bet · H501UU8 · 2018-06-11 00:00:00 — bidrar till två internationella insatser som syftar till att motverka sönderfall och radikalisering i och : dels genom det svenska underrättelseförbandet inom ramen för FN-insatsen Minusma i , dels genom den svenska utbildningsinsatsen i inom ramen för Koalitionen mot Isil/Daish. bör fortsatt prioritera de svenska insatserna i kampen mot den globala terrorismen. Det finns ett antal utmaningar som vi står inför i de internationella insatserna. Det handlar om var, i vilken kontext och med vem som ska göra internationella insatser, men även om hur vi blir bättre i samverkan mellan civila och militära delar för att skapa långsiktighet och hållbarhet. Nato är den enda organisationen med en global förmåga att hantera har deltagit i Natoinsatser. Det har varit värdefulla insatser som har bidragit till fred och säkerhet och där de svenska bidragen fått beröm av övriga länder. bör även i fortsättningen samverka med Nato i internationella insatser. Men det finns även ett värde i att i högre utsträckning än vad som varit fallet bidra till FN-ledda insatser. Genom att delta i dessa bidrar till att höja kompetensen i FN-insatsen och ger den en större legitimitet. Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 8, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 29, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 18, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 10, 2017/18:293 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 47, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 19, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 11, 39 och 40, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt uppgående till 120 internationella uppdrag i 60 länder. har dock nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser och i stället givit företräde åt EU- eller Natoledda insatser. FN har synbarligen valts bort som konflikthanterare av diverse svenska regeringar, vilket beklagar. ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och () samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att de ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:293 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 11, 39 och 40 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 8, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 17, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 29, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 18, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 10, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 47, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 19, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. vill att ska vara berett att delta i insatser under FN-, EU- eller Natoflagg. En viktig utgångspunkt för de internationella civila och militära krishanteringsinsatser som deltar i är att bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. I skrivelsen koncentrerar sig regeringen på civila insatser och verkar glömma bort de militära insatserna. Det behövs en tydligare balans i skrivelsen mellan civila och militära insatser. Nästan uteslutande fokuseras på konfliktförebyggande åtgärder och långsiktiga civila insatser, snarare än militära insatser. Konfliktförebyggande arbete och återuppbyggnad är oerhört viktigt, men som världen ser ut behövs ett säkerhetsperspektiv, där den militära insatsen inte sällan är en förutsättning för de mer civila insatsdelarna. Det framgår inte av skrivelsen hur civila insatser ska förhindra våld och väpnade konflikter och hur civila insatser ska kunna genomföras säkert när fokus skiftar från militära insatser till civila insatser. Jag menar att båda delarna behövs. På samma sätt är det olyckligt att regeringen i princip ensidigt fokuserar på jämställdhet och endast kortfattat lyfter andra säkerhetsutmaningar som t.ex. klimatförändringar eller andra orsaker till att människor exempelvis flyr sina hemländer. Det är därför inte tydligt vad regeringen menar när de säger sig förespråka en bred syn på säkerhet. Resonemangen om jämställdhet är tyvärr ofta också ospecifikt formulerade och utan konkretion. Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 8, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 10, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 17, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 29, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 18, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2017/18:293 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 47, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 19, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 11, 39 och 40 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 11. I inbördeskrigets och genom Daish framfart dödas och kränks människors rätt till liv och värdighet. I flera andra delar av och har den arabiska vårens hopp förbytts mot förtvivlan. Kristna och andra etno-religiösa minoriteter, kvinnor och civilsamhällesorganisationer möter nytt motstånd och förtryck. Det är en allt oroligare värld, och i vårt absoluta närområde ser vi hur den ryska aggressionen mot inklusive den illegala annekteringen av kraftigt har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . I det instabila läge som råder krävs betydligt mer av internationell samverkan. Ett höjt stöd till freds- och säkerhetsfrämjande insatser är därför en nödvändighet i av stor internationell oro. ska prioritera insatser som bekämpar det fruktansvärda som människor flyr ifrån. Det är därför av stor vikt att också fortsättningsvis kan bidra till både etablerade och nya insatser inom fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom Nato, EU, FN och . Planeringen av internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser måste ta hänsyn till utvecklingen i världen som snabbt kan komma att förändras. Det måste finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya eller förändrade behov av fredsfrämjande insatser. Samarbete med FN, EU och Nato, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:293 av (C) yrkande 3, 2017/18:354 av m.fl. (M), 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:323 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi delar regeringens bedömning i fråga om ökat samarbete med Nato, men det är inte tillräckligt. Nato har sedan organisationen bildades varit en hörnsten i den europeiska säkerheten och för en stabil utveckling i vår del av världen. Organisationen utgår från artikel 51 om varje lands rätt till enskilt eller kollektivt självförsvar vid ett väpnat angrepp från ett annat land. En av de tre grundpelarna i Natos strategiska koncept är internationell krishantering. Nato lägger också stor tonvikt vid civil beredskap som en åtgärd mot hybridliknande hot. Nato fyller en avgörande roll för internationell och civil krishantering. Kärnan i Natosamarbetet utgörs av Natos artikel 5 om det kollektiva försvaret och medlemsländernas skyldighet att bistå ett annat medlemsland vid ett angrepp. Nato är en mellanstatlig allians där beslut fattas genom konsensus mellan medlemsländerna. efter det slut låg Natos fokus mest på konflikthantering och internationella insatser som den i . I och med den ryska aggressionen mot och den illegala annekteringen av 2014 har Nato återtagit fokus på det kollektiva försvaret och betonar nu vikten av att vara medlem, jämfört med att som vara partnerland till Nato. Endast medlemsländerna kan räkna med att omfattas av försvarsgarantierna, och endast de omfattas av den gemensamma försvarsplaneringen. Sammantaget försätter detta i en helt ny sits. Utredningen 2014 om försvarssamarbeten konstaterar att av omvärlden betraktas som en del av försvarsalliansen på grund av sitt omfattande samarbete med Nato, dock utan att vi omfattas av Natos ömsesidiga försvarsgarantier. kan heller inte förlita sig på bilaterala försvarsgarantier från . I den utredning om svenska försvarssamarbeten som presenterades 2016 förstärks bilden av Nato som en garant för säkerheten i och att ett svenskt Natomedlemskap skulle bidra till ökad tydlighet och stabilitet i närområde. Ett Natomedlemskap är det enda försvarssamarbete som på allvar kan höja vår försvarsförmåga, öka stabiliteten i vårt närområde och ytterst stärka säkerhet. De bilaterala samarbeten, utan gemensamma försvarsgarantier, som regeringen upprättar med enskilda Natoländer är inte tillräckliga. Rent konkret skulle ett Natomedlemskap innebära tydlighet kring hur kan tänkas agera vid en eventuell konflikt och den militära tröskeleffekten för , höjas betydligt. Vår uthållighet vid en kris eller konflikt skulle förlängas, och vi skulle även få bättre underrättelseinformation som medlem. Ett medlemskap skulle också möjliggöra en gemensam försvarsplanering med Nato, något som trots ett omfattande samarbete inte finns . Vi anser att bör fördjupa sitt samarbete med Nato och verka för en svensk anslutning. Målet är en svensk ansökan under nästa mandatperiod. Att Nato fyller en avgörande roll för internationell och civil krishantering är ett skäl till att bör gå med. som arbetar för ett medlemskap ska vi fördjupa existerande samarbeten med Natoländerna på så många områden som möjligt för att skapa förutsättningar för att ge och ta emot civil och militär hjälp i händelse av en kris och konflikt i enlighet med den svenska solidaritetsförklaringen. Att ansöka om medlemskap i för energisäkerhet i är ett viktigt steg som bör tas i den processen. Det är av särskild vikt att fördjupar de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena med EU:s medlemsstater. EU bör utveckla förmågan att samordna och leda civila och militära insatser i tredjeländer. Vi vill att EU tar större ansvar för internationell fred och säkerhet, inte minst i närområdet, både civilt och militärt. Därför är det viktigt att EU också har en militär snabbinsatsförmåga, där de stridsgrupper som redan finns kan finansieras och användas i praktiken. EU bör genom ökat försvarssamarbete, förmågeutveckling och materielsamarbeten och forskning bidra till att stärka de nationella försvarsmakternas möjlighet att delta i internationella krishanteringsinsatser. När de nationella försvarsmakterna stärks ökar också EU:s möjligheter att genomföra insatser utanför unionen. Det är viktigt. Tyvärr saknas resonemang från regeringen om hur EU genom ökat samarbete kan bidra till militär förmågeutveckling och därmed också unionens samlade förmåga till militära krishanteringsinsatser. Regeringen missar helheten än en gång. FN har en unik roll, och dess uppgift att verka för global utveckling och fred har inte blivit enklare . För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det vårt ansvar att driva på debatten för vad en reform av FN bör innehålla. En av FN:s viktigaste uppgifter är att bidra till fred och säkerhet. har säkerhetsrådet misslyckats med att anta resolutioner i akuta konflikter, t.ex. om . Det skadar trovärdigheten för FN som global aktör för fred. Vi anser också att principen om skyldighet att skydda (Responsibility to Protect) bör stärkas genom att kriterier tas fram som klargör när det ska finnas mandat för att genomföra humanitära interventioner. Samarbete med FN, EU och Nato, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:323 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 20, 2017/18:293 av (C) yrkande 3, 2017/18:354 av m.fl. (M), 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 9. Det säkerhetspolitiska arbetet mellan medlemsländerna i EU bidrar på många sätt till att stärka ländernas säkerhet, vilket är positivt. finns krafter inom EU som vill driva den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) i en alltmer överstatlig riktning. När ett alltmer överstatligt EU beslutar om militära insatser där inflytande är begränsat innebär det i praktiken att är med i en militär allians. anser att regeringen inom EU ska verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik ska vara ett ansvar för respektive medlemsland samt motverka alla tendenser som går i en överstatlig riktning. Om samarbete i stora frågor är nödvändigt ska det ske på mellanstatlig basis. Särskilt det nya föreslagna samarbetet Pesco är något som bör hålla sig utanför. Alla former av nya frivilliga sammanslutningar utvecklas alltid inom EU, och Pesco utgör därför ganska tydligt ett frö till fördjupat försvarssamarbete och kanske till och med en gemensam EU-armé, som bl.a. kommissionens ordförande gett uttryck för men även en hel del medlemsländer. Pesco omnämns bara kort, men innebörden av ett ”permanent strukturerat arbete” talar sitt tydliga språk om vad ambitionen med Pesco är. Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 17, 19, 20 och 22, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 7 och 9–11, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 8. Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors frihet på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, trafficking och sexuella kränkningar. Kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av krig, naturkatastrofer, låg utvecklingsnivå och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling. Först när kvinnor i samma omfattning som män får tillgång till utbildning, förvärvsarbete och äganderätt samt kan skyddas mot övergrepp, kan ett lands utveckling ta verklig fart. Vi ska därför lägga fortsatt stor kraft på dessa områden inom såväl utvecklingsarbetet som övrigt internationellt arbete. FN-resolutionerna och 1820 om kvinnors och barns situation i väpnade konflikter är viktiga verktyg i kampen mot flera av dessa problem. har därför ett särskilt intresse av och ansvar för att resolutionerna genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 17, 19, 20 och 22, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 7 och 9–11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 14. anser att det är viktigt att FN genomför de initiativ som tagits och med kraft intensifierar arbetet framåt för att motverka och förebygga att vissa FN-anställda begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt att förövarna ställs till svars. Dessa åtgärder sammantaget gör att vi får ett förbättrat samarbete och ökat förtroende för FN. Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 17, 19, 20 och 22, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 7 och 9–11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 8. valdes in i . Som det enda landet med en uttalat feministisk utrikespolitik åligger det oss att därifrån särskilt verka för att förbättra kvinnors utsatta situation. Kvinnors kroppar blir allt oftare måltavlor när terrorgrupper och statliga arméer använder massvåldtäkter som vapen. Med kraft ska arbeta för att stoppa sexuellt våld i väpnade konflikter och för att straffriheten för sådana och andra brott mot kvinnor och flickor avskaffas. Det kommer att krävas fler internationella insatser för att skydda kvinnor men också att deltagande personal utbildas i genuskunskap, framför allt säkerhetsrådsresolutionerna och 1820. Från platsen i ska särskilt arbeta för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande samtal och fredssamtal. Vi bör som land även ta initiativ till en FN-resolution med fokus på kvinnors möjligheter att erhålla politisk makt. Den bör särskilt behandla kvinnors roll både i konstitutionsbyggande processer och demokratiseringsprocesser samt kvinnorepresentationen i såväl nationella parlament och regeringar som lokala politiska församlingar. Det krävs insatser för att fler kvinnor ska kunna ta plats på de allra högsta posterna inom politiken. Framgångsrika metoder för att här nå en högre andel kvinnor saknas inte, men det behövs ett bättre utbyte mellan världens länder. Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 17, 19, 20 och 22, 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 7 och 9–11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 8. I länder som genomgår eller har genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta. måste kräva att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runtom i världen. Hanteringen av visselblåsare inom FN blev vida känd i och med att , före detta chef för fältverksamheten hos FN:s kommissionär för mänskliga rättigheter, slog larm om att fredsbevarande soldater begått sexuella övergrepp mot barn i . I stället för att FN med kraft tog tag i problemet hemligstämplades rapporten och Kompass stängdes av från sin tjänst. Händelsen visar på en kultur inom FN där anställda inte känner att de kan agera när de stöter på felaktigheter – eller som i detta fall mycket grov brottslighet. Detta är en fråga måste prioritera inom ramen för FN-engagemanget i syfte att åstadkomma förändring. Psykologiskt försvar och cybersäkerhet, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Vårt samhälle, liksom de flesta samhällen i världen, är och blir alltmer beroende av informationsteknik. Detta gäller även på den internationella arenan eftersom vi ser allt fler både lyckade och misslyckade försök från stater och organisationer som lägger sig i andra staters angelägenheter. antogs alldeles som medlem i (). Det finns en problematik med just omhändertagande av den kompetens vi nu kommer att få genom deltagandet i centret. I har vi sex myndigheter som har ett av regeringen utsett ansvar för cybersäkerheten. Dessa myndigheter ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (Samfi). Den svenska cybersäkerheten bör samlas under ett och samma tak, dels för att kunna ta hem och samla kompetensen från CCDCOE, dels för att lättare kunna ha överblick och utkräva ansvar i en skarp situation. bör därför inrätta en ny myndighet för cybersäkerhet. Detta skulle ge fördelar både nationellt och internationellt när det gäller att hjälpa till med krishantering i cybersäkerhetsfrågor. lider även av motsvarande problem i försvaret av landet mot psykologisk krigföring. Vi har sett att påverkanskampanjer används i destabiliserande syften både nationellt och internationellt, och för att komma till rätta med detta bör en ny myndighet för försvar mot psykologisk krigföring inrättas. Vi föreslår att ansvaret för det psykologiska försvaret lyfts bort från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och återigen görs till en egen myndighet med tydlig offentlig profil. Psykologiskt försvar och cybersäkerhet, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Vårt samhälle, liksom de flesta samhällen i världen, är och blir alltmer beroende av informationsteknik.