bet · H601FöU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utskottet finner inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av övriga motionsyrkanden, vilka därmed avstyrks och skrivelse 2017/18:290 kan läggas till handlingarna. Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi anser att militära förmågor inte bör sparas bort och att målen för svensk försvarsförmåga därför bör vara bestämda och försvarsanslaget anpassas efter dessa. Regeringen och bör ansvara för anslagstilldelning, för större investeringar, för att sätta upp mål för totalförsvaret, för beredskapshöjningar och för order om att inleda skarpa situationer. Försvarsmakten bör ansvara för att skapa god krigföringsförmåga, militär strategi och taktik samt för att genomföra operationer. Vi anser att bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om direktiv till det militära försvaret för att Försvarsmakten ska kunna skapa god krigsförmåga, och detta tillkännager för regeringen. Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att försvarsförmåga behöver stärkas och kan konstatera att det kommer att kräva ökade försvarsutgifter. har flera länder – främst i – insett faran och åtagit sig att höja sina försvarsutgifter, och vissa länder har redan uppnått tvåprocentsmålet. För att möta ett oroligt omvärldsläge anser vi att försvarsutgifter behöver närma sig av BNP med ambitionen att nå det målet . Vi föreslår att därför ställer sig bakom det som anförs i reservationen om ambitionen att nå tvåprocentsmålet och tillkännager detta för regeringen. Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 5 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:766 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2018/19:2816 av m.fl. (M) yrkande 1. Försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . har lämnat förslag på hur det svenska försvaret kan rustas till ett starkt nationellt försvar. Förslagen till satsningar innebär att det svenska försvaret återförs till ungefär det omfång och den förmåga det hade 1999. För att garantera rikets säkerhet anser vi att nedrustningspolitiken måste få ett slut. Länderna i vår närhet har försvarsanslag av BNP eller har beslutat att lägga sig på den nivån. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att anslaget inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig bör underskrida av BNP och tillkännager det för regeringen. Försvarsmaktens uppgifter vid civila kriser, punkt 6 (M, C) av (M), (C), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2817 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2018/19:2840 av m.fl. (C) yrkande 12. Vi anser att det finns anledning att överväga om regeringen i allt större utsträckning bör ges möjlighet att överpröva Försvarsmaktens beslut att neka bistånd i allvarliga kriser, vilket i sin tur kan innebära att Försvarsmaktens behov av resurser ökar. För att uppnå detta bör en tydligare skyldighet för Försvarsmakten att bistå andra myndigheter i samband med civila kriser införas. Vi föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det införs en tydligare skyldighet för Försvarsmakten att bistå andra myndigheter i samband med civila kriser och tillkännager det för regeringen. Försvarsmaktens breda roll, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2472 av m.fl. (KD) yrkande 3. Jag föreslår att regeringen påbörjar arbetet med att se över Försvarsmaktens mandat i fråga om att bistå med flygresurser för brandbekämpning. Myndigheten bör göra detta utöver att förvalta och utveckla befintlig verksamhet, och jag anser att det är viktigt att utöka Försvarsmaktens mandat med förbehållet att det inte får inverka menligt på myndighetens primära uppgifter. Jag föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om Försvarsmaktens breda roll i samhället och tillkännager det för regeringen. Avvaktande med köp av medelräckviddigt luftvärn, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:49 av m.fl. (V). Jag föreslår att regeringen avvaktar med köpet av ett medelräckviddigt luftvärn till dess att en ordentlig försvars- och säkerhetspolitisk analys har gjorts tillsammans med en noggrann beräkning av kostnader och följdkostnader. Den rödgröna regeringen har sökt ett närmare militärt samarbete med både och Nato men jag anser att utgångspunkten ska vara att värna vår militära alliansfrihet. Det försämrade säkerhetspolitiska läget i vår omvärld och maktkampen mellan och bidrar till ökad osäkerhet och upprustning. Jag anser att anskaffningen av Patriot riskerar att bli en mycket dyr affär, och den slutgiltiga kostnaden bedöms kraftigt överstiga de som avsatts för köpet. Det är oklart om investeringen verkligen genererar tillräcklig nytta för pengarna, och kostnaderna riskerar att bli så höga att annan angelägen materiel får stå tillbaka. Den statliga utredning om Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov som presenterades föreslog att inköpet av ett nytt luftvärn skulle skjutas . Jag tror därför att regeringens beslut snarare handlar om en politisk vilja att göra till lags än om att sätta den svenska försvarsnyttan främst. bör därför ställa sig bakom det som anförs i reservationen om att avvakta med köp av medelräckviddigt luftvärn och tillkännage det för regeringen. Upphävande av köp av Patriotsystemet och offert på annat medelräckviddigt luftvärn, punkt 10 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:59 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att de ekonomiska konsekvenserna av att säga upp avtalet om inköp av Patriotsystemet bör undersökas. I och med att regeringen inte har aviserat någon budgetförstärkning ser vi en påtaglig risk för att inköpet av luftvärnssystemet blir en gökunge. I utredningen långsiktiga materielbehov (SOU 2018:7) konstaterade utredaren att inköpet av Patriot kommer att låsa en betydande del av Försvarsmaktens materielbudget om inte försvarsbudgeten utökas betydligt. Vi anser att regeringens inköp av Patriotsystemet är olyckligt i ett läge där det finns stora materielbehov och vill understryka behovet av kostnadseffektivitet. vill vi understryka att Försvarsmaktens förmåga att undvika bekämpning är central. Aktiva såväl som passiva skyddsåtgärder mot detta, t.ex. i form av stridsflyg och luftvärn, är oerhört viktiga. Vi anser att det finns flera problem med det amerikanska Patriotsystemet som regeringen valt. Vi anser att regeringen bör begära en offert på kostnaden för inköp av 30 med svensk sensor och tillhörande . Med hänsyn till kostnadseffektivitet menar vi att det är av synnerlig vikt att förse Försvarsmakten med ett system som är så väl utformat som möjligt. Vi anser att 30 med svensk sensor och bärare skulle leverera önskad kapacitet till lägre kostnad än Patriotsystemet och menar att regeringen bör välja det tekniskt bästa och mest kostnadseffektiva systemet. Vi föreslår därför att ställer sig bakom det som anförs om att regeringen bör undersöka kostnaden för att säga upp avtalet om inköp av Patriotsystemet och begära en offert på ett annat medelräckviddigt luftvärnssystem, och detta tillkännager för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (MP), ClasGöran (S) och (S) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 6. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd, och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsen och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 6. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:1913, och där stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , , enades 2015 om att försvaret ska förstärkas med –2020. De korrigerade förstärkningen till 2017. Det förslag till anslag för utgiftsområde 6 som regeringen lagt i övergångsbudgeten är på drygt 56 miljarder, och sammantaget anser vi att det är alldeles för lite. Det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet är visserligen ett steg i rätt riktning men fortfarande långt ifrån tillräckligt. Sanningen är i stället att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . budgeterar väsentligt mycket mer för att stärka försvaret. Vi markerade redan i Försvarsberedningens rapporter genom avvikande meningar att försvaret behöver en rejäl upprustning för att nå en ny rimlig försvarsförmåga. I vår budgetmotion aviserar vi rejält höjda anslag och föreslår hur dessa resurser skulle kunna användas över åren för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. Vårt förslag till försvarssatsning skulle ha inneburit att det svenska försvaret skulle ha kunnat återfå den storlek och förmåga det hade 1999. Det hade varit bra om den för skadliga nedrustningen hade kunnat få ett slut och om de 7,5 miljarder som vi föreslagit utöver budgetpropositionen hade kunnat användas för att stärka totalförsvaret. har antagit ramarna för och avslagit förslag. De samlade utgifterna för utgiftsområde 6 får därför inte överstiga 60 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan därför inte yrka bifall till vårt förslag. Det förslag utskottet för fram ser vi dessutom som otillräckligt varför vi i stället avstår från att ta ställning. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 6 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att det hade varit bättre att om den inriktning beskrivit i sin motion 2018/19:2361 hade röstats igenom och gett en förstärkning av försvaret och ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en tröskeleffekt som i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa. Ett sådant försvar skulle också ha tillräcklig styrka för att föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (C) (C) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som har föreslagit. Därför avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället beskriver jag nedan i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen och inriktning för politiken inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap som förordas i anslagsmotion. Det försämrade omvärldsläget kräver en ökad försvarsförmåga. Steg måste tas för att långsiktigt stärka den svenska försvarsförmågan genom att mer resurser tillförs. De förstärkningar som tagit ansvar för och tillfört till försvaret har varit nödvändiga men Försvarsmakten behöver ytterligare resurser för att vidmakthålla och utveckla försvarsförmågan. Därför har föreslagit att Försvarsmakten tillförs ca 2019 och 2020 samt 2021. Åren 2021–2025 bör försvarsbudgeten uppgå till minst genomsnittet av de nordiska ländernas försvarsbudgetar, och på bör uppfylla de gemensamma målsättningar för försvarsanslag som ett Natomedlemskap kräver, det vill säga av BNP. Försvarsmaktens behov och åren därefter är mycket stora på både materiel- och personalsidan, och stora resurser kommer att krävas för att öka den svenska försvarsförmågan. Det kostar och tar tid att bygga upp det som monterats ner. För är det viktigt att svensk försvarsförmåga utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Ökat fokus behöver finnas på exempelvis personalförsörjning, hemvärnet och frivilliga försvarsorganisationer, krigsorganisationens utveckling och totalförsvaret. Därtill behöver, som sommarens bränder visat, ett ökat fokus finnas på räddningstjänstens förmåga runt om i landet. Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 2 (L) (L) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomster än de som Liberalerna har föreslagit. Liberalernas budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer jag att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om vilken inriktning jag förordar inom utgiftsområde 6. Jag anser att det budgetalternativ som Liberalerna lämnat när det gäller utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap skulle innebära en nödvändig omställning av svensk försvarspolitik och leda till att den nationella dimensionen prioriteras. Försvaret av måste vara Försvarsmaktens huvuduppgift. För Liberalerna är det givet att försvarsförmågan på flera sätt måste öka för att möta en ny och mer bister verklighet. Jag anser att de medel regeringen har avsatt har urholkat försvarets ekonomi, och det leder till en förmågeminskning. Jag anser därför att mycket högre anslag behöver tillföras. Försvarsmakten behöver enbart för att försvarsförmågan inte ska minska. Det är uppenbart att Försvarsmakten har köpt långt mer materiel än det funnits anslagna medel till. I budgetpropositionen framgår det att inköpen av materiel har drabbat basplattan och förbandsverksamheten. Mot bakgrund av det vill Liberalerna stärka basplattan väsentligt genom att stärka förbandsanslaget 2019. Anslagshöjningen skulle öka succesivt och för hela perioden –2021 vill Liberalerna anvisa i generell förstärkning av förbandsverksamhet och beredskap. Satsningen inkluderar bl.a. en ökad militär närvaro på och syftar även till att öka numerären i de svenska insatsförbanden. Liberalerna anser att det finns ett stort behov av indirekt eld inom markstridskrafterna och vill därför att de tjugofyra nya Archerpjäserna organiseras i ytterligare två artilleribataljoner. Antalet stridsflygplan bör vara minst hundra även . Därför bör helst alla JAS 39 C/D behållas som Försvarsmakten får 60 nya 39 E. Jag anser att det skulle innebära en både kraftig och nödvändig förstärkning av flygvapnet. Parallellt med en kraftigt förstärkt militär kapacitet och ökad internationell samverkan vill Liberalerna stärka civilförsvaret. Den nationella säkerheten ändrar karaktär , och det är viktigt att både freda sig mot informationsintrång och att stärka den kommunala räddningstjänsten. Därför vill Liberalerna öka anslagen till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap med . Liberalerna ser vidare positivt på att värnplikten har återinförts och vill se att värnplikten utvidgas till att omfatta 10 000 värnpliktiga 2025. För att hantera ökade volymer innehåller vårt förslag ytterligare medel till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Därutöver har Liberalerna föreslagit anslagsförstärkningar för att påbörja återuppbyggnaden av en modern beredskapspolis och för att införa civilplikt. Avslutningsvis vill jag framhålla att det finns en tydlig rationaliseringspotential i Högkvarteret och att pris- och löneuppräkningen kan justeras ned på anslagen 1:8, 2:1, 2:4, 2:6 och 3:1. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 6: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 2 för att tillgodose Försvarsmaktens behov av rörelsekapital (avsnitt 3.3.1). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2024 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.3.1). 3.Riksdagen godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2024 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.3.3). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 25 för att tillgodose behov av rörelsekapital (avsnitt 3.3.11). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en successiv övergång till en förändrad anslagsavräkningsmodell och redovisning av beställningsbemyndiganden för anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel (avsnitt 3.3.11).