bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Avslutningsvis anför motionärerna att traditionella finansiella institutioner har svårt att förstå socialt företagande och föreslår därför att möjligheten att skapa en fond för att främja den idéburna sektorns möjlighet till socialt företagande ska utredas. Motionärerna anser att fonden skulle kunna fungera på ett liknande sätt som Capital i där medel går till sociala investeringar (yrkande 32). Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen och inom ramen för utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar fler arbetsintegrerade sociala företag att starta och växa för att därigenom öka antalet sysselsatta 2016–2018 (A2016/00424/A). Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Inom programmet finns det möjlighet att söka finansiering till projekt eller affärsutveckling, t.ex. i form av affärsutvecklingscheckar. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) ytterligare medel –2020 för insatser för sociala företag, vilket även inkluderar arbetsintegrerade sociala företag. Syftet är att ta till vara den sociala innovationskraft och samhällsnytta som sociala företag kan bidra med. Regeringen beslutade om en samlad strategi för sociala företag där avsikten med insatserna är att skapa bättre förutsättningar för sociala företag att utvecklas och vara med och lösa samhällsutmaningar. Strategin har som mål att stärka utvecklingen av sociala företag, så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället samt bidra till att offentlig sektor uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. Strategin innehåller fem områden, bl.a. att förtydliga affärsrelationer till eller samarbetet med de offentliga aktörerna samt att stärka företags- och rådgivningskompetensen hos de sociala företagen. Övriga tre områden handlar om att se över befintliga finansieringsmöjligheter, att tydliggöra och mäta effekterna av de sociala företagens verksamhet samt att dela kunskap och sprida goda exempel. Strategin syftar till att samordna insatser från olika politikområden. Som ett led i genomförandet av strategin gav regeringen i uppdrag att bl.a. identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och att stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet (N2018/00713/FF). ska särskilt prioritera insatser som stärker de sociala företagens affärsutveckling och tillgång till rådgivning och kompetensutveckling samt öka kunskapen om socialt företagande och företagens roll för att stärka innovationskraften hos offentliga aktörer. ska även ta fram en långsiktig analys och plan för hur befintligt finansieringsstöd kan användas på bästa sätt för att stödja sociala företag, inklusive idéburet företagande. Regeringen gav även i uppdrag att identifiera och genomföra insatser som bidrar till att främja utvecklingen av och kunskapen om social innovation genom socialt företagande, bl.a. genom insatser för att etablera nya eller utveckla existerande inkubatorer (N2018/00714/IFK). I Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) föreslog regeringen att ett nationellt utvecklingsbolag inrättas. Bolaget ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Det nationella utvecklingsbolagets selektering av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder av lokal karaktär, men även fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Den nya förordningen (2016:1283) om statligt stöd genom nationellt utvecklingsbolag trädde i kraft och startade sin verksamhet . gav ekonomiskt stöd till organisationen med stöd av förordningen (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Organisationen har 25 regionala utvecklingscentrum och ger utbildning, rådgivning och information om start och utveckling av kooperativt företagande och arbetsintegrerade sociala företag. Regeringen lämnade propositionen Modernisering av lagen om ekonomiska föreningar (prop. 2015/16:4). beslutade om en ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar i syfte att göra det enklare att driva kooperativa företag. Lagen gäller fr.o.m. . På förslag från civilutskottet gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma med ett lagförslag som rör arbetskooperativa föreningar (bet. 2015/16:CU10). beslutade regeringen om en lagrådsremiss, En ny lag om ekonomiska föreningar. Lagen ska ge kooperativa företagande bättre förutsättningar att växa och anställa genom villkor som är mer likvärdiga de som gäller för andra företagsformer. Lagen föreslås träda i kraft i lagrådsremissen. På webbplatsen finns information till de som vill starta eller driva arbetsintegrerade sociala företag. Webbplatsen innehåller också en definition av arbetsintegrerade sociala företag som tagits fram av tillsammans med sociala företag, rådgivare och andra myndigheter. Regeringen tecknade en överenskommelse med det civila samhället om en gemensam stödstruktur för dialog och samråd (Ku2018/00152/D). Överenskommelsen vidareutvecklar den tidigare överenskommelsen inom det sociala området och öppnar för nya möjligheter till dialog och samråd. Syftet med den breddade överenskommelsen är att kunna lösa hinder och hitta former för samverkan där behoven är som störst. Inom ramarna för överenskommelsen och parternas gemensamma vision framhålls att möjligheterna att driva idéburen verksamhet inom vård och omsorg bör utvecklas. Regeringen har även beslutat att tillföra till det kansli som inrättats. Tillkännagivanden om att främja socialt företagande efterfrågas i motionerna 2017/18:236 (C), 2017/18:1794 (S), 2017/18:2628 (S), 2017/18:2962 (MP), 2017/18:3230 (M), 2017/18:3456 (V), 2017/18:3741 (KD) och 2017/18:3747 (KD). Motionärerna förordar bl.a. att förenkla förutsättningarna för sociala företag och utveckla olika finansieringslösningar för att främja sociala företag. Med anledning av motionerna vill utskottet inledningsvis framhålla att utskottet uttalat sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom social ekonomi och socialt företagande, (bet. 2016/17:NU12). Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslog ytterligare medel för insatser –2020 för sociala företag vilket även inkluderar arbetsintegrerade sociala företag. Vidare konstaterar utskottet att regeringen tidigare gett i uppdrag att 2016–2018 genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser för fler och växande arbetsintegrerade sociala företag. Utskottet konstaterar också att regeringen fattat beslut om en samlad strategi för sociala företag bl.a. för att stärka företags- och rådgivningskompetens för socialt företagande och för att se över de befintliga finansieringsmöjligheterna för sociala företag. Utskottet noterar att fått i uppdrag att prioritera insatser som stärker de sociala företagens affärsutveckling och tillgång till rådgivning och kompetensutveckling och att ta fram en långsiktig analys och plan för hur det befintliga finansieringsstödet kan användas på bästa sätt för att stödja sociala företag. Utskottet noterar vidare att regeringen angett att Saminvest AB:s selektering av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. Utskottet noterar även att gav fortsatt ekonomiskt stöd till Coompanion för kooperativ utveckling och att regeringen beslutat om en lagrådsremiss, En ny lag om ekonomiska föreningar, för att bl.a. ge kooperativa företag bättre förutsättningar att växa och anställa genom villkor som är mer likvärdiga andra företagsformer. Med anledning av motion 2017/18:3741 (KD) där motionärerna bl.a. anför att man inom överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg vill utskottet anföra följande. Då regeringen tecknat en utvidgad överenskommelse med det civila samhället om en gemensam stödstruktur för dialog och samråd, där det bl.a. anges att möjligheterna att driva idéburen verksamhet inom vård och omsorg bör utvecklas, anser utskottet att regeringen redan verkar i linje med det som efterfrågas i motionen och att ett riksdagsuttalande därmed inte är nödvändigt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här nämnda motioner i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riskkapital bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet för att förbättra finansieringsförutsättningarna för företag i . Jämför reservation 19 (M, C, L, KD), 20 (M, C, L, KD), 21 (M), 22 (SD), 23 (C), 24 (V) och 25 (KD). I kommittémotion 2017/18:3411 anför m.fl. (M, C, L, KD) att kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla ett företag. Motionärerna framhåller att statligt riskkapital ska vara tillgängligt i hela landet så att människor och företag runt om i landet ska ges förutsättningar att starta företag (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3412 anför m.fl. (M, C, L, KD) att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Motionärerna anser att det bör ske med en s.k. fond-i-fond-lösning där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede. Motionärerna hänvisar till exempelvis och reformprocesser för att locka fram mer privat riskkapital och framför vidare att borde dra nytta av erfarenheterna från sådana initiativ i andra länder och överväga att vidta lämpliga motsvarande åtgärder (yrkande 7). Även i kommittémotion 2017/18:3420 anför m.fl. (M, C, L, KD) att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Motionärerna anser att det bör ske med en fond-i-fond-lösning där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) anförs också att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Motionärerna anser att det bör ske med en fond-i-fond-lösning där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder (yrkande 1). Vidare vill motionärerna utveckla former för att stimulera det privata riskkapitalet att komma in tidigare i investeringskedjan oberoende av statliga insatser (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3409 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla ett företag. Statligt riskkapital ska vara tillgängligt i hela så att människor och företag runt om i landet ska ges förutsättningar att starta företag. Regeringen bör därför säkerställa att särskild hänsyn tas till befintliga statliga riskkapitalbolags geografiska och branschspecifika kompetenser i förändringen av det statliga riskkapitalet (yrkande 1). I motion 2017/18:1951 av (M) anför motionären att systemet med mikrolån behöver utvecklas för att underlätta etableringen av fler företag. För att förverkliga detta skulle man kunna bygga upp ett mikronlånssystem liknande studiemedelssystemet och finansiera det genom en omfördelning av det statliga företagsstödet. I motion 2017/18:1978 av (M) konstateras att många av de som funderar på att starta eget företag vänder sig till för stöd och hjälp med finansiering, dock är villkoren för lån inte särskilt fördelaktiga jämfört med ett vanligt banklån. Bland annat bör amorterings- och räntevillkoren ändras för att stimulera framväxten av nya företag. Motionären föreslår ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av Almilånen (yrkande 2). Att driva företag i innebär stora risker. i (M) vill därför i motion 2017/18:3161 att regeringen stärker tillgången till riskkapital bl.a. genom att bättre balansera riskerna för företagare och införa nya investeringsformer så att privatpersoner vågar investera i tidiga skeden som normalt medför hög risk (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) framhålls det att företag i avfolkningsorter genom riktade satsningar bör få hjälp med att starta företag eller expandera sina verksamheter genom t.ex. kreditgarantier eller särskilda expansionslån, och att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än bör ges åt mindre nystartade tillväxtföretag (yrkande 4). I kommittémotion 2017/18:919 av m.fl. (SD) anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen bör prioritera mindre, nystartade tillväxt-företag. Statens insatser på detta område bör enligt motionärerna involvera forskningsparker, s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer och styras mot de förkommersiella faserna (yrkande 1). Motionärerna framhåller även behovet av en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav, dvs. expansionslån i avfolkningsorter. Syftet med en sådan fond är enligt motionen att kapital ska kunna riktas mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar kopplat till industriell verksamhet (yrkande 2). I motionen anförs vidare att investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag. För att öka intresset för avdraget vill motionärerna att det statligt ägda i högre grad än vad som är fallet ska bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i sin tur medför rätt till investeraravdrag (yrkande 6). I motion 2017/18:545 framhåller (SD) att en god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle enligt motionären gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. I motion 2017/18:3274 framhåller (SD) att innovationer som står till grund för svenska företag är avgörande för välfärd. Brist på inhemskt riskkapital gör att företag köps upp av utländska riskkapitalbolag. För att öka tillgången på riskkapital förordar motionären därför att vinsterna från de statliga kasinona ska gå till ett nytt statligt riskkapitalbolag (yrkande 1). Därtill ska det göras till en intressant placering för svenska medborgare, som ska ha avdragsrätt för köp av andelar i bolaget (yrkande 2). Vidare föreslår motionären att () ska ges ansvar att placera kapitalet i lovande svenska innovationer (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) framhålls att tillgången på kapital är en nyckelfråga för att främja entreprenörskap och att det är viktigt att säkerställa att det statliga riskkapitalet kommer företag i hela landet till del. Nedläggningen av Inlandsinnovation är enligt motionärerna ett exempel på hur regeringens politik bidrar till ökad centralisering och minskat företagande (yrkande 8). I kommittémotion 2017/18:2941 av m.fl. (V) framför motionärerna att en väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för ett dynamiskt näringsliv, även på landsbygden. Med ökande avstånd från kreditgivare ökar svårigheterna för småföretagare att skaffa kredit. Motionärerna anser därför att de statliga aktörerna behöver bli bättre på att visa var deras investeringar sker; om de främst sker i städerna eller på landsbygden (yrkande 13). I partimotion 2017/18:551 av m.fl. (L) anför motionärerna att statligt riskkapital ska vara tillgängligt i hela landet så att alla företag ges goda förutsättningar att starta, driva och utveckla företag (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) framhålls att har en väl utbyggd sektor för riskkapitalförsörjning för företag, men att den behöver omstruktureras och utvecklas. Detta för att såväl det offentliga som det privata riskkapitalet ska ge bästa möjliga effekt vid investeringar, och inte minst att uppfinnare, innovatörer och entreprenörer i olika skeden ska hitta de medel som finns tillgängliga. Motionärerna föreslår därför att statens riskkapital i än högre grad ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar (yrkande 4). Motionärerna anför att de ser fram emot resultatet av den utredning om gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding, som regeringen tillsatt. Utredningen ska bl.a. analysera vilka regler som är tillämpliga på gräsrotsfinansiering. Motionärerna framhåller vikten av att utformning av regler för crowdfunding tar hänsyn till internationella exempel på lagstiftning och användning (yrkande 8). Motionärerna anför vidare att det är viktigt att underlätta att kapital investeras eller reinvesteras på landsbygden. Det bör därför göras en översyn av de finansieringsmöjligheter som finns beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling (yrkande 11). I kommittémotion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) anför motionärerna att de välkomnar bildandet av en statlig fond som tillsammans med privat kapital kan investera i svenska innovativa företag med tillväxtpotential inom exempelvis grön teknik eller energibranscherna. Marknaden är en effektiv motor för förändring och det behövs långsiktiga förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser (yrkande 2). Ny struktur för statligt riskkapital antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23) . I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Genom ett fond-i-fond-upplägg anses det privata utbudet av riskkapital kunna främjas, och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka då statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapitalet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Den nya förordningen (2016:1283) om statligt stöd genom nationellt utvecklingsbolag trädde i kraft och startade sin verksamhet , då aktierna i och tillfördes . Saminvests framtida fondinvesteringar finansieras av kapital från dessa dotterbolag vilkas nyinvesteringsverksamhet nu upphört. Av Saminvests bokslutskommuniké för oktober–framgår att bolaget under sitt första verksamhetsår har utvecklat organisationen, bedrivit ett informations- och utvecklingsarbete i syfte att påbörja fondinvesteringar och bidra till etableringen av nya fondförvaltarteam. Vid slutet av 2017 hade Saminvest gjort tre nya fondutfästelser med riskkapitalfonder verksamma i . Utfästelserna innefattar Hadean med syftet att förstärka företag inom livsvetenskap, Luminar som är en nybildad svensk riskkapitalfond med fokus på svenska innovativa teknikbolag inom digitalisering och Spintop som fokuserar på företag i såddfasen. Vad gäller och uppges det i rapporten att förvaltningen av de kvarvarande innehaven görs affärsmässigt och att den strukturerade avvecklingen sker utan brådska. Fokus ligger på värdeutveckling för att frigöra mer kapital för fondinvesteringar. Eftersom Fouriertransform och Inlandsinnovation investerat i bolag med hög risk och tidiga faser anses inte alla direktinnehav ha affärsmässig bärkraft. Saminvest har därför fastställt en plan där vissa innehav med god utvecklings- och värdepotential prioriteras med satsningar och följdinvesteringar. Innehav som befinner sig i ett mognadsskede där Saminvestkoncernen kan tillföra något som utvecklar värdet avvecklas. Regeringen framför i propositionen Staten och kapitalet (prop. 2015/16:110) att det i första hand ska det vara den privata marknaden som tillgodoser företagens behov av externt kapital, men konstaterar att det finns tecken på att utlåning och villkor stramats åt och att bankernas riskbenägenhet minskat. Svårigheter att få bankfinansiering riskerar att drabba små och medelstora företag generellt men i synnerhet företag med små säkerhetstillgångar, exempelvis företag i områden eller regioner där fastighetspriserna är för låga för att fastigheter ska kunna användas som tillräcklig säkerhet. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att och fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. Även om dessa insatser bidrar till att stärka förutsättningarna för lånefinansiering är det enligt vad som framförs i propositionen regeringens avsikt att ytterligare förstärka tillgången på marknadskompletterande lån till företag i alla delar av landet, inte minst utanför storstadsregionerna. Regeringen anför vidare att därför bör ges i uppgift att säkerställa att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett sådant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare, även när det gäller mindre lånebelopp och utanför större tillväxtregioner. bör mot bakgrund av detta bedöma behovet av eventuella nya insatser, t.ex. ett garantiinstrument eller lämpliga låneprodukter, i nära samverkan med banker. För att Norrlandsfonden ska kunna fortsätta att möta efterfrågan på marknadskompletterande lån i norra avser regeringen enligt propositionen att säkerställa att den förstärkta utlåningskapacitet som Norrlandsfonden fått genom lån från Inlandsinnovation bibehålls. I propositionen gör regeringen vidare bedömningen att det nationella utvecklingsbolaget bör ta initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond. Som skäl för detta anger regeringen att det sannolikt finns ett marknadsmisslyckande för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer ska förändras från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Regeringen anger att målgruppen för förslaget främst är mindre företag som är verksamma inom material-, energi- och miljöteknik. Det nationella utvecklingsbolaget får inom ramen för investeringsverksamheten definiera vilka typer av demonstrationsanläggningar som bör ingå i fonden. tecknade ett ramavtal med forskningsinstitutet som genom rådgivning inom test- och demonstrationsfrågor ska säkerställa tillgången till relevant kompetens inom test och demonstration för Saminvest, i samband med investeringar i bolag med särskilda behov att bygga upp s.k. test- och demonstrationsanläggningar. I ägaranvisningen för står att syftet med bolagets verksamhet bl.a. är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt samt medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. Bolaget ska för detta ändamål erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering i huvudsak riktat till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Finansieringstjänsterna ska innefatta både lån och ägarkapital. Vidare framgår det att verksamheten ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet men att utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Verksamheten ska bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer. Särskilt fokus ska riktas mot företagare och företag i tidiga skeden och mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Bolaget ska bedriva låneverksamheten långsiktigt så att kapitalet bevaras nominellt intakt. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att , , och Industrifonden, vars verksamheter växlas upp kraftigt av privata investerare, bidrar till att privat kapital investeras i företag i tidiga skeden. Regeringens målsättning är att även de nya verksamheterna, Grön investeringsfond, Initiative och , på motsvarande sätt ska bidra till företagens tillgång till privat riskkapital.