bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Deras legitimitet ligger i att alla ska ha samma förutsättningar att, baserat på relevanta meriter, ta sig in på högskolan. UHR har vidtagit flera åtgärder för att motverka fusk. Det är bra, men det har visat sig inte vara tillräckligt. Därför bör regeringen återkomma med förslag på ytterligare åtgärder för att minska fusket på högskoleprovet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Behörighet och antagning, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2016/17:97 av och (båda M), 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 16, 2017/18:470 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:727 av (M), 2017/18:956 av Per Lodenius (C), 2017/18:957 av Per Lodenius (C), 2017/18:1154 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1420 av (M), 2017/18:1672 av (MP) yrkande 5, 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 15. Jag vill värna om lärosätenas autonomi och menar att det är viktigt att verka för att lärosäten använder sig av egna antagningsprocesser som är anpassade till respektive högskoleutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillgänglighet, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 3. Andelen studenter som uppger att de har en funktionsnedsättning har ökat . Lagstiftningen ställer höga krav på fysisk tillgänglighet vid lärosätena, och det är också sådant som högskolorna framför allt fokuserar på i sitt tillgänglighetsarbete. Tillgänglighetsarbetet som helhet behöver dock stärkas. Det bör därför tillsättas en utredning som tar ett helhetsgrepp på frågan om tillgängligheten till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning. På motsvarande sätt bör regeringen tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom lärosätena samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Olika människor har mycket olika möjligheter när det kommer till att arbeta inom akademin. Bakgrund, ekonomiska faktorer, kön och inte minst eventuella funktionsnedsättningar spelar in. Eventuella yttre hinder för människor att arbeta med vad de önskar arbeta med måste dock motverkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering och komplettering, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2016/17:224 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 46, 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 20. Vi vill effektivisera valideringen av kompetens i hälso- och sjukvårdsyrken och menar att en utvärdering bör göras i detta syfte. fungerar inte systemet fullgott, med bl.a. en orimligt lång väntetid. Det är nödvändigt att validering av kompetens för yrken inom hälso- och sjukvård går snabbt med tanke på det stora rekryteringsbehov som finns inom hälso- och sjukvården. ska höga kvalitetskrav upprätthållas. handläggning inom området validering av kompetens inom hälso- och sjukvårdsyrken är mycket eftersatt, och myndigheten har själv begärt att valideringen i stället bör skötas av UHR. Vi vill att det övervägs om valideringsuppdrag ska övergå till UHR och att det ses över om en sådan ordning skulle ge en bättre och snabbare validering. UHR har visat sig vara effektivt när det gäller kartläggning av insatser för att snabbt komma ut på arbetsmarknaden. Vi anser vidare att i sådana fall en validerad kompetens inte anses motsvara en formell utbildning eller examen bör det ses över hur tydlig information kan ges om exakt vad som behöver kompletteras och hur den sökande kan erbjudas studievägledning. Validering och komplettering, punkt 17 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:224 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 7. Jag vill att det ses över vilka möjligheter som finns att införa speciella kompletteringsutbildningar för att ge nyanlända akademiker större möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering och komplettering, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2016/17:224 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 20. Det kan konstateras att alltför få utbildar sig till fritidspedagoger i förhållande till de behov som finns. Andelen personal med fritidspedagogexamen eller annan pedagogisk högskoleexamen behöver öka, och det behövs insatser för att göra yrket attraktivare så att fler söker sig till det. En självklar målgrupp att rikta särskilda insatser till bör vara de som redan är anställda på fritidshemmen men som saknar relevant utbildning. Det bör därför ses över hur möjligheter till vidareutbildning och validering för anställda på fritidshem som saknar pedagogisk högskoleexamen kan utvecklas. Generellt finns det en stor potential att ta till vara de kunskaper som personer med utländsk akademisk utbildning bär med sig. En effektivare validering och en rättvis bedömning av utländsk utbildning är helt nödvändig. Utredningen om utbildning för nyanlända (SOU 2016:35) presenterar ett förslag om förbättrade möjligheter att komplettera sin utbildning. Jag menar att regeringen bör genomföra de förordningsändringar som krävs för att öka möjligheterna att komplettera en utländsk avslutad utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Validering och komplettering, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 44, 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 46 och 2016/17:224 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 20. Valideringen av nyanländas kunskaper behöver bli bättre. Det är angeläget att kartläggningen av asylsökandes färdigheter börjar inventeras . Valideringen behöver förbättras. Ett sätt är att formalisera den i ett rikstäckande system så att arbetet med att höja kvaliteten därigenom kan systematiseras. Både samordningen och kvaliteten på valideringen av akademiska kunskaper och arbetslivserfarenheter behöver utvecklas. Handläggningstiderna behöver också kortas ned, t.ex. för läkare med utländsk examen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:711 av (M) yrkande 2, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:2552 av (M) yrkande 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 32. Vi vill att det ska införas en kompletterande pedagogisk utbildning för akademiker och yrkesverksamma som vill bli förskollärare. Likaså menar vi att disputerade som läser till lärare ska ha en kortare utbildningstid än . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2016/17:711 av (M) yrkande 2, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:2552 av (M) yrkande 2, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 16. Fler vägar in till läraryrket bör skapas genom möjligheten till fristående lärarutbildning, snabbare validering av kunskap och fler KPU-utbildningar. Initiativ som Teach for , som rekryterar från andra akademiska yrken än lärare, bör stärkas. Det är viktigt att utveckla och ta till vara de ledartalanger som finns. Ett sätt att höja nivån på lärarutbildningen är att ge möjlighet för fler att bedriva sådana utbildningar. Flera aktörer har också visat intresse för att bedriva fristående lärarutbildning, men dagens regelverk behöver reformeras. Med dagens utformning är det nästintill omöjligt att starta nya högkvalitativa utbildningar. Jag vill göra det möjligt för fler aktörer att bedriva fristående lärarutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:711 av (M) yrkande 2, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:2552 av (M) yrkande 2, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 32. Bristen på behörig personal inom vuxenutbildningen är akut. Regeringen bör därför utreda inrättandet av en kompletterande pedagogisk utbildning till vuxenlärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) m.m., punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:711 av (M) yrkande 2, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:2552 av (M) yrkande 2, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 32. Omfattningen på den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) bör förkortas från 90 högskolepoäng till 60 högskolepoäng. Det är ett sätt att skapa fler vägar in i läraryrket för dem som redan har ämneskunskaper, och det kommer därmed att gå snabbare att få en lärarexamen. Fler bör också komma i fråga för en sådan kompletterande utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fristående kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 19 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3069 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4. Om det fanns fler attraktiva kompletterande pedagogiska utbildningar skulle också fler yrkesverksamma med kompetens inom områden där det råder lärarbrist kunna rekryteras till läraryrket. Vidare är möjligheterna begränsade för fristående aktörer att driva KPU. Vi menar att det är onödigt svårt att få tillstånd i sådana fall man inte bedriver en lärarutbildning. Vi vill därför att det kartläggs vilka hinder som finns för att fristående aktörer ska kunna starta och bedriva kompletterande pedagogisk utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 20 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2016/17:711 av (M) yrkande 1, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:2044 av och (båda SD), 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2014 av (M), 2017/18:2552 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 15. Vi vill ha skärpta krav för antagning till lärarutbildningen. Det bör införas särskilda behörigheter för olika lärarutbildningar, både när det gäller kurser och betyg på kurser. För exempelvis en blivande matematiklärare bör det vara krav på högre betyg i matematik än för en blivande svensklärare. Vi menar också att högre krav bör kompletteras med ett lämplighetsprov. Ett sådant prov blir därmed ett sätt för sökanden att höja värdet av betygen. I provet bör kommunikativ och interaktiv förmåga bedömas liksom förmåga att ta en ledarroll och motivation för läraryrket. Vi föreslår också att lärosätena ska få i uppdrag att ta fram gemensamma krav som ska gälla för respektive KPU-inriktning och hur behörigheten ska bedömas. Vi vill även se en utökad användning av antagningsprincipen ”antagen med villkor”. Denna princip skulle innebära att personer som är högt akademiskt meriterade eller yrkesskickliga inte hindras att påbörja en KPU-utbildning enbart på grund av att ett par högskolepoäng saknas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2044 av och (båda SD) och 2016/17:711 av (M) yrkande 1, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2014 av (M), 2017/18:2552 av (M) yrkande 1, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 15. Vi vill att det införs ett obligatoriskt lämplighetstest för lärarstuderande. Utöver att pröva lämpligheten hos den studerande bör också en prövning av individens kognitiva kunskap finnas med i testet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:711 av (M) yrkande 1, 2016/17:2044 av och (båda SD), 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:2014 av (M), 2017/18:2552 av (M) yrkande 1, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 15. Jag anser att kraven för att komma in på lärarutbildningen ska skärpas. En höjd undre gräns för att komma in på lärarutbildningen skulle ytterligare höja utbildningens attraktivitet och leda till att lärarstudenternas förutsättningar att klara studierna väsentligt skulle öka. Det är också rimligt att kräva att lärare har högre kunskap än bara godkänt i det ämne de ska undervisa i. För att få de mest lämpliga studenterna att bli lärare kan det dessutom finnas skäl att införa någon form av lämplighetstest eller inträdesprov vid alla lärarutbildningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antagning till lärarutbildningar och kompletterande pedagogisk utbildning, punkt 20 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2016/17:711 av (M) yrkande 1, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:2044 av och (båda SD), 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2014 av (M), 2017/18:2552 av (M) yrkande 1, 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 18. Det bör införas högre betygskrav samt lämplighetstest vid antagningen till lärarutbildningen. För att kunna antas till lärarutbildningen ska det krävas minst betyget B i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundskollärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare ha högre betyg i undervisningsämnena. För att ytterligare stärka urvalsprocessen så att rätt personer blir lärare bör ett lämplighetsprov eller antagningsprov införas vid antagningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda frågor om lärarutbildningar, punkt 21 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 samt 2016/17:491 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:711 av (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:1388 av och (båda SD), 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2017/18:605 av m.fl. (S), 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2017/18:2552 av (M) yrkandena 4 och 5. krävs det mellan fyra och studier för att få en lärarexamen. För att göra det lättare för dem som skulle vilja läsa utbildningen bör möjligheten att gå lärarutbildningen med förhöjd studietakt införas. Vilken studietakt som anses lämplig utan att kvaliteten försämras kräver en utredning, men ambitionen bör vara att utbildningen kan förkortas med . Schools Direct är ett utbildningsprogram i som liknar ledarskaps- och lärarprogrammet Teach for som finns i . Programmet innebär att lärarstudenterna, jämfört med de på traditionella lärarutbildningar, tillbringar mer tid av sin utbildning i skolan under ledning av erfarna lärare. Vi vill att ett program tas fram för svenska lärarstudenter motsvarande det brittiska Schools Direct. I en utvärdering genomförd av konstateras att den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) överlag nu fungerar bättre än tidigare men att mer behöver göras för att höja kvaliteten på studenternas VFU-perioder. Det råder stor brist på VFU-handledare, särskilt i gymnasieskolan. Vi föreslår att de lärosäten vid vilka lärarutbildningen finns i högre utsträckning ska erbjuda VFU-handledarutbildning på distans. Alla lärarstudenter ska mötas av utbildade VFU-handledare. Vi menar att kvaliteten på lärarstudenternas VFU-perioder bör följas för att man ska kunna föreslå åtgärder som förbättrar den. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda frågor om lärarutbildningar, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:1388 av och (båda SD) och 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:491 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:711 av (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 17, 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2017/18:605 av m.fl. (S), 2017/18:2552 av (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Vi anser att det ska införas nationella gemensamma prov på alla lärarhögskolor, förslagsvis ett till två prov per läsår. Proven, som ska skrivas digitalt och rättas centralt, bör ges på vissa obligatoriska moment och kurser. Vi menar att detta skulle gynna utbildningens kvalitet. När det gäller kvalitet i utbildningen bör de lärarutbildningar som uppvisar brister få en anmärkning. Rättas inte bristerna till ska staten ge bindande direktiv om kvalitetsförbättringar som lärosätet måste genomföra. Fullföljs inte direktiven ska staten dra in studentpengen och ge ett annat lärosäte uppdraget att driva lärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda frågor om lärarutbildningar, punkt 21 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5 samt 2016/17:491 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:711 av (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:1388 av och (båda SD), 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 17, 2017/18:605 av m.fl. (S), 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:2552 av (M) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3353 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Den nya lärarutbildning som alliansregeringen introducerade har inneburit att antalet studenter som sökt till lärarhögskolorna har ökat . minskar antalet ansökningar . Eftersom regeringen har byggt ut lärarutbildningen har emellertid antalet antagna ökat. Jag menar att detta riskerar att sänka nivån i kvaliteten på utbildningen. Lärarutbildningen är den utbildning som har minst internationella kontakter, det lägsta antalet internationella studenter och minst internationellt utbyte. Jag vill att internationaliseringen vid lärarhögskolorna ökar och att den kommer upp i minst genomsnittsnivån för svensk högskoleutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda inriktningar av lärarutbildningar, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22 samt 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 23 och 24 samt 2016/17:214 av (KD), 2016/17:498 av (M), 2016/17:833 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 6, 2016/17:3134 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:521 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 3. Det är en stor brist på lärare i svenska för invandrare (sfi).