bet · H501MJU15 · 2018-04-19 00:00:00 — bör enligt motionärerna därför ge ett antal kommuner möjlighet att prova detta för att se vad resultatet blir. Enligt motion 2017/18:781 av (S) behövs det en översyn av lagstiftningen om s.k. sopdumpning på återvinningsstationer. All nedskräpning i är förbjuden, men enligt motionären saknas det åtgärder när nedskräpningen väl är ett faktum. Sanering av statens förorenade områden Enligt motion 2017/18:3734 av och (båda M) yrkande 2 ska det fastställas principer för hur myndigheter ska redovisa sina föroreningar. Enligt motionärerna krävs det även att en total kartläggning av de förorenade områdena tas fram, och en sådan kartläggning ska inkludera områden som staten äger och där staten har bedrivit verksamhet (yrkande 3). behandling och kompletterande uppgifter Nedskräpning av tobaksprodukter m.m. Regler om avfall finns i och i ett antal speciallagar. Av 15 kap. 26 § framgår att ingen får skräpa ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till. Bestämmelsen innebär därmed ett allmänt förbud mot nedskräpning, och den riktar sig till alla och avser såväl gatumark och tomter som naturområden. Med skräp avses både små och stora föremål. Skräp i lagens mening kan alltså utgöras av såväl bilar och byggavfall som glas, papper, engångsgrillar eller cigarettfimpar. I fråga om avfallsinnehavarens ansvar framgår det av 15 kap. 11 § att den som innehar avfall är skyldig att se till att avfallet hanteras på ett hälso- och miljömässigt godtagbart sätt samt att hantera det i enlighet med avfallshierarkin enligt 15 kap. 10 § och 2 kap. 5 § . Av 29 kap. 7 § följer att den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned utomhus på en plats som allmänheten har tillträde eller insyn till döms för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . I 7 a § samma kapitel fastställs att den som begår en gärning som avses i 7 § döms för nedskräpnings-förseelse till penningböter, om nedskräpningen är att anse som mindre allvarlig. Om det handlar om en obetydlig nedskräpning i förhållande till det skyddssyfte som lagen har ska nedskräpningen bedömas som en ringa förseelse som inte är straffbar. Bestämmelsen trädde i kraft . I författningskommentaren till 7 a § anges bl.a. följande (prop. 2010/11:125 s. 42–43): Nedskräpningsförseelser som är ringa ska inte medföra straffansvar. Gränsdragningen i förhållande till vad som är ringa brott kan i första hand komma att aktualiseras när det gäller mera bagatellartade situationer. Att slänga ifrån sig ett enstaka kolapapper, en enstaka cigarettfimp, biljett eller ett tuggummi bör även i fortsättningen som regel falla utanför det straff-bara området. Detta trots att sådana handlingar omfattas av nedskräpnings-förbudet och innehåller ett visst mått av hänsynslöst och klandervärt beteende. Som anförts i allmänmotiveringen måste frågan om en gärning ska bedömas som ringa och därmed straffri emellertid göras utifrån gärningens förhållande till den aktuella straffbestämmelsens skyddssyfte. Det förhållande att en handling varit en del av en allvarlig kollektiv nedskräpning är en omständighet som det behöver tas hänsyn till inom ramen för denna bedömning. Det straffbara området är oförändrat. För straffansvar krävs, liksom är fallet i fråga om 7 §, uppsåt eller oaktsamhet Regeringen har även vidtagit ett antal förebyggande åtgärder. 2013 presenterade och Håll Rent en vägledning om kommuners och andra aktörers strategiska arbete i nedskräpningsfrågor. Vägledningen är avsedd att stötta kommunernas strategiska arbete för att minska nedskräpningen och sprida kunskap om metoder, verktyg och arbetssätt. Därtill fick regleringsbrev i uppdrag att – utvärdera nedskräpningsbotens styreffekt för att minska nedskräpningen och vid behov lämna förslag på nödvändiga förändringar – utreda och föreslå hur det nationella förebyggandearbetet mot nedskräpning kan säkerställas – utreda om kompletterande finansieringsformer och/eller åtgärder för omhändertagande av marint skräp på stränder behövs, och i så fall föreslå olika alternativ – utreda och föreslå hur lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning kan ändras så att kommunerna får ansvar för att beakta miljöaspekter i naturmiljöer och utföra renhållning även inom sådana områden. Uppdraget redovisades , dnr NV-00101-16, och remiss-behandlades . Ärendet bereds nu inom . Enligt data från har antalet utfärdade böter för nedskräpningsförseelse stadigt minskat –2016; utfärdades 289 böter och endast 89. Enligt Brottsföre-bygganderådets statistik har däremot antalet anmälda nedskräpningsbrott ökat något . Enligt regleringsbrev ska myndigheten tillsammans med organisationen ta fram en handlingsplan för informationsinsatser till allmänheten för att minska nedskräpningen och öka kunskapen hos allmänheten om dess negativa effekter. Informations-insatsen bör ha ett särskilt fokus på barn och unga samt bidra till att öka allmänhetens medvetenhet om plastens effekter i havet. ska följa upp resultat samt effekter av informationsinsatserna och redovisa detta i årsredovisningen. Uppdraget ska slutredovisas till Miljö- och . Regeringen har även gett och Havs- och vatten-myndigheten ett uppdrag om nedskräpning. Med utgångspunkt i delar av utredningen negativa miljöeffekter från plast, får myndigheterna i uppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att minska plastnedskräpningens negativa effekter på miljön. – föreslå ytterligare åtgärder, exempelvis förbud, för att minska de negativa miljöeffekterna av nedskräpning av plastavfall – vid behov föreslå ändrade, utvidgade eller nya pantsystem för att minska nedskräpningen från plastavfall. Uppdraget ska redovisas till Miljö- och . Enligt uppgift från består nedskräpningen vid åter-vinningsstationer i stor utsträckning av förpackningsavfall och returpapper som inte får plats i behållaren och även av grovavfall och annat avfall som lämnas i anslutning till återvinningsstationerna trots att dessa inte är avsedda för sådant avfall. Problemet beror på att avfallslämnarna upplever dessa platser som ”sopstationer”. De uppfattar inte att det enbart är förpackningsavfall och returpapper som ska lämnas vid återvinningsstationerna. Problemen med grovavfall på återvinningsstationer kan bero dels på bristande information om insamlingen av grovavfall eller brister i service för denna insamling, dels på att återvinningsstationerna är tillgängliga dygnet runt, obemannade och att de ofta ligger på platser som möjliggör dumpning av avfall utan att bli iakttagen. Problemet med sopdumpning motverkas bl.a. genom de remitterade förslagen om fastighetsnära insamling av förpackningsavfall och returpapper samt av de breda informationssatsningar till allmänheten om varför man inte ska skräpa ned, som båda redovisats ovan. Sanering av statens förorenade områden överlämnade sin granskning av hanteringen av förorenade områden som ägs av staten eller har förorenats av statlig verksamhet, RiR 2016:25. lyfter fram att sanering av förorenade områden är kostsamt och tar . Staten äger minst 10 000 förorenade områden med varierande risker för människors hälsa och miljön. Därutöver har staten ett betydande antal områden där det förekommer oexploderad ammunition, som kan medföra direkt fara för liv och hälsa. Rapporten innefattar en granskning av förutsättningarna för en effektiv prioritering av sanering av statens förorenade områden. Granskningen innefattar även riskerna för betydande utgifter för sanering av sådana områden och om redovisningen och rapporteringen av riskerna är transparent. påvisar stora brister i kartläggningen av statens förorenade områden. Få skattningar av kostnaderna för sanering av områdena har gjorts. Därigenom försvåras bedömningar av i vilken ordning och takt sanering bör ske för att vara effektiv och riskbedömningar i fråga om människors hälsa och miljön. rekommenderar därför de berörda myndigheterna att bl.a. utveckla kartläggningen av förorenade områden, detta för att få bättre underlag för riskbedömningar och skattningar av kostnader för att kunna göra effektiva prioriteringar. rekommenderar regeringen att bl.a. utveckla en övergripande vägledning med principer för att kunna bedöma i vilken ordning och takt förorenade eller riskfyllda områden bör saneras. Regeringen lämnade en skrivelse med anledning av granskning av statens förorenade områden, skr. 2016/17:111. Med anledning av skrivelsen och de rekommendationer och iakttagelser som lämnades i (2016:25) har regeringen vidtagit följande åtgärder: – () har fått i uppdrag att förtydliga regelverket i fråga om redovisning av kostnader för sanering av förorenade områden. Berörda myndigheter har tidigare redovisat detta på olika sätt. ESV föreslog att utgifter för sanering av föroreningsskada på mark, vattenområde eller grundvatten ska ske utgiftsmässigt mot anslag. ESV gjorde bedömningen att om regelverket ändras till att utgifter för sanering av mark, vattenområde och grundvatten ska redovisas utgiftsmässigt mot statens budget, bör incitamentet att kartlägga och kostnadsberäkna saneringsåtgärder öka samt att redovisningen blir mer rättvisande. 12 § anslagsförordningen (2011:223) ändrades därefter enligt ESV:s förslag, och ESV har också lagt till föreskrifter för att ytterligare tydliggöra att redovisningen blir mer rättvisande. – fick i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla en övergripande vägledning för berörda myndigheter om principer för prioritering av saneringsbehov vad gäller statens förorenade områden. Myndigheterna ska också redovisa hur de utvecklat kunskapsöverföring och samverkan vad gäller statens förorenade områden. Av granskning framgick det även att kartläggningen av förorenade områden var bristfällig, men inga rekommendationer lämnades med anledning av detta. Enligt uppgift från Miljö- och instämmer regeringen i att kartläggningen som länsstyrelserna gör över förorenade områden inte är heltäckande och inte inkluderar alla statens förorenade områden. I detta sammanhang gav regeringen geologiska undersökning (SGU) i uppdrag att kartlägga områden där staten förorenat eller misstänks ha förorenat, där den verksamma statliga organisationen inte finns kvar. Regeringen gav 2006 ett ytterligare uppdrag till SGU om att inventera och undersöka sådana områden. Enligt uppgift från Miljö- och är det oklart om samtliga av dessa områden ingår i länsstyrelsernas generella kartläggning eller register över förorenade områden. Vissa områden är av andra skäl inte med i den generella kartläggningen, t.ex. sådana som disponeras av Försvarsmakten och omfattas av sekretess. Nedskräpning av tobaksprodukter m.m. Vad beträffar möjligheten att bötfälla för nedskräpning av tobaksprodukter noterar utskottet att nedskräpningsbotens styreffekt utreddes och remiss-behandlades så sent som och att ärendet nu bereds inom Regerings-kansliet. Utskottet noterar också att regeringen har valt att arbeta med förebyggande åtgärder såsom informationsinsatser till allmänheten om nedskräpningens negativa effekter samt vägledning om kommuners och andra aktörers strategiska arbete i nedskräpningsfrågor. Utskottet ser ingen anledning att förekomma det utvärderingsarbete som pågår och förutsätter att regeringen går framåt med nödvändiga satsningar för att stävja nedskräpning av såväl allvarlig som ringa art. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 2017/18:2847 (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3772 (C) yrkande 31, 2017/18:579 (S) yrkande 1, 2017/18:405 (L) och 2017/18:536 (-) kan lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om s.k. sopdumpning vid återvinningsstationer erinrar utskottet om att remitterade ett antal förslag i syfte att underlätta hushållens insamling av förpackningsavfall och returpapper. Utskottet erinrar också om att regeringen gått framåt med ytterligare informations-satsningar till allmänheten om varför man inte ska skräpa ned. Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2017/18:781 (S) kan lämnas utan vidare åtgärd. Sanering av statens förorenade områden Med hänvisning till redovisningen ovan om bl.a. de uppdrag som getts till och föreslår utskottet att motion 2017/18:3734 (M) yrkandena 2 och 3 lämnas utan vidare åtgärd. Förslagspunkter som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, MP, C, L, KD) om avfallspolitiska åtgärder som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:MJU8 Avfall och kretslopp, 2015/16:MJU7 om tillsyn över transporter med farligt avfall m.m., 2016/17:MJU15 Avfall och kretslopp och 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . har i enlighet med utskottets förslag avslagit samtliga behandlade motionsyrkanden. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motionsförslagen. Nationella och EU-gemensamma åtgärder för en cirkulär ekonomi, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del och 2017/18:1704 av (MP). För att ytterligare stärka hållbarhetsarbetet och stärka konkurrens-kraften är det viktigt att resurseffektiviteten ökar och det cirkulära systemet sluts. bör av denna anledning verka för att det fortsatta arbetet med åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Nationella mål och riktlinjer får inte vara för stelbenta, utan kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Resurssnålhet och energieffektivitet bör stå i fokus under omställningen till en cirkulär ekonomi. Globala åtgärder för en cirkulär ekonomi, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 13. Då produktion och marknader rör sig över nationsgränser bör strävan mot hållbar konsumtion, inklusive ekodesignkrav och en mer cirkulär ekonomi, även göras på global nivå. anser av denna anledning att bör verka aktivt på internationell nivå för att skynda på utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:2954 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär ekonomi. För att säkerställa att avloppsslammet inte innehåller miljöfarliga ämnen som sedan sprids genom gödsling behövs investeringar i ny reningsteknik. Tuffare krav på de kommunala avloppsreningsverken, t.ex. när det gäller återföring av fosfor, är avgörande för att investeringar i sådan teknik ska kunna ske. Av denna anledning vill att regeringen utreder möjligheterna att förändra kraven på reningsverken i syfte att möjliggöra ökad återföring av näringsämnen i avloppsslam till kretsloppet. Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del och 2017/18:2954 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 9. Ohållbart utnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot mot ekosystemen och människors hälsa och fortsatta överlevnad. För att ytterligare stärka hållbarhetsarbetet och stärka konkurrenskraften är det viktigt att livsmedelskedjans beroende av fossila råvaror minskar, och att kretsloppet sluts i livsmedelskedjan. Detta bör vara prioriterade områden för regeringen att arbeta med . Ett stärkt producentansvar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 2. Ett starkt producentansvar ger företag incitament att se över hela sin produktions- och avfallshanteringskedja. Då kan avfallet i bästa fall ses som en resurs, vilket ytterligare bidrar till att öka återvinningen. Genom att företag tar ansvar för avfallet stimulerar man till att anpassa produktdesign och material så att återvinningsprocessen kan bli så effektiv som möjligt. vill se att regeringen vidtar åtgärder för att stärka det befintliga producentansvaret. Utredning om införandet av producentansvar för fler produktgrupper, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:579 av (S) yrkande 2, 2017/18:2246 av (M), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 18. Vi ser givetvis mycket positivt på ett ökat ansvarstagande från producenternas sida för att minska mängden deponerat avfall, hushålla med energi och material, minska användningen av farliga kemiska ämnen liksom motverka nedskräpning i naturen. Ett lagstadgat producentansvar är emellertid inte den enda vägen att gå för att främja en sådan utveckling. Orsakerna är flera. När frågan sist utreddes konstaterades det att möbler och byggprodukter kan ha en livslängd , ibland . Då är det svårt att skapa ekonomiska garantier för producentansvarets fullföljande. Dessutom finns det redan krav på dessa fraktioner till skydd för bl.a. hälsa och miljö genom annan lagstiftning. På så sätt skulle ett utvidgat lagstadgat producentansvar innebära en överlappning med redan befintliga regler, vilket riskerar att otydliggöra snarare än stärka ansvarsförhållandena. Därtill finns det inom flera branscher goda exempel på frivilliga åtaganden som stärkt produkters miljö-mässiga hållbarhet. Vi vill även poängtera de senaste årens utveckling inom den EU-gemensamma avfalls- och kemikalielagstiftningen. Just nu förhandlas det reviderade avfallspaketet i syfte att öka återanvändning och återvinning, bl.a. genom att skapa ekonomiska incitament för producenter att släppa ut mer hållbara varor på marknaden. Mot denna bakgrund ser vi inget behov av att föreslå en ny utredning specifikt om att det lagstadgade producentansvaret bör utvidgas för ytterligare varugrupper såsom byggmaterial och möbler. Arbetet med cirkulär ekonomi måste ha en bred ansats. Därmed anser vi att motionsyrkandena ska lämnas utan vidare åtgärd. Ekodesignkrav på textilier, punkt 6 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 12. Genom att ställa krav på designen, s.k. ekodesignkrav, kan miljöpåverkan från en vara minska. bör verka för att skärpa EU:s lagar och kräva att det ställs sådana ekodesignkrav som syftar till att minska miljö- och hälsopåverkan från textilier. Kraven skulle kunna omfatta längre livslängd, minskad användning av farliga ämnen samt möjlighet till återanvändning och materialåtervinning. På så sätt kan omställningen till en cirkulär ekonomi göras lättare med förbättrat resursutnyttjande och en minskad användning av skadliga kemikalier. Kraven bör ta hänsyn till alla led i textiliernas livscykel. Utredning om märkning av produkters förväntade livslängd, punkt 7 (C, V) av (V) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 14. För konsumenter är det ofta svårt att veta hur länge en vara kommer att kunna användas. Att förse varor med en märkning om förväntad livslängd skulle kunna vara till hjälp för konsumenter som vill göra mer miljömedvetna inköpsval. Vi anser därför att regeringen bör utreda hur livslängdsmärkning skulle kunna utformas för olika varor och för vilka varugrupper detta skulle kunna vara lämpligt att införa. Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 44 i denna del. Tillgång på återvinningsstationer är av primär betydelse liksom att förpackningsmaterial utformas på ett sådant sätt att de kan återvinnas. är ett verktyg som bevisligen leder till en ökad andel återvunnet material. När det handlar om plastmaterial krävs det dessutom mer forskning och produktutveckling för att kunna öka återvinningen. Enligt återstår mycket arbete på detta område. Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 44 i denna del och 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 1. Den cirkulära och biobaserade ekonomin växer framför allt genom innovation och investeringar i företag som möter kunders ökade krav på hållbarhet. Politiken spelar en viktig roll i att sätta villkoren för detta. Genom att öppna fler delar av återvinningsmarknaden för företagande och konkurrens kan både teknik- och tjänsteinnovation öka. Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 44 i denna del och 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 1. Återvinningen av material och avfall måste ständigt förbättras. Produktens design spelar en viktig roll för att främja att produkten återanvänds eller återvinns. Livslängd och hållbarhet är centralt. Regler för materialåtervinning, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 3. Avfall som deponeras i ligger på enstaka promille, och vi uppnår i huvudsak de mål som satts upp inom återvinningen. Detta innebär dock inte att strävan mot ytterligare förbättrad resurseffektivitet bör upphöra. Grundläggande för återvinning är att det ska vara enkelt för den enskilde att göra rätt. För att minska osäkerheten bland företagen är det önskvärt att branschen kan få tydliga spelregler. Mål för insamling och återvinning av textilier, punkt 10 (SD, C, KD) av (SD), (SD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 5. Återvinning är centralt för att den cirkulära ekonomin ska växa.