bet · H501CU6 · 2018-04-04 00:00:00 — Den nuvarande lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. trädde i kraft då det statliga bostadsanpassningsbidraget upphörde. I propositionen redovisar regeringen ett antal motiv till att det finns ett behov av att se över de gällande bestämmelserna för bostadsanpassningsbidrag. Den översyn som är gjord med utgångspunkt i dessa motiv har utmynnat i det förslag till ny lag om bostadsanpassningsbidrag som är föremål för utskottets ställningstagande. Utskottet konstaterar att lagförslaget innehåller huvuddelen av de bestämmelser som finns i den hittillsvarande lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Vissa av de bestämmelser som förs över till den nya lagen förtydligas och anpassas till rådande praxis, men flertalet återfinns oförändrade i den nya lagen. Därutöver föreslår regeringen en mindre följdändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Utskottet har inget att invända mot regeringens lagförslag i proposition 2017/18:80 Nya lag om bostadsanpassningsbidrag. bör därför bifalla propositionen. Bostadsanpassningsbidrag till vissa utrymmen för assistanspersonal Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att göra det möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för att iordningställa särskilda utrymmen i hemmet för personliga assistenter i syfte att värna den personliga och familjemedlemmars integritet. Utskottet hänvisar bl.a. till avvägnings- och bedömningsproblem och till svårigheter att avgränsa den föreslagna rättigheten till bostadsanpassningsbidrag för detta ändamål från den funktionsnedsattes eller ett assistansbolags arbetsmiljöansvar. Jämför reservation 1 (C). I motion 2017/18:3978 av (C) föreslås det att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att rätten till bostadsanpassningsbidrag också ska omfatta iordningställande av utrymmen för insatser med personlig assistans enligt LSS för att värna den personliga och familjemedlemmars integritet (yrkande 1). Motionären menar att möjligheter att iordningställa ett utrymme för assistanspersonal i hemmet ger de personliga assistenterna en möjlighet att dra sig undan vid raster, förbättrar deras möjlighet att utföra stödinsatser under nattvilan osv. Regeringen och om bostadsanpassningsbidrag för att värna integriteten I propositionen (s. 31 f.) redovisar regeringen sin syn på det anför i den rapport som låg till grund för regeringens proposition när det gäller frågan om att tillåta bostadsanpassningsbidrag för att värna integriteten. konstaterar i sin rapport att det finns kommuner som lämnar bidrag för integritetsskapande åtgärder, men att hälften av de kommunala handläggarna upplever problem kring hur ärenden om bostadsanpassningsbidrag för att värna integriteten ska bedömas. De kommunala handläggarna lyfter fram gränsdragningsproblem mellan integriteten för personen med funktionsnedsättning och arbetsmiljön för dennes personliga assistenter, och hur kopplingen mellan integritetsskapande åtgärder och funktionsnedsättningen kan se ut. gör dock bedömningen att bidrag för vissa integritetsskapande åtgärder bör kunna lämnas, för att underlätta för sökande vars hem också är en arbetsplats för utomstående. Regeringen konstaterar att omfattande assistans eller andra utomstående som verkar i bostaden kan verka störande för sökandens och dennes familjs privatliv, men anser att förslag om bostadsanpassningsbidrag för åtgärder som syftar till att värna integriteten saknar nödvändig tydlighet på flera punkter. Regeringen fäster avseende vid kommunernas kritiska synpunkter som bl.a. går ut på att det skulle bli svårt att avgöra hur omfattande en sådan åtgärd kan vara, beroende på vilken bostad som sökanden bor i. Om kommunerna beviljar bostadsanpassningsbidrag för en utbyggnad av ett småhus, är det en åtgärd som inte är möjlig att genomföra i de fall sökanden bor i en hyreslägenhet. Enligt regeringen uppstår frågor kring hur kommunen ska hantera ärendet om sökanden har ett styrkt behov av åtgärder för att värna integriteten men dessa inte kan utföras. Vidare tar regeringen fasta på det som kommunerna lyfter fram om att det är svårt att avgöra vilka skäl för ökad integritet som ska anses vara giltiga och vem som ska kunna styrka behovet. Regeringen instämmer i synpunkten att det är svårt att utifrån förslag få stöd i hur ärendet om integritetsskapande åtgärder ska bedömas. Förslaget riskerar att öka skillnaden mellan kommunerna i hur ärenden beslutas. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att åtgärder för att värna integriteten, på det sätt som förslag är formulerat, inte ska ligga till grund för bostadsanpassningsbidrag. har i sitt yttrande tagit upp frågan om bostadsanpassningsbidrag till särskilda utrymmen av integritetsskäl (yttr. 2017/18:SoU2y, se bilaga 3). framhåller att har godkänt ett nytt mål och en ny inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i fråga om levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot de fyra områdena – principen om universell utformning – befintliga brister i tillgängligheten – individuella stöd och lösningar för individens självständighet – att förebygga och motverka diskriminering. konstaterar att förslag är att bostadsanpassningsbidrag även ska kunna lämnas för åtgärder som värnar integriteten för personen med funktionsnedsättning och andra hushållsmedlemmar. I likhet med regeringen anser socialutskottet att detta förslag saknar nödvändig tydlighet på flera punkter och delar därför regeringens bedömning att förslaget inte bör genomföras. Sammanfattningsvis anser således socialutskottet att civilutskottet bör tillstyrka propositionen i de delar som rör socialutskottets beredningsområde och avstyrka motion 2017/18:3978 av (C) yrkande 1. förslag om att bostadsanpassningsbidrag även ska kunna lämnas för åtgärder som värnar integriteten för personer med funktionsnedsättning och andra familjemedlemmar har fått kritik av företrädare för kommunerna. Kommuner och Landsting avstyrker förslaget som bedöms som bristfälligt och förenat med oklarheter rörande vilka åtgärder som avses. Man anser bl.a. att gränsdragningen i förhållande till arbetsmiljöfrågor är otydlig och att förslaget innebär en risk för att utförare av personlig assistans får incitament att ansöka om medel för integritetsskapande åtgärder när det gäller åtgärder som arbetsgivaren ansvarar för. Vidare menar kommunerna att det skulle bli svårt att avgöra hur omfattande en sådan åtgärd som avses i förslag kan vara, beroende på vilken bostad som sökanden bor i. Man pekar på att det kan uppstå situationer när sökanden har ett konstaterat behov av åtgärder för att värna integriteten, men där sökandens boende (t.ex. hyreslägenhet) innebär att åtgärderna inte kan utföras. Regeringen delar remissinstansernas bedömning att det är svårt att utifrån förslag få stöd i hur ärenden om integritetsskapande åtgärder ska bedömas och anser att förslaget skulle riskera att öka skillnaden mellan kommunerna i hur ärenden beslutas. Mot den bakgrunden anser regeringen att åtgärder för att värna integriteten, på det sätt som föreslår, inte ska ligga till grund för bostadsanpassningsbidrag. anser, i likhet med regeringen, att förslaget saknar nödvändig tydlighet på flera punkter och delar regeringens bedömning att förslaget inte bör genomföras. har samma uppfattning som regeringen och socialutskottet när det gäller förslag. Det tillkännagivande som begärs i motion 2017/18:3978 (C) ligger i denna del i linje med det förslaget. Mot bakgrund av de invändningar som har gjorts mot förslag är inte utskottet berett att ställa sig bakom motionsyrkandet. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Bostadsanpassningsbidrag till fasta bredbandsinstallationer Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att den föreslagna regleringen inte kan anses utesluta möjligheten för en kommun att bevilja bostadsanpassningsbidrag till fasta bredbandsinstallationer avslår ett förslag med denna innebörd. Jämför reservation 2 (C). Bostadsanpassningsbidrag ska bl.a. kunna ges för att göra det möjligt för den funktionsnedsatta att utöva hobbyverksamhet, konstateras det i motion 2017/18:3978 av (C). Motionären framhåller att många hobbyverksamheter, exempelvis e-sport, är internetbaserade, och bredbandsuppkoppling är allt viktigare för att kunna ta del av samhällslivet och för att göra det möjligt att kommunicera med andra människor. En digital uppkoppling kan även vara nödvändig för att klara vårdinsatser, hålla kontakt med sjukvård, anhöriga och samhälle samt kunna ordna med trygghetslarm. Motionären anser att förslag och regeringens proposition inte berör behovet av bredbandsinstallationer i tillräcklig utsträckning. Motionären begär därför ett tillkännagivande om att man med bostadsanpassningsbidraget ska kunna ge tillgång till bredbandsuppkoppling i hushåll som vid ansökningstillfället saknar detta (yrkande 2). Regeringen om bostadsanpassningsbidrag till vissa särskilda åtgärder Som har redovisats tidigare kan bostadsanpassningsbidrag lämnas för åtgärder som gör det möjligt för en person med funktionsnedsättning att utöva hobbyverksamhet, om vederbörande på grund av sin funktionsnedsättning inte kan delta i aktiviteter utanför bostaden. Vidare är regeringens uppfattning att det även fortsättningsvis ska kunna lämnas bostadsanpassningsbidrag för åtgärder för att möjliggöra rehabilitering, funktionsträning och sjukvård för en person med funktionsnedsättning och för åtgärder som gör det möjligt för denne att utöva hobbyverksamhet. Frågor om bostadsanpassningsbidrag till digital uppkoppling omnämns dock inte uttryckligen i propositionen. om bostadsanpassningsbidrag till bredbandsinstallationer Tjänstemän vid som arbetar med frågor om bostadsanpassningsbidrag känner inte till några diskussioner om finansiering av fasta bredbandsinstallationer med detta bidrag. De kan inte heller påminna sig om att det har förekommit någon sådan diskussion i samband med översyn och säger sig inte ha kännedom om huruvida någon kommun har beviljat bostadsanpassningsbidrag för detta ändamål. De har inte heller funnit några domstolsavgöranden som kan belysa hur den befintliga lagen om bostadsanpassningsbidrag har tillämpats när det gäller frågor med denna inriktning. Utskottet anser inte att lagförslaget utesluter möjligheten att bevilja bostadsanpassningsbidrag till fasta installationer av bredband. Kommunernas tillämpning av bestämmelserna med denna inriktning i de enskilda fallen och den rättspraxis som utvecklas därvidlag bör dock beaktas innan det finns skäl för att tydligare peka ut just bredbandsinstallationer som en bidragsberättigad åtgärd i linje med vad som föreslås i motion 2017/18:3978 (C). Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för brandskyddsåtgärder. Utskottet hänvisar bl.a. till att svårigheterna för myndigheterna att bedöma behovet av dylika åtgärder och till att det främst är genom insatser med stöd av socialtjänstlagen och ökad kunskap om brandskydd för de utpekade riskgrupperna som behovet av förstärkt brandskydd bör kunna tillgodoses. Jämför reservation 3 (M, KD). I kommittémotion 2017/18:3981 av m.fl. (KD) konstateras det att och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) föreslår att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder inklusive automatiska sådana åtgärder. Detta är emellertid inte något som regeringen har hörsammat i propositionen. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att bostadsanpassningsbidrag även ska kunna lämnas för åtgärder som förbättrar brandsäkerheten i bostaden för personer med funktionsnedsättning och för andra i hushållet. Regeringen och om bostadsanpassningsbidrag till brandskyddsåtgärder I propositionen (s. 30 f.) redovisar regeringen sin syn på frågan om möjligheten att kunna lämna bostadsanpassningsbidrag till brandskyddsåtgärder. Regeringen konstaterar att har haft i uppdrag att särskilt utreda och belysa ett tidigare förslag från MSB, om att olika typer av automatiska brandskyddsåtgärder skulle kunna omfattas av bostadsanpassningsbidraget. Förslaget syftade till att minska risken för dödsbränder mot bakgrund av att sådana ofta drabbar personer med kognitiv funktionsnedsättning. I sin rapport gör bedömningen att bostadsanpassningsbidrag ska kunna lämnas för vissa brandskyddsåtgärder som går utöver det brandskydd som alla bostäder bör vara utrustade med. Genom en enkät framkom dock kritik mot förslaget från bl.a. kommunala handläggare. Dessa lyfte fram svårigheterna i att bedöma vem som ska styrka behovet av automatiska släcksystem och hur den krets av personer som behöver åtgärden ska fångas upp. Regeringen delar emellertid inte bedömning. Bostadsanpassningsbidrag söks av den enskilde för ett behov som den enskilde själv upplever sig ha. Att i lagen om bostadsanpassningsbidrag införa en möjlighet för en enskild att beviljas bidrag för en typ av åtgärd han eller hon kanske i första hand inte själv efterfrågar, ligger enligt regeringens uppfattning inte i linje med övriga delar av lagförslaget. Vidare hänvisar regeringen bl.a. till tveksamheter kring hur behovsbedömningen för åtgärder som förbättrar brandsäkerheten bör gå till. Regeringen anser också att svårigheten vid bedömningen av bostadsanpassningsbidrag för behov av förhöjt brandskydd inte bidrar till någon generell ökning av brandsäkerheten för personer med funktionsnedsättning. Enligt regeringen torde behovet av förstärkt brandskydd bättre kunna tillgodoses genom exempelvis insatser med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) och ökad kunskap om brandskydd för de utpekade riskgrupperna. Utskottet delar regeringens uppfattning att brandskyddsåtgärder inte bör berättiga till bostadsanpassningsbidrag. I likhet med regeringen anser utskottet att det främst är genom exempelvis insatser med stöd av socialtjänstlagen och ökad kunskap om brandskydd för de utpekade riskgrupperna som behovet av förstärkt brandskydd bör kunna tillgodoses. Svårigheter för de myndigheter som ska bedöma behovet av dylika anpassningar stärker utskottet i uppfattningen att bör avslå förslaget i motion 2017/18:3981 (KD) om att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas till brandskyddsåtgärder. Förslaget rimmar dessutom illa med det grundläggande synsätt som genomsyrar bestämmelserna om bostadsanpassningsbidrag, nämligen att det är den sökande och dennes upplevda behov som ska stå i centrum för bidragsgivningen. Motionen avstyrks därför. Bostadsanpassningsbidrag till vissa utrymmen för assistanspersonal, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3978 av (C) yrkande 1. Jag har valt att ställa mig bakom regeringens förslag till en ny lag om bostadsanpassningsbidrag. Oaktat detta anser jag att det finns skäl för regeringen att överväga ytterligare förbättringar av denna lagstiftning. Det jag då bl.a. åsyftar är det faktum att bostäder kan behöva anpassas för att värna integriteten för såväl personen med funktionsnedsättning som för andra personer. Den senare kategorin kan exempelvis omfatta familjemedlemmar och de personliga assistenter som personen med funktionsnedsättning eventuellt har rätt till enligt LSS. Vid en funktionsnedsättning som kräver insatser av flera personer under en stor del av dygnet i den egna bostaden kan det enligt min uppfattning vara motiverat att kunna få bostadsanpassningsbidrag för att iordningställa vissa utrymmen åt de personer som anlitas för att utföra assistansen. Det kan exempelvis handla om ett litet personalutrymme som är avskilt från den assistansberättigade och dennes familj. Jag anser att bidragsberättigad bostadsanpassning på det sätt som beskrivs ovan kan bidra till att öka kvaliteten i utförandet av åtgärderna inom LSS och till att förbättra samarbetet mellan assistenterna, de assistansberättigade och de senares anhöriga. Enligt min uppfattning bör därför genom ett tillkännagivande framföra till regeringen att rätten till bostadsanpassningsbidrag bör vidgas så att även vissa utrymmen för insatser med personlig assistans enligt LSS kan omfattas. Syftet med anpassningen ska då vara att värna den personliga integriteten och familjemedlemmars integritet. Bostadsanpassningsbidrag till fasta bredbandsinstallationer, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3978 av (C) yrkande 2. I såväl de nu gällande som de föreslagna bestämmelserna om bostadsanpassningsbidrag ska det vara möjligt att bevilja bidrag till åtgärder som möjliggör rehabilitering, funktionsträning och sjukvård för en person med funktionsnedsättning samt för åtgärder som gör det möjligt för densamme att utöva hobbyverksamhet. I det sammanhanget vill jag peka på de utmaningar och möjligheter som det alltmer digitaliserade samhället innebär. Allt fler är beroende av välfungerande internetuppkopplingar för att kunna ta del av samhällslivet och för att kunna kommunicera med andra människor. För människor med funktionsnedsättning gör risken för isolering i hemmet detta behov än mer påtagligt. Möjligheter att utöva en internetbaserad hobby som exempelvis e-sport kan vara mycket viktigt för den enskildes livskvalitet. Dessutom kan en skada eller sjukdom ändra förutsättningarna så att digital uppkoppling blir ett villkor för att klara vårdinsatser, hålla kontakt med sjukvård, anhöriga och samhälle samt kunna ordna med trygghetslarm. Dessvärre finns det fortfarande många platser där bredbandsutbyggnaden är eftersatt, och det finns många som av ekonomiska skäl saknar förutsättningar att koppla upp sitt hem. Jag anser att och regeringens proposition inte i tillräcklig utsträckning berör behovet av bredbandsinstallationer. bör genom ett tillkännagivande framföra till regeringen att det ska vara möjligt att med bostadsanpassningsbidraget ge tillgång till bredbandsuppkoppling i hushåll som vid ansökningstillfället saknar sådan uppkoppling. Bostadsanpassningsbidrag till brandskyddsåtgärder, punkt 4 (M, KD) av (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3981 av m.fl. (KD). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har visat att dödsbränder i småhus och flerbostadshus framför allt drabbar personer med kognitiv funktionsnedsättning. Både och har därför oberoende av varandra föreslagit att det ska vara möjligt att bevilja bostadsanpassningsbidrag för vissa brandskyddsåtgärder inklusive automatiska sådana åtgärder. Regeringen ställer sig dock kallsinnig till detta i den nu aktuella propositionen, med hänvisning till de handläggningsrelaterade svårigheter som kan uppkomma när det gäller att bedöma sökandes behov av brandskyddsåtgärder. Detta förhållningssätt beklagar vi och menar att behovet av brandskyddsåtgärder bör kunna intygas på samma sätt som för andra åtgärder, exempelvis genom intyg som visar på en koppling till funktionsnedsättningen. Behovet kan även verifieras genom anhörigas, och observationer av t.ex. brännmärken i möbler, kläder och golv eller avbrända tändstickor och ljus på olämpliga ställen. Vi anser att det är dags att lyssna på berörda expertmyndigheter och på den personal inom som gång på gång finner brukare i situationer som i värsta fall hade kunnat resultera i en dödsbrand. Att inkludera ett individanpassat brandskydd i bostadsanpassningsbidraget är, enligt vår uppfattning, ett viktigt steg på vägen mot att helt eliminera dessa förödande bränder. Regeringen bör därför – med utgångspunkt från de färdiga lagförslag som redan har tagits fram av MSB och – återkomma till med ett förslag som har den innebörden. Regeringens lagförslag, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Vi är i grunden positiva till den översyn som har gjorts av bestämmelserna om bostadsanpassningsbidrag och har valt att ställa oss bakom regeringens förslag till ny lag om bostadsanpassningsbidrag. Vi ser flera fördelar med de förändringar som har gjorts, bl.a. slopandet av den nedre beloppsgränsen för återställningsbidraget och det tydliga ställningstagandet till stöd för uppfattningen att det ska vara ägaren eller innehavaren av bostaden som bör vara sökande i ärenden om bostadsanpassningsbidrag. Oaktat dessa förtjänster vill vi peka på en del svagheter i förslaget som vi anser bör ligga till grund för förnyade överväganden om ytterligare justeringar av regelverket. För det första anser vi att det kan finnas skäl för regeringen att tämligen omgående ompröva sin syn på möjligheterna att inkludera brandskyddsåtgärder bland de åtgärder som kan berättiga till bostadsanpassningsbidrag. Regeringen har valt att inte ta med ett förslag från med denna inriktning i propositionen, med motiveringen att det finns tveksamheter kring hur behovet av åtgärder som förbättrar brandsäkerheten ska bedömas. Vidare anför regeringen att det finns osäkerhet om ansvarsfrågan kring behovsbedömningen och beslut. Enligt vår uppfattning bör utgångspunkten vara att underlätta för brukarna att få ett tryggt och säkert brandskydd installerat på rimliga villkor och att de ansvars- och handläggningsrelaterade betänkligheter som redovisas bör vara underordnade i en situation som kan handla om liv eller död. Vi har inte motionerat på detta tema i anslutning till denna proposition men vill på detta sätt tydliggöra vår avsikt att driva frågan om bostadsanpassningsbidrag till brandskyddsåtgärder framgent. Avslutningsvis ser vi med viss oro på att delar av lagförslaget kan bidra till att luckra upp äganderätten. Vi anser att äganderätten alltid måste värnas och då även när det handlar om förändringar i individbaserad rättighetslagstiftning. Därför kommer vi att följa tillämpningen av den nya lagstiftningen mycket noga ur ett äganderättsperspektiv. Om de äganderättsliga konsekvenserna visar sig bli negativa avser vi att återkomma till med förslag på nödvändiga lagändringar. Regeringens lagförslag, punkt 1 (V) Nooshi Dadgostar (V) anför: Jag ser överlag positivt på det som föreslås i propositionen och har därför ställt mig bakom regeringens förslag. Jag och vill dock att regeringen går vidare med att se över lagstiftningen i den del som rör krav på medgivande som en förutsättning för bostadsanpassningsbidrag. Regeringens förslag innebär att bostadsanpassningsbidrag endast ska kunna lämnas om samtliga fastighetsägare har medgett att anpassningsåtgärderna får vidtas och även utfäst sig att inte kräva ersättning av sökanden eller nyttjanderättshavare för att återställa anpassningsåtgärderna. I likhet med Funktionsrätt anser jag att det inte ska krävas något sådant medgivande för åtgärder som inte orsakar påtaglig skada eller olägenhet utan endast för sådana förändringar som berör gemensamma utrymmen eller bärande konstruktioner. vill att regeringen ska se över lagstiftningen i detta avseende och avser därför att återkomma till med ett förslag som har den inriktningen. Regeringens lagförslag, punkt 1 (L) (L) anför: Respekten för den enskilda människans frihet och värdighet är utgångspunkten för all liberal politik. Det är särskilt viktigt när det handlar om människor som mött hinder i livet – för vilka friheten inte är självklar.