bet · H501MJU11 · 2018-02-21 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför dels om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening, dels om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta och att tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. Yrkandena rör bl.a. havsförvaltning, vattenrening, utsläpp av mikroplaster och dricksvatten. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Främmande ämnen i vatten Avlopp, dricksvatten m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Havsförvaltning, punkt 1 (L) 2.Regionalt samarbete, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Regionalt samarbete, punkt 2 (SD) 4.Övergödningen av , punkt 4 (C) 5.Strukturkalkning , punkt 5 (SD) 6.Begränsning av utsläppen av mikroplaster m.m., punkt 8 (M, C, V, L, KD) 7.Förbud mot mikroplaster i hygienartiklar , punkt 9 (KD) 8.Internationell reglering av mikroplaster , punkt 10 (C) 9.Tillgång till dricksvatten, punkt 14 (M, KD) 10.Samordning av ansvar för vattenfrågor, punkt 15 (C) 11.Regler för enskilda avlopp, punkt 16 (KD) 12.System vid hantering av avlopp , punkt 17 (M, SD, C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 19 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (L) 2017/18:841 av m.fl. (S), 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkandena 12 och 13 samt 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (SD) 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 54. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 36. Reservation 4 (C) 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Övriga åtgärder mot övergödning 2017/18:268 av (C) och 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 4. ställer sig bakom det som utskottet anför om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3350 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 1. Begränsning av utsläppen av mikroplaster m.m. 2017/18:837 av m.fl. (S), 2017/18:1480 av och (båda S), 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 27.1, 2017/18:3350 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 61. Reservation 6 (M, C, V, L, KD) Förbud mot mikroplaster i hygienartiklar 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2017/18:3895 av (M). Reservation 7 (KD) Internationell reglering av mikroplaster 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 60. Reservation 8 (C) 2017/18:3013 av (MP) och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 32. Skydd av kulturmiljö vid vatten 2017/18:1162 av (KD) yrkandena 1 och 2. 2017/18:280 av (MP). 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 9 (M, KD) Samordning av ansvar för vattenfrågor 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 56. Reservation 10 (C) Regler för enskilda avlopp 2017/18:2441 av och (båda C), 2017/18:2953 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4 och 7–9. Reservation 11 (KD) System vid hantering av avlopp 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 38. Reservation 12 (M, SD, C) 2017/18:2109 av (MP) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (L), (V), (S), (M), (MP), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 55 yrkanden om vattenvård från den allmänna motionstiden /18. Motionerna tar bl.a. upp frågor om havsförvaltning, vattenrening, utsläpp av mikroplaster och dricksvatten. Motionsförslagen redovisas i bilagan. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att ska ställa sig bakom det som utskottet anför dels om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening, dels om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Tio yrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om havsförvaltning, regionalt och internationellt arbete samt åtgärder mot övergödning. Jämför reservation 1 (L), 2 (M, C, L, KD), 3 (SD), 4 (C) och 5 (SD). I kommittémotion 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 1 framhålls att havet är en viktig resurs som långsiktigt måste nyttjas på ett hållbart sätt genom en ansvarsfull förvaltning. Havet kan då bli en betydande förnybar resurs som skapar tillväxt och jobb. Utsläpp, övergödning och exploatering hotar våra hav. Viktiga fiskbestånd hotas på grund av alltför aggressivt fiske. Enligt yrkande 2 i motionen behövs internationellt samarbete för att rädda världens hav. Motionärerna välkomnar olika internationella initiativ som lyfter frågan om situationen för haven, t.ex. . I kommittémotion 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att regeringen även i fortsättningen bör vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor. Havet är vår gemensamma angelägenhet. Varken kommuner eller länder kan ensamma hantera de problem som exempelvis marint skräp och försurning ger upphov till. I yrkande 9 i motionen anförs att regeringen bör driva på utvecklingen inom konventionerna Ospar (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö) för att skydda den miljön i och Nordostatlanten. Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 54 bör det internationella och regionala samarbetet för rena hav och vatten utvecklas. Samarbetet bör stärkas när det gäller både skarpare internationella regelverk och teknikutveckling. Ett ökat samarbete är angeläget bl.a. när det gäller övergödning och spridning av mikroplaster ut i vattendragen. Enligt kommittémotion 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 12 bör även i fortsättningen vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet – regionalt och internationellt – för att motverka och förebygga övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning. Miljösituationen i våra hav är kritisk och kräver långtgående insatser och ett stort engagemang för att minska utsläpp och miljöpåverkan. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas för att säkerställa en god havsmiljö, vilket kräver en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Enligt yrkande 13 i motionen bör regeringen verka för att förbättra förutsättningarna för regional samverkan i för att påskynda arbetet med att skapa en god havsmiljö. är ett av världens mest känsliga hav, med stora miljöproblem. Övergödning, bottendöd, överfiske och höga halter av miljögifter rubbar havets ekosystem. I kommittémotion 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 1 behandlas behovet av samarbete mellan kuststater för att hantera miljöutmaningar. Länderna bör solidariskt finansiera sådana kostnadseffektiva miljöåtgärder som gynnar gemensamma miljö. Det är mycket viktigt att EU:s ramdirektiv för vatten genomförs i alla . Alla berörda länder bör också intensifiera arbetet med att identifiera källor till dioxin, kadmium och PCB och sanera dessa områden. Enligt kommittémotion 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 3 anförs att man inom ramen för Helcom bör arbeta för att ytterligare bredda och fördjupa det regionala samarbetet i . Det noteras att länderna i det – , och de baltiska länderna – också bedriver ett seriöst arbete vad gäller miljö. Emellertid har dessa länder svåra ekonomiska prioriteringar att göra och därför framstår regionalt samarbete som naturligt. Enligt motion 2017/18:841 av m.fl. (S) bör man verka för en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt . Vi måste agera tillsammans med våra grannländer runt för att klara miljömålen, och kontakterna samt dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 58 bör åtgärder vidtas som ökar uttaget av näringsämnen ur . är ett av världens mest känsliga hav, med stora miljöproblem. Det krävs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med detta. Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 36 bör affärsmodeller främjas för att förbättra tillstånd. Det finns olika metoder för detta. Genom t.ex. musselodlingar kan näringsämnen avlägsnas från vattnet. Musslorna kan sedan användas till bl.a. biogasproduktion. I kommittémotion 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 2 förordas en restriktiv hållning i fortsättningen vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor på land, och motionärerna ställer sig t.ex. positiva till fortsatta försök med s.k. strukturkalkning som kan minska näringsläckaget från vissa typer av jordar. I yrkande 4 i motionen anförs att insatser till sjöss bör göras för att minska övergödningen, t.ex. syresättning och bortförsel av slam och biomassa. Detta kan ske som andra åtgärder vidtas för att minska övergödningen. Enligt motion 2017/18:268 av (C) bör regeringen utreda en ökad satsning på reduktionsfiske av vitfisk i svenska insjöar och i . I en rad sjöar har reduktionsfiske gett goda resultat, med ökat siktdjup och lägre fosforhalter. behandling och kompletterande uppgifter har beslutat om miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Myndigheten arbetar med frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Havs- och vattenmyndigheten samordnar uppföljningen och utvärderingen av miljötillstånd, trender, åtgärdsarbete och styrmedel för nämnda miljömål. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen bedömer att det även i fortsättningen krävs kraftfulla åtgärder för att de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen ska nås. EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG) är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålen. Arbetet med åtgärdsprogrammen enligt vattendirektivet är viktigt för att nå målen, och berörda myndigheter, inklusive länsstyrelser och kommuner, spelar en central roll i åtgärdsarbetet. Landsbygdsprogrammet är, liksom tidigare, ett av flera viktiga verktyg i genomförandet av ramdirektivet för vatten och havsmiljödirektivet. I budgetpropositionen presenterades en omfattande satsning på havs- och vattenmiljön för ett renare hav. Satsningen inom utgiftsområde 20 omfattar –2020. Medel tillförs bl.a. för att motverka övergödning, avlägsna miljögifter, återställa våtmarker och stärka det områdesskyddet. Medel tillförs även Havs- och vattenmyndigheten. Regeringen anför i budgetpropositionen att det finns ett stort behov av att komma åt källor till utsläpp av miljögifter. Satsningen på havs- och vattenmiljö innefattar därför en särskild del för att avlägsna miljögifter genom bl.a. inventering och hantering av fiberbankar som riskerar att sprida miljögifter. Längs finns också flera vrak som utgör betydande miljörisker och som behöver hanteras. Genom att avlägsna miljögifter i havs- och vattenmiljön kan kända källor till miljögifter successivt åtgärdas. En del av satsningen på havs- och vattenmiljön i budgeten innefattar ökade medel för marint områdesskydd och för Havs- och vattenmyndighetens arbete med detta. Skyddet av områden är viktigt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Havs- och vattenmyndigheten har tidigare tagit fram en handlingsplan för marint områdesskydd. beslutade regeringen om ytterligare Natura 2000-områden, främst med syfte att skydda tumlare. Det innebär enligt regeringen att av havsområde är skyddat och att arealdelen i etappmålet om att områden ska skyddas till 2020 är nått. Däremot kvarstår arbete för att säkerställa ett ekologiskt representativt och sammanhängande samt funktionellt nätverk i havet. Kunskapen om den biologiska mångfalden och effektiva bevarandeåtgärder behöver förstärkas. Regeringen avser att arbeta vidare med att införa relevanta och ändamålsenliga bevarandeåtgärder när det gäller fiske i skyddade områden, t.ex. områden med totalt fiskeförbud alternativt begränsningar av, och/eller förbud mot användning av vissa fiskeredskap eller metoder. Arbetet med att införa bevarandeåtgärder när det gäller fiske behöver kompletteras med att man inför regleringar för andra verksamheter och sektorer för att säkerställa ett fullgott skydd. Det pågående arbetet med att minimera sjöfartens påverkan på de miljöerna behöver fortsätta och effektiviseras både nationellt och internationellt. När det gäller det områdesskyddet har regeringen lämnat flera uppdrag till Havs- och vattenmyndigheten (Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev ). Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att identifiera områden som kan utgöra skyddade områden med ett starkt skydd utan lokal mänsklig påverkan och att ta fram förslag till en process för det fortsatta arbetet med sådana områden. Uppdraget ska redovisas . Havs- och vattenmyndigheten har även fått i uppdrag att redovisa arbetet med att stärka det områdesskyddet. Dessutom har regeringen gett myndigheten i uppdrag att föreslå nödvändiga kompletteringar och justeringar i nätverket av Helcom och Ospar . Arbetet ska fokusera på områden som är helt eller delvis skyddade. Uppdragen ska redovisas . För att uppfylla miljömålet Hav i balans samt levande kust och skärgård gör regeringen enligt budgetpropositionen bedömningen att det finns ett behov av att förbättra beståndsstatusen för vissa fiskbestånd. Det gäller både utsjö- och kustbestånd. Det innebär att fisketrycket behöver anpassas, vilket kräver åtgärder både på EU-nivå och på nationell nivå. Det behövs även åtgärder som syftar till att minska miljöpåverkan på viktiga lek- och uppväxtområden, såsom begränsning av syrefria bottnar. Även havsplaneringen kan bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård genom att vara en arena för tvärsektoriell diskussion om hur havet nyttjas och vilken samlad påverkan olika verksamheter får på naturvärden. Enligt EU-direktivet för havsplanering (och rådets direktiv /89/EU av om upprättandet av en ram för havsplanering) ska medlemsländerna ha tagit fram havsplaner. Havs- och vattenmyndigheten arbetar med dessa planer och räknar med att havsplanerna kan lämnas till regeringen för beslut. beslutade regeringen om en strategi för att utveckla de maritima näringarna på ett hållbart sätt. Strategins vision är konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin ska bl.a. bidra till miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Strategin ska dessutom bidra till att nå målsättningarna i EU:s havsmiljödirektiv och stärka regional och lokal konkurrenskraft i alla delar av landet. Utskottet har behandlat regionalt och internationellt samarbete när det gäller havsmiljön. I betänkande 2015/16:MJU14 framhöll utskottet arbetet med skydd av biologisk mångfald, skyddade områden, marint skräp och övergödning som särskilt viktiga frågor vid det internationella samarbetet, och utskottet noterade att aktivt driver på det arbetet. Utskottet uppmärksammade även att regeringen anfört att den skulle fortsätta samarbetet med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. I betänkande 2016/17:MJU10 anförde utskottet att deltar i det internationella och regionala havsmiljösamarbetet som bedrivs, bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö). Utskottet konstaterade vidare att aktivt bedriver ett havs- och vattenmiljöarbete både lokalt, regionalt och internationellt. () arrangerades med och som initiativtagare och ordförande i den 5–. Syftet var att stärka genomförandet av Agenda 2030-mål 14 Hav och resurser. FN:s 193 medlemsländer representerades av bl.a. 80 ministrar, 15 statsöverhuvuden, frivilligorganisationer och näringsliv. FN:s medlemsländer beslutade om deklarationen Call for action, som tar ett helhetsgrepp om de havsrelaterade utmaningarna och som aktivt syftar till att vända utvecklingen till en hållbar utveckling för världens hav. fokuserade på lösningar och var en mötesplats för alla relevanta aktörer. Den resulterade i närmare 1 400 frivilliga åtaganden. Regeringen registrerade eller deltog i 26 frivilliga åtaganden, flertalet inom regeringens prioriterade områden inför konferensen. De prioriterade områdena var att minska utsläpp av föroreningar och nedskräpning av haven, nå ett hållbart nyttjande av resurser inom havsbaserade näringar, t.ex. fisket, samt tydliggöra kopplingen mellan hav, kust och klimat. Regeringen anför i budgetpropositionen att den även fortsättningsvis kommer att arbeta aktivt med havsfrågorna och uppföljningen av högnivåkonferensen om hav. Regeringen kommer även att lägga stor vikt vid havsfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Regeringen har för avsikt att ta fram en ny tematisk strategi för det internationella utvecklingssamarbetet inom hållbar miljö, klimat, hav och naturresurser. Regeringen meddelade under Världsekonomiskt forum (, WEF) 2018 i i att , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, kommer att vara medordförande med FN:s särskilda havssändebud för initiativet Friends of , en vängrupp bestående av ett fyrtiotal inflytelserika personer från olika samhällssektorer som alla spelar en nyckelroll i det globala arbetet för hållbara hav. Under konferensen lanserades också en havspanel bestående av regeringschefer från alla delar av världen. De olika grupperna ska bidra med politiskt ledarskap och direkta lösningar till de utmaningar och hot som haven står inför. Länderna inom Helcom har kommit överens om en gemensam handlingsplan för miljö, Baltic Sea Action Plan (BSAP). Målet är att ska vara i god ekologisk status 2021. Beslutet om handlingsplanen fattades av ministrarna runt på Helcoms ministermöte i . På ett ministermöte i lämnade länderna in förslag på behövliga åtgärder för att ska vara i god ekologisk status 2021. För att nå målen ska länderna ta fram nationella åtgärdsprogram inom fyra prioriterade områden: övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald och sjöfartens miljöproblem. Planen omfattar ca 150 åtgärder fördelat mellan de fyra områdena. har tagit fram en sådan åtgärdsplan. Av Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev framgår att myndigheten ska ta fram underlag för nationella prioriteringar för arbetet inom Helcom och Ospar. Underlaget ska beakta kraven på regionalt samarbete i genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv. Underlaget ska även bidra till regionalt genomförande av Agenda 2030 och därmed vara en del av uppföljning efter . Uppdraget ska redovisas . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att dagens miljöutmaningar till stor del är gränsöverskridande och att åtgärder därför behövs på EU-nivå, internationell, nationell, regional och lokal nivå. Fokus för det fortsatta havsmiljöarbetet behöver vara på att genomföra och följa upp förbättringsåtgärder. Dessutom behöver fortsätta att arbeta för ett ambitiöst miljöarbete inom EU och inom de regionala havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom. När det gäller arbetet mot övergödning, plaster i haven samt kemikalier och läkemedel i miljön, se nedan under respektive avsnitt. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) anför regeringen att övergödningen är ett omfattande problem i sjöar och hav samt vid kusterna. Halterna av kväve och fosfor är kraftigt förhöjda i många ytvatten på grund av tillförsel av stora mängder kväve och fosfor från olika verksamheter . Det leder till en ökad förekomst av skadliga algblomningar och försämrad vattenkvalitet. Jordbruket är den enskilt största källan till fosfortillförseln. Små avlopp och avlopp via reningsverk är andra stora källor. Lokalt är dagvatten, bräddning vid reningsverk och på ledningsnät, utsläpp från industrier, fiskodlingar samt internbelastning i sjöar och kustvatten också betydande källor. Internbelastning innebär att fosfor som finns lagrad i bottensediment frigörs till vattnet och bidrar till att övergödningsproblemen förstärks. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt framhåller regeringen i budgetpropositionen att åtgärdstakten behöver öka, särskilt vad gäller minskad tillförsel av fosfor till vatten. Ett samlat och riktat åtgärdsarbete med utgångspunkt i avrinningsområden och i kustnära områden är en viktig del av arbetet. I åtgärdsarbetet är lokalt engagemang en viktig del. I vissa områden behöver incitamenten till ett effektivt åtgärdsarbete stärkas enligt regeringen. Det samlade åtgärdsarbetet bör i ökad utsträckning fokusera på insatser som är kostnadseffektiva och som kan ge tydliga resultat i miljön. I budgeten förstärker regeringen anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö, och gör bl.a. en satsning för att motverka övergödning. Satsningen innefattar bl.a. sanering av tidigare utsläpp av näringsämnen i sjöar och kustvatten, som ger upphov till självgenererande övergödning, s.k. internbelastning. Vidare tillförs ytterligare medel till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Regeringen satsar också på cirkulär ekonomi för att öka återföringen av näringsämnen från sjöar och hav, t.ex. genom blå fånggrödor. Dessutom förstärks arbetet med tillsyn av avloppsreningsverk och enskilda avlopp. Regeringen avser även att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska föreslå åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergödningen, dvs. industri, jordbruk och kommunala reningsverk, med syfte att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och öka cirkuleringen samt att sätta in åtgärder där de gör störst nytta. Regeringen gör även en satsning på att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och öka vattenreningen. Våtmarker som restaureras och nyanläggs bidrar även till ökad biologisk mångfald, minskad klimatpåverkan och minskad övergödning. beslutade vattendelegationerna om åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer i enlighet med förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Åtgärdsprogrammen innehåller tydliga mål och åtgärder riktade till myndigheter och kommuner som behövs för att förbättra tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att genomförandet av åtgärdsprogrammen är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Lokaliseringen av åtgärder behöver i större utsträckning än anpassas efter var de gör mest nytta och har störst effekt.