande 1). (S) pekar i motion 2017/18:485 på att flygets klimatpåverkan är stor och ökande samt att det på kort sikt inte är möjligt att minska utsläppen i den takt det behövs enbart genom utsläppseffektiviseringar. Då flygtrafikens utsläpp inte reglerades i , utan i stället ska regleras inom ramen för FN, anser motionären att frågan om tillfällig nationell lagstiftning är nödvändig, då FN inte lyckas just . När det gäller utsläpp från flyget anser motionären att frivilliga åtgärder kan ha viss betydelse, även om det inte fungerat tillfredsställande . Det skulle t.ex. kunna omfatta underlättande av klimatkompensation för konsumenter och frivillig finansiering av bioflygbränsle eller att utsläppen från flyget minskas genom bättre drivmedel. Enligt motionären bör staten bl.a. via sitt ägande i Swedavia både arbeta med att kunder frivilligt betalar för det dyrare bioflygbränslet och med andra incitament verka för ett ökat användande av dessa bränslen. Motionären framhåller därmed behovet av långsiktiga och kraftfulla nationella åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från flyget (yrkande 2). (KD) pekar i motion 2017/18:638 på att plan tankas med bioflygbränsle på svenska flygplatser och att det finns goda förutsättningar att starta bioflygbränsleproduktion i . Motionären konstaterar att flygbränsle är dyrt. Att stötta en hållbar utveckling på området där bioflygbränsle kan utvecklas och produceras i ger enligt motionären i längden ökade volymer och därmed lägre priser. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten för statliga verksamheter att genom avtal eller upphandling av tjänster bidra till utvecklingen av flygbiobränsle i . m.fl. (L) anför i partimotion 2017/18:2820 att utsläppen från transporter måste sänkas radikalt. Motionärerna anser att biodrivmedel bör användas där det gör mest nytta, t.ex. inom flyget. Enligt motionärerna ska flyget liksom andra transportslag stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. måste högre kostnader för flygtrafiken också beakta den roll som flyget har i att hålla – ett land med långa avstånd – samman. Motionärerna framhåller att det är utsläppen och inte flygtrafiken i sig som är problemet. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna en minskning av flygets klimatpåverkan med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer (yrkande 12). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2017/18:3352 på att klimatutmaningen är global och att måste möta den på ett både internationellt och nationellt plan. För att långsiktigt minska utsläppen från flyget efterlyser motionärerna åtgärder. Motionärerna menar att genom att i samråd med branschaktörer successivt öka inblandningen av förnybara bränslen i flygbränslet kan det säkerställas att flyget även fortsättningsvis utgör ett alternativ för den som vill eller behöver resa som klimatutsläppen kan reduceras. Motionärerna efterfrågar därmed en utredning av miljödifferentierade start- och landningsavgifter och en framtida reduktionsplikt för flyget (yrkande 8). Vidare anser motionärerna att regeringen bör arbeta aktivt för att underlätta ökad inblandning av förnybara bränslen även i flygbränslen (yrkande 9). Motionärerna konstaterar vidare i samma motion att det internationella flyget inte är inkluderat i . står flyget tillsammans med sjöfarten för av de globala utsläppen, och andelen förväntas öka. Motionärerna anser att det är viktigt att internationella överenskommelser kommer till stånd för att reglera dessa utsläpp och minska dem. Motionärerna framhåller därmed behovet av att verka för att ansluter sig till internationella överenskommelse om flygets utsläpp (yrkande 20). m.fl. (L) anför i kommittémotion 2017/18:3462 att flyget internationellt ska betala för sina klimatkostnader. På nationell nivå vill motionärerna pröva ett system med differentierade landningsavgifter utifrån hur mycket biobränsle som används vid flygningar tillsammans med ett reduktionspliktsystem och klimatdeklarationer (yrkande 14 i denna del). m.fl. (C) anför i partimotion 2017/18:3686 att flyget bättre måste bekosta sin klimatpåverkan och minska sina utsläpp. För att höja omställningstempot i flygbranschen anser motionärerna att det behövs åtgärder för att öka användningen av biojetbränsle. Motionärerna pekar även på att det finns en stor potential att producera biojetbränsle från t.ex. restprodukter från skogen. För att fler storskaliga produktionsanläggningar ska komma i produktion krävs enligt motionärerna långsiktiga spelregler och en stabil efterfrågan, vilket en kvotplikt kan skapa. Motionärerna efterfrågar därmed ett införande av obligatorisk inblandning av biodrivmedel för flyget (yrkande 10). Motionärerna anser vidare att Swedavia bör öka möjligheterna till rabatter för start och landning för de bästa planen (yrkande 11). I samma motion framförs också att ska verka för att Chicagokonventionen revideras så att effektiva ekonomiska styrmedel kan införas för internationellt flyg (yrkande 29). m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2017/18:3758 på att flyget knyter ihop orter och länder och möjliggör för företagande och boende i hela landet. Motionärerna konstaterar att flyget står för en mindre del av utsläpp av växthusgaser och att flygplanen blir alltmer energieffektiva som flygresandet ökar kraftigt. Motionärerna anser att flyget ska bära sina miljökostnader och på så sätt stimuleras till energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen. Enligt motionärerna behöver kraven på hur det EU-interna flyget tilldelas utsläppsrätter skärpas. Motionärerna anser även att måste vara pådrivande för att ICAO-systemet faktiskt levererar samt att de delar av Chicagokonventionen som begränsar effektiva ekonomiska styrmedel för internationella klimatutsläpp från flyg bör revideras. Dessutom vill motionärerna främja forskning och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. Motionärerna framhåller därmed att ska vara pådrivande inom och EU för att skapa internationella lösningar där flyget kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan (yrkande 7.1). Motionärerna efterfrågar även en utredning av förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom flyget (yrkande 9.1). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2017/18:3766 att det är centralt att utveckla förnybara bränslen för att minska flygets klimatpåverkan. Motionärerna pekar även på vikten av att möjliggöra tillräcklig tillgång till biobränslen för flygbranschen. Därmed efterfrågar motionärerna en nationell plan för utveckling av biobaserade flygbränslen och för att säkra tillgången av biobränsle till flyget (yrkande 51). Motionärerna framhåller även att ändamålsenliga åtgärder mot flygets klimatutsläpp genomförs genom EU och den internationella luftfartsorganisationen . Motionärerna konstaterar att genom EU:s påtryckningar har enats om åtgärder för att begränsa flygets klimatpåverkan. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna att ska verka aktivt via FN, och EU för att genom utsläppsrätter ytterligare minska flygets klimatpåverkan på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt (yrkande 52). m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2017/18:3833 på att utvecklingen av grönt flygbränsle går framåt. Motionärerna framför vidare att tack vare en god tillgång av råvaror har potential att bidra till denna utveckling, men att långsiktiga spelregler måste komma på plats. Flyget måste enligt motionärerna ta ett större klimatansvar, och en framtida reduktionsplikt för flyget bör utredas i syfte att öka användandet av grönt bränsle. Enligt motionärerna skulle detta gynna både klimatet och gröna näringar. Mot denna bakgrund anser motionärerna att en framtida reduktionsplikt för flyget bör utredas (yrkande 39). Insatser för förnybara drivmedel och fossiloberoende inom luftfarten Utskottet vill inledningsvis framhålla att flyget har stor betydelse för ekonomi och konkurrenskraft samt för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter såväl inrikes som utrikes. Utskottet vill betona att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Detta förutsätter dock ett samhälle där transporter används på ett smartare sätt. För att nå målsättningen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Utskottet välkomnar därför den inriktning som anges i den svenska flygstrategi som presenterades om att flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska och att flyget liksom övriga trafikslag ska bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Flyget ska även bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Utskottet noterar i sammanhanget de hänvisningar som görs i den svenska flygstrategin till de internationella bedömningar som visar att den framtida teknikutvecklingen sannolikt inte kan väga upp utsläppen från framtida trafikökningar till 2030 eller 2045. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns fortsatt potential att minska flygets utsläpp och att utvecklingen av nya motorer, material, teknik och processer som minskar bränsleförbrukningen måste stödjas även fortsättningsvis. Bränsleceller, eldrift och solenergi är några nya tekniker som har testats, som även förnybara bränslen kan bidra till att minska luftfartens utsläpp. Utskottet vill peka på de problem som finns i att merkostnaderna för biobränsle för flyget är höga, och att incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle därför är låga. Produktionen sker inte heller kontinuerligt utan på beställning. Utskottet välkomnar därför att regeringen har tillsatt en utredning för att se över hur mer biobränsle kan användas inom luftfarten och vilken potential det finns i biomassa. Utskottet anser att frågan om att främja och stimulera användningen av biodrivmedel för luftfarten har stor betydelse för att minska luftfartens utsläpp och instämmer i den uppfattning som regeringen framför i flygstrategin om att marknadsförutsättningarna för biobränslen måste ändras för att skapa ökad produktion och användning. Utskottet har behandlat motioner om ökad användning av biodrivmedel inom luftfarten, då också ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen på området (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). Utskottet framförde då bl.a. att med rätt incitament kan användningen av biodrivmedel öka även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Utskottet pekade vidare på att åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet uppmärksammade att det i finns förslag om att differentiera start- och landningsavgifter baserat på drivmedel och menade att detta är ett sätt att uppmuntra flygets gröna omställning utan att det skadar jobb eller tillväxt och att detta bör utredas vidare. Tillkännagivandet bereds inom , och utskottet ser fram emot att få ta del av skrivelse 75 om skrivelser till regeringen där regeringen ska redovisa vilka åtgärder som vidtas med anledning av tillkännagivandet. När det gäller nationella åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från flyget vill utskottet peka på att har fått i uppdrag av regeringen att samordna arbetet kring omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och även har tilldelats särskilda medel för detta. I samordningen av arbetet för omställning ingår bl.a. att ta fram en strategisk plan för omställningen, föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper samt verka för synergier med andra nationella satsningar. Med anledning av uppdraget redovisade tillsammans med , , , Transportstyrelsen och Trafikanalys en strategisk plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet (ER 2017:07). I den redovisade planen anges åtgärder som ska bidra till att uppfylla målet om att växthusgasutsläppen från transportsektorn ska minska med samt målet om klimatneutralitet . Den redovisade planen bygger vidare på tidigare utredningar, främst Fossilfrihet på väg () samt Miljömålsberedningens klimat- och luftvårdsstrategi. I planen lämnas förslag till utredningar, regeringsuppdrag, styrmedel och andra åtgärder, som kan beslutas av regeringen eller . I planen konstateras att omställningen till fossilfrihet behöver ta sin utgångspunkt i ett mer transporteffektivt samhälle, energieffektiva och fossilfria fordon och farkoster samt högre andel förnybara drivmedel. I planen framhålls att omställningen kräver samarbete med och insatser av offentlig sektor, näringsliv, akademi och civilsamhälle. Vidare konstateras att det finns stora osäkerheter i omvärldsutvecklingen och att rådighet över transportsystemets utveckling är låg på flera områden, vilket medför att det inte går att säga exakt vad förslagen i denna strategiska plan kommer att innebära i form av minskade utsläpp och andra effekter. Enligt planen behöver därför utvecklingen följas med hjälp av indikatorer och kontrollstationer, där förslagen i den strategiska planen ses över så att målet om en fossilfri transportsektor kan nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt för samhället. När det gäller luftfarten föreslås i den strategiska planen från en översyn över hur förnybart flygbränsle kan främjas. Vidare föreslås att regeringen ger relevant myndighet i uppdrag att utreda vilka styrmedel och åtgärder som kan främja förnybara flygbränslen och att detta arbete inleds 2019. Som exempel på de olika styrmedel som kan ingå i en översyn anges differentiering av flygplatsavgifter eller differentiering av en eventuell flygskatt, kvotplikt för inrikesflyget eller att statliga myndigheter efterfrågar inblandning av förnybart flygbränsle vid sina flygresor. I den strategiska planen framhålls också att det krävs mer forskning och kunskap om flygets klimatpåverkan och de s.k. höghöjdseffekter som flyget bidrar till, för att på ett effektivt sätt kunna minska flygets klimatpåverkan. Utifrån forskningsresultat kan man enligt planen utreda om ytterligare styrmedel krävs, och i så fall vilka styrmedel som kan vara aktuella. Enligt planen bör en översyn genomföras av hur statliga forskningsmedel inom luftfart kan inriktas och anpassas för att tydligare styra mot fossilfrihet. När det gäller frågan om att införa reduktionsplikt, dvs. en skyldighet för bränsledistributörer att minska utsläppen av växthusgaser från bensin eller dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel, anger i den strategiska planen att det behöver införas ett investeringsstöd. Ett sådant investeringsstöd skulle införas för introduktion av nya tekniker för produktion av förnybara drivmedel från lignin och lignocellulosa för att få till stånd det tekniksprång som krävs för en storskalig produktion av förnybara drivmedel från restprodukter från jord- och skogsbruk. Syftet med ett sådant stöd är att minska risken för företag som är först med att investera i en ny teknik. På så sätt ges förutsättningar för att den ökande efterfrågan på förnybara drivmedel som reduktionsplikten driver fram kan mötas med drivmedel från hållbart producerade svenska råvaror. I den strategiska planen konstateras att utformningen behöver utredas för att kunna göra detta och att en del av utredningen är att se över lämpligheten i att sätta nationella mål för produktion av förnybara drivmedel. Utskottet välkomnar i sammanhanget även den satsning som aviserades i budgetpropositionen för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. Satsningen innebär att avsätts 2018, 2019 och 2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10). Utskottet välkomnar detta. Enligt direktiven ska en särskild utredare • analysera behovet av styrmedel för att främja användningen av biobränslen som uppfyller förnybartdirektivets hållbarhetskrav inom flyget. Biobränslena ska ha hög klimatprestanda för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan • vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av sådana biobränslen bör utformas. De föreslagna styrmedlen bör främja den svenska omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi • föreslå vilka styrmedel som är samhällsekonomiskt mest effektiva för att minska flygets utsläpp. Uppdraget omfattar inte skatter • belysa vilka styrmedel som bäst kan främja en långsiktig och storskalig produktion av biobränslen för flyg i , eftersom det är en förutsättning för att bränslena ska komma ned i pris • vid val och utformning av styrmedel ta hänsyn till tillgången till hållbara biobränslen och hur den påverkar den förväntade kostnadsutvecklingen för sådana, effekterna på svenskt näringslivs konkurrenskraft, effekterna på transportpolitiska mål, effekterna på målet för den regionala tillväxtpolitiken, effekterna i form av överflyttning till andra trafikslag och effekterna på utsläppen • ta särskild hänsyn till effekterna på möjligheten och kostnaderna för reduktionspliktiga aktörer att uppfylla reduktionsplikten enligt lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Merparten av dagens produktion av biobränsle för flyget använder samma råvaror som biobränsle för vägtransporter • analysera hur ett ökat användande av biobränslen inom flyget kan förväntas påverka uppfyllandet av energi- och klimatpolitiska mål • ta hänsyn till övriga styrmedel på global, europeisk och nationell nivå som påverkar flyget. Eventuella nya styrmedel ska skapa incitament för branschen och/eller passagerarna att välja flyg som använder hållbara bio-bränslen • bedöma vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer • bedöma förutsättningarna för att öka inblandningen utifrån samma faktorer • lämna författningsförslag om de styrmedel som föreslås. Dessa ska vara förenliga med relevanta internationella åtaganden, samt övrig unionsrättslig och nationell lagstiftning. Enligt direktiven ska utredaren samråda med berörda myndigheter, organisationer och företag och uppdraget ska redovisas . Internationellt samarbete för att minska flygets klimatpåverkan Utskottet vill framhålla att de stora klimatutmaningarna för flyget är gränsöverskridande. Utskottet vill även peka på att utsläppen från flyget ökar snabbt och menar att denna trend är ohållbar. Utskottet anser därför att det är nödvändigt att driva på ett arbete internationellt, och ser positivt på det aktiva arbete i bl.a. som regeringen bedriver för att minska luftfartens klimatpåverkan. Utskottet kan konstatera att innehåller skärpta globala klimatmål som inte ställer några tydliga krav på internationellt flyg och att detta ökade trycket på att enas om att begränsa utsläppen. Utskottet välkomnar därför att fattade ett beslut om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp, som ökar snabbt, ska stabiliseras nivå. Om flygets utsläpp fortsätter att öka efter 2020 ska dessa utsläpp klimatkompenseras genom att flygbolagen måste köpa utsläppskrediter som bidrar till att minska utsläppen inom andra sektorer. Systemet kommer att inledas 2021 med en frivillig fas. kommer systemet att bli obligatoriskt för alla länder, förutom för de länder som tydligt undantas från deltagande. Sammanlagt har 66 stater aviserat att de kommer att delta i systemet från början, vilket innebär att av det internationella flygtransportarbetet kommer att omfattas. Utskottet noterar med tillfredsställelse att anmälde att man avser att delta från starten i Carbon Offsetting and Reduction Scheme for (Corsia) då den frivilliga fasen inleds. medverkar även aktivt i arbete med att ta fram ett regelverk för Corsia, vilket utskottet välkomnar. ingår luftfarten i EU:s system för handel med utsläppsrätter för flygningar inom EU och mellan EES-länder. Flygbolagen åläggs därigenom att överlämna utsläppsrätter motsvarande de koldioxidutsläpp de orsakat under . Utskottet vill här peka på att regeringen har arbetat aktivt för att stärka prissignalen i EU:s utsläppshandel och nått framgång i form av det s.k. Swedish proposal. Detta system ska ses över i ljuset av beslut om det globala styrmedlet för internationellt flyg. Utskottet ser positivt på att det både i den svenska flygstrategin som regeringen presenterade och i den strategiska planen som presenterade framhålls att bör vara pådrivande i , EU och andra internationella forum för att klimatstyrmedlen på internationell nivå blir så effektiva och optimala som möjligt i syfte att uppnå en verklig omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. I den strategiska planen anges vidare att både EU:s utsläppshandel (ETS), och globala klimatstyrmedel för det internationella flyget (Corsia), behöver stramas upp . I planen konstateras att en utredning är angelägen kring dessa och andra styrmedels möjligheter att vända trenden med de snabbt ökande utsläppen från internationellt flyg. Utöver en beskrivning av framtida styrmedel bör utredningen enligt planen även ge förslag på hur ska arbeta i de olika frågorna för att maximera effekterna av våra samlade insatser.