bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — Enligt instruktion ska myndigheten stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse genom att bl.a. sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning (7 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Enligt skollagen ska alla elever utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (9 kap. 8 §, 10 kap. 10 §, 11 kap. 13 §, 12 kap. 10 §, 13 kap. 10 §, 15 kap. 17 §, 18 kap. 18 §, 20 kap. 7 § samt 21 kap. 6 §). Enligt Lgr 11 är det rektorn som har ett särskilt ansvar för att skolans arbetsmiljö utformas så att eleverna får tillgång till läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg (Lgr 11 s. 18). Även enligt läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11 s. 11) har rektorn särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att alla elever, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, ges handledning och får tillgång till och förutsättningar att använda läromedel av god kvalitet samt andra lärverktyg för en tidsenlig utbildning, bl.a. skolbibliotek och digitala verktyg. Vidare anges i förarbetena till skollagen att skolorna ska ha en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil (prop. 2009/10:165 s. 263). Bakgrund och pågående arbete inledde sin verksamhet . huvuduppgift är att bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Institutet ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Dessutom ska institutet validera forskningsresultat inom området med avseende på kvalitet och relevans, systematiskt sammanställa forskningsresultat med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet. Institutet ska även sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet. Vidare ska institutet utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet (se förordningen [2014:1578] med instruktion för ). I forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framförde regeringen med anledning av att utbildningen inom skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet, att samverkan mellan utbildning, praktik och forskning därför är av avgörande betydelse såväl för skolväsendet som för lärarutbildningarna. Regeringen föreslog även att medel avsätts för forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor för att stärka den vetenskapliga grunden och öka tillgången på forskarutbildade lärare inom lärarutbildningarna. överlämnade sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38) . Slutbetänkandet, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35), lämnades till regeringen . I slutbetänkandet redovisades kommissionens bedömningar och förslag inom de identifierade utvecklingsområdena. framförde bl.a. att samverkan mellan lärosäten och skolhuvudmän är en förutsättning för en lärarutbildning av god kvalitet och därmed för skolväsendet i stort. Det handlar dels om att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt och främja kunskap om effektiva undervisningsmetoder i skolan, dels om att stärka den vetenskapliga grunden i lärarutbildningarna. framförde vidare att förutsättningarna för god kvalitet i undervisningen behöver stärkas och utjämnas i hela skolsystemet för att förbättrade kunskaper och en stärkt likvärdighet ska kunna uppnås. förslag bereds fortfarande i . Utredningen skolforskning i samverkan (PiS) överlämnade betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19) till regeringen. I betänkandet föreslår utredningen tre rekommendationer till huvudmän inom skolväsendet, sex rekommendationer till lärosäten med lärar- och förskollärarutbildningar och elva rekommendationer till regeringen. Sammantaget ska rekommendationerna stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning, stärka lärosätenas roll i utbildningssystemet, stärka uppdraget till , öka medelstilldelningen för praktikutvecklande forskning samt skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet. Utredningen rekommenderade också regeringen att förtydliga uppdraget till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som pågår –2021. Enligt 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen (2013:801). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 283–284) anges att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildning. I skollagen finns inte någon definition av begreppet skolbibliotek, men i förarbetena förklaras att man vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgiften att stödja elevernas lärande. Enligt förarbetena till skollagen måste tillgången till skolbibliotek kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Som exempel anges att en liten skola i glesbygden eller en nystartad skola med få elever kan ha helt andra förutsättningar och behov av lösningar än en storstadsskola. Det är skolans huvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. I den reviderade läroplan som börjar gälla förtydligas skolbibliotekens pedagogiska funktion och deras uppdrag att som en del av undervisningen stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens (Lgr 11 s. 19 och Gy 11 s. 12). Bakgrund och pågående arbete Skolinspektionen har tagit fram följande krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till ett skolbibliotek och som myndigheten utgår från i sin tillsyn: – Eleverna ska ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbildning för att bidra till att nå målen för denna. – ska omfatta böcker, facklitteratur och skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. – ska vara anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. fick 2015 i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi (Ku2014/01693/KI, Ku2015/00747/KI). I uppdraget ingår bl.a. att, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. ska lämna en fördjupad delredovisning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi . En slutredovisning ska lämnas . bildades en myndighetsövergripande grupp med uppdraget att arbeta specifikt med frågan om skolbibliotek. Deltagande myndigheter är utöver , , , Myndigheten för tillgängliga medier, Skolinspektionen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten och . beskriver i sin årsredovisning (s. 38) att gruppen publicerade en rapport om hur de olika myndigheternas uppdrag ser ut, vad som kan sägas om läget för skolbiblioteken baserat på redan gjorda insatser samt problembeskrivningar. Vidare inleddes arbetet med den nationella biblioteksstrategin som ska delredovisas . beslutade genom godkännandet av budgetpropositionen om statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 221, bet. 2015/16:UbU1 s. 42). Syftet med statsbidraget är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Enligt förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning, i form av en utökad personalnärvaro i skolbiblioteken. Om det inte finns någon sådan personal får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har annan lämplig utbildning. ansvarar för att pröva frågor inom ramen för statsbidraget och att betala ut bidraget. Under /17 sökte 369 huvudmän statsbidrag om ca , och 226 huvudmän beviljades statsbidrag om ca (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 110). redovisade en utvärdering av satsningen (dnr 2017:222). Som komplement till uppdraget om personalförstärkningar till skolbiblioteken ska även se över i vilken mån skolbibliotekets funktion och skolbibliotekariernas kompetens används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet. ska vid behov lämna förslag till åtgärder och författningsändringar och i förekommande fall föreslå finansiering. Uppdraget ska redovisas (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 110). Inledningsvis kan utskottet konstatera att skollagen fastställer att utbildningen i skolväsendet ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vidare ger de nationella styrdokumenten läraren utrymme att välja innehåll, metoder och arbetssätt för att nå målen, och detta kräver ett vetenskapligt förhållningssätt och kunskaper som grundar sig på relevant forskning. Enligt utskottets mening är värdering av läromedels perspektiv en uppgift som är en naturlig del av det professionella arbetet för skolans ansvariga. Skollagens bestämmelser riktar sig både till dem som utformar styrdokument för skolan och till dem som är verksamma i skolan. Utskottet vill därför framhålla vikten av att skolor har ett forskningsbaserat arbetssätt som grund för det egna utvecklingsarbetet, att varje lärare håller sig orienterad inom sitt ämnesområde och följer den pedagogiska utvecklingen och forskningen. Det betyder i sin tur att rektorer, förskolechefer och huvudmän har ansvar för att skolans personal får möjlighet till kollegialt lärande och till att utveckla sina ämnes- och metodkunskaper samt stöd när det gäller att ta del av den senaste forskningen. Utskottet vill även framhålla att bevakar forskning inom flera områden med målet att öka kunskapen om forskning hos rektorer och lärare, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. samarbetar med olika universitet och högskolor där forskning bedrivs. Därutöver har som främsta uppgift att se till att de verksamma inom förskolan och skolan ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen, med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska även utlysa och fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Vidare har utskottet noterat betänkandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19) och dess rekommendationer om att bl.a. stärka skolhuvudmännens medverkan i praktiknära forskning och lärosätenas roll i utbildningssystemet samt om att skapa utrymme för samverkan i det dagliga arbetet. Med hänvisning till gällande rätt och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2339 yrkande 9 och 2017/18:3601 yrkandena 2 och 3. När det gäller motionsyrkandet om skolbibliotek vill utskottet anföra följande. Skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är betydelsefull för elevernas lärande. I de reviderade läroplaner som börjar gälla har skolbibliotekens pedagogiska funktion och uppdrag som en del av undervisningen i att stärka elevernas språkliga förmåga och digitala kompetens förtydligats. Utskottet ser mycket positivt på dessa förtydliganden. I sammanhanget vill utskottet även lyfta fram att regeringen även har inrättat ett statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken för att stärka elevernas läslust och läsförmåga. Utskottet vill också särskilt uppmärksamma pågående uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi, vilket bl.a. innefattar frågan om utvecklingsbehov för skolbiblioteken, samt den myndighetsöverskridande grupp som har bildats inom ramen för uppdraget för att hantera frågan om skolbibliotek. Utskottet ser fram emot att ta del av den delredovisning av uppdraget som väntas . Trots pågående arbete saknas fortfarande skolbibliotek på många skolor. Utskottet anser därför att det är viktigt att fortsätta att följa frågan om tillgången till skolbibliotek. I detta sammanhang spelar Skolinspektionens tillsyn en viktig roll, och utskottet vill, liksom i tidigare ställningstaganden (se t.ex. bet. 2016/17:UbU17), framhålla den uttolkning av bestämmelsen om skolbibliotek som Skolinspektionen har tagit fram som utgångspunkt i sin tillsyn. Med hänvisning till pågående arbete avstyrks motion 2017/18:2337 yrkande 5. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden samt om att införa en klassikerlista. Jämför reservation 18 (SD), 19 (KD) och 20 (SD, KD) samt det särskilda yttrandet (L). Motion 2017/18:1021 av (M) behandlar möjligheterna till en översyn av informationen om socialförsäkringssystemet till elever i den svenska och gymnasiet. I motion 2017/18:2362 av (M) föreslås att regeringen ska överväga att se över mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, så att unga får användning för sina kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning. I motion 2017/18:2926 av Boriana (M) föreslås att trafikundervisningen i ska förstärkas. Motionären pekar på att den undervisning som finns främst ges till barn i de yngre åldrarna, och därför bör trafikundervisningen i skolan förstärkas och ges även längre upp i åldrarna. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 32 framför motionärerna att skolan ska förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv. I yrkande 36 anför motionärerna att elevernas miljömedvetenhet bör stimuleras. Därigenom kan kunskapen öka om vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle, menar motionärerna. I motion 2017/18:189 av (SD) framför motionären att regeringen bör överväga att se över möjligheten om att införa mer omfattande skolundervisning i privatekonomi, för att unga ska få användning för dessa kunskaper i verkliga livet och på så sätt förhindras att hamna i skuldsättning. I motion 2017/18:486 av (SD) föreslås att totalförsvarskunskap ska bli en obligatorisk kurs på högstadiet och att regeringen ska tillsätta en utredning om att samordna och standardisera ett utbildningspaket i ämnet. I motion 2017/18:2046 av (SD) yrkande 1 förespråkar motionären ökad undervisning med tillhörande praktik för elever om samhällsviktiga funktioner, som exempelvis äldreomsorg, polis, brandkår och sjukvård. I yrkande 2 anförs att regeringen bör vidta åtgärder för ökad undervisning i respekt, vett och etikett samt sociala koder. I yrkande 3 anför motionären att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till att öka en verklighets- och djurnära pedagogik i skolor. I motion 2017/18:2062 av (SD) yrkande 1 framför motionären att regeringen bör få i uppdrag att verka för försvarsvänliga kurser i gymnasieskolan där samhällsplikt lärs ut samt att samverkan mellan försvaret och gymnasieskolan utvecklas. I motion 2017/18:2065 av och (båda SD) framförs att kommunismens och nationalsocialismens brott mot mänskligheten ska läggas till i läroplanen för historia i årskurs 7–9. I motion 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att regeringen bör ta fram förslag till hur trafiksäkerhet och grundläggande trafikteori kan föras in i skolan. I motion 2017/18:3333 av och (båda SD) föreslås en utredning om hur ökade kunskaper om arbetsrätt och arbetsmarknadens villkor på bästa sätt kan föras in i utbildningsplaner. I motion 2017/18:3783 av och (båda SD) framför motionärerna att hemkunskapsämnet i bör utvecklas till att omfatta grundläggande kriskunskap. I motion 2017/18:3470 av (C) yrkande 1 förespråkas att det ska införas kunskaper om personlig utveckling i skolan. I yrkande 2 anför motionären att det bör tillsättas en utredning som undersöker hur medveten närvaro kan användas i skolan. I motion 2017/18:498 av och (båda L) anförs att undervisning om Seyfo bör skrivas in i den svenska läroplanen. Motionärerna framhåller att det i svenska läroplaner finns skrivningar om världskrigen, Förintelsen och Gulag men att det saknas skrivningar om Seyfo. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås att regeringen ska återkomma med förslag på hur en klassikerlista ska införas i den svenska skolan. I yrkande 37 föreslås att programmering ska införas i på samma villkor som för sy- och träslöjd. Bakgrund och gällande rätt ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk, och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämne. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). träder en nya stadieindelning för och regleringen av undervisningstiden per stadium i kraft. Den nya regleringen innebär att timplan ska regleras på förordningsnivå som en bilaga till skolförordningen (2011:185). Vidare innebär lagändringarna att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan ska utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. Undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6 (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 § skollagen). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del eller hela utrymmet för skolans val ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Kursplanerna för respektive ämne framgår av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2017). Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 368) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . När det gäller utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att styrdokumenten ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Enligt 9 kap. 8 § skolförordningen ska huvudmannen erbjuda eleverna ett allsidigt urval av ämnen som elevens val. Som elevens val får ett språk som eleven inte har fått undervisning i (nybörjarspråk) erbjudas. Huvudmannen är inte skyldig att anordna undervisning i ett nybörjarspråk som erbjudits som elevens val om färre än fem elever väljer språket. Vidare framgår av 9 kap. 9 § skolförordningen att det i timplanen anges ett antal timmar som får användas för skolans val. Utrymmet för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen. Det är rektorn som beslutar om hur utrymmet för skolans val ska användas. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) anges att om inte något annat följer av paragrafens bestämmelser eller andra föreskrifter som regeringen meddelat, får meddela föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella inriktningarna. Exempelvis specificeras i gymnasieförordningen (4 kap. 1 § fjärde stycket) vilka kurser i språk som får erbjudas på det humanistiska programmets inriktning språk. På det naturvetenskapliga programmets inriktning naturvetenskap och samhälle får som naturvetenskapligt ämne kurser i biologi, fysik eller kemi erbjudas. Av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11, reviderad 2017) framgår att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap, och svenska eller svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, programfördjupning, inriktningskurser och individuellt val. Programgemensamma ämnen är ämnen som alla elever på ett specifikt program läser. De ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Gymnasiearbetet måste vara godkänt för att eleven ska få examen. ska behandla proposition 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. Propositionen innehåller två förslag till ändringar i skollagen (2010:800), dels att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan, dels att ett estetiskt ämne ska ingå i alla nationella program i gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas . Övergripande perspektiv i läroplanerna Enligt 1 kap. 11 § skollagen (2010:800) ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Både i Lgr 11 (s. 9–10) och Gy 11 (s. 7) anges fyra övergripande perspektiv som ingår i skolans uppdrag och som ska anläggas i all undervisning: • Genom ett historiskt perspektiv kan eleverna utveckla en förståelse för samtiden och en beredskap samt utveckla sin förmåga till dynamiskt tänkande. • Genom ett miljöperspektiv ska undervisningen bl.a. belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. • Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang, skapa internationell solidaritet, förbereda för ett samhälle med kontakter över kultur- och nationsgränser samt utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet.