bet · H601UU2 · 2018-12-13 00:00:00 — skulle det krävas större administration när biståndet ändras mot vad mottagarna hade förväntat sig, och det skulle minska effektiviteten. Min andra fråga gäller privatsektorbiståndet. Det har visat sig att det har gått till företag i rika länder i stället för till fattiga människor i fattiga länder. Vi i har inga som helst problem med att stärka länders infrastruktur och governance så att befolkningen i respektive land kan starta egna företag och i dessa betala ut löner som går att leva på. Men att som låta bistånd gå till företag i rika länder kan väl ändå inte se som att biståndet träffar rätt. Som säkert känner till ändrade man för sättet att räkna på enprocentsmålet. står bakom enprocentsmålet, och vi hade en trappa för hur man skulle nå upp till målet med det nya sättet att räkna. Det är inte helt oproblematiskt att i väldigt hög takt öka biståndsramen. hade trots detta i sin budgetmotion en ökning av biståndsramen, dock inte lika hög som den regeringen hade i övergångsbudgeten. Vad gäller biståndet sa jag i mitt anförande att vi vill ha en tydlig granskning av vad som fungerar och inte fungerar. Det som fungerar ska vi göra mer av, och det som inte fungerar ska vi göra mindre av. Tack, , för försöken till svar! Men jag fick fortfarande inget tydligt svar när det gäller privatsektorbiståndet. När ni nu ändå vill se att det träffar rätt, hur träffar det rätt när det går till rika företagare i rika länder? nämner ofta att skattebetalarna måste få veta vart biståndspengarna går. Dels dokumenteras det noga redan när de fördelas vart de går någonstans, dels görs det utvärderingar av ackrediterade utvärderare och civila organisationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Min fråga till är: Finns det någon gräns för hur mycket skattemedel som ska gå till kontroll av bistånd? Jag måste säga emot . Jag tycker inte att det är tillräcklig transparens och granskning. Som jag sa i mitt anförande lämnar Openaid fortfarande mycket att önska. Där är det många insatser där det inte går att se vad pengarna går till. Om det finns någon gräns för hur mycket pengar man kan lägga på granskning vet jag inte, men det ska läggas så mycket pengar att man kan säkerställa att pengarna som går till insatser ger resultat. Det krävs en ärlig och transparent granskning av vad som fungerar och varför, och det ska vi göra mer av, och vad som inte fungerar och varför, och det ska vi sluta med. Det finns ju också ett europeiskt biståndssamarbete som jag vet att står bakom. Det behov som Europeiska unionen utgår från är att av EU:s samlade medel ska fördelas . Om målsättning i den bredare kontexten är att avsätta just av bni senast , varför duger det inte även för ? Varför vill ni chockhöja kravet på just svenska skattebetalare i förhållande till vad ni förväntar er av våra europeiska grannar? Till att börja med vill jag instämma i att står bakom och tycker att det är positivt att EU samordnar biståndet. Det är såklart väldigt mycket som kan göras bättre, men samarbetet är bra. FN:s rekommendation är att av bni ska gå till bistånd. Det finns en bred uppslutning kring att det ska vara i . Det står bakom, och i den här budgeten ligger enprocentsmålet fast. Jag får väl tacka för svaret, men jag känner fortfarande att frågan hänger i luften. Det som jag är intresserad av att veta är varför tycker att det är okej att kräva av svenska skattebetalare som hon inte är beredd att kräva av de europeiska grannarna inom det europeiska biståndssamarbetet. Varför ska svenska skattebetalare betala mer? Det är det som jag är intresserad av att veta. Som jag sa i mitt anförande är det inte summan av våra utbetalningar som är det absolut viktigaste, utan det absolut viktigaste är resultatet av våra insatser. Om insatserna går rätt kan vi få mer resultat med den här budgeten. FN:s rekommendation är av bni, men det finns ett brett stöd i för av bni. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd I den rika delen av världen har vi ett moraliskt och medmänskligt ansvar att bidra till att utrota fattigdom och förtryck. Omsorgen om vår nästa och idén om att varje människa är unik och har ett okränkbart värde är grundbultar i kristdemokratins ideologi. Den människosynen, den solidariteten, stannar inte vid gränser. Att EU:s bistånd nu minskar understryker vikten av att även under det kommande budgetåret står fast vid enprocentsmålet. Övergripande för utvecklingssamarbete måste vara att hävda människovärdet, att höja levnadsnivån för de fattigaste och att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Kopplat till detta är också klimatpolitiken. Klimatförändringarna hotar främst den fattiga delen av världen. Därför är det ett viktigt steg som vi tar att öka det multilaterala biståndet i syfte att sänka utsläppen av växthusgaser globalt. I och gemensamma budgetförslag fördubblar vi det internationella klimatbiståndet till . biståndsbudget är större än tidigare. Det ger oss utrymme att hjälpa fler i en värld med skriande behov, men det ger oss också en skyldighet att granska och höja kvaliteten på biståndet. Det multilaterala stöd som ger till olika FN-organ bör i högre grad fokusera på de stora behoven. Det handlar exempelvis om insatser för världens flyktingar, och det handlar om arbetet för barns säkerhet och rättigheter. Ökat stöd till organisationer som exempelvis UNHCR, WFP och är en nödvändighet. bör också verka för att i ökad utsträckning kanalisera det humanitära stödet genom civilsamhällets olika organisationer. Ofta är det frivilligorganisationer och religiösa samfund som arbetar i den direkta frontlinjen i katastrofområden. Ofta är det kyrkorna som genom lokala kontakter och erfarenheter har de bästa förutsättningarna att arbeta effektivt och långsiktigt i utvecklingsarbetet. Insatser för att bekämpa förtryck mot minoriteter eller oliktänkande är ett annat område som jag vill lyfta fram och som vi vill prioritera. Religionsfriheten är hotad runt om i världen, inte minst i . Rätten att fritt få utöva sin religion är och förblir en grundbult i FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Det måste det även vara i utformningen av svenskt utvecklingssamarbete. Därför bör nya landstrategier som tas fram alltid innehålla en analys av situationen när det gäller religions- och övertygelsefrihet. Den rödgröna regeringens ointresse och förutfattade meningar när det gäller religionsförföljelse, i synnerhet mot kristna, måste nu ersättas av nya slutsatser och politisk handling. För är några områden, några uppdrag, särskilt angelägna när det gäller biståndspolitiken. För det första måste fattigdomsbekämpningen intensifieras. Enligt statistik sker nu en inbromsning i arbetet med fattigdomsbekämpning. beräknar att målet att utrota den extrema fattigdomen till 2030 inte kan nås med nuvarande takt. För att den extrema fattigdomen ska utrotas måste fattigdomsbekämpningen både bli effektivare och öka i omfattning. För det andra måste tillsammans med andra länder i större utsträckning bidra till att hjälpa människor på flykt. I många fall är förhållandena i flyktingläger och tillfälliga boenden miserabla. Vatten, mat, utbildning och hälsovård måste finnas på plats när det internationella samfundet tar på sig ansvaret för människor i akut behov av hjälp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd För det tredje måste demokratin utvecklas och värnas. Runt om i världen hotas demokratiska värderingar. Politisk opposition, civilsamhälle, medier och jurister är under hårt tryck. Stödet till dessa institutioner och grupper måste stärkas. I när miljontals människor tvingas fly från diktaturer och förtryck måste tydliga krav ställas på mottagarländer och politiskt ansvariga. För att biståndet ska ha effekt och möjliggöra ett bättre liv för människor krävs respekt för mänskliga rättigheter men också en vilja att ta itu med grundläggande problem som korruption och maktmissbruk. Tyvärr saknas detta i alltför hög utsträckning. Men även i exempelvis palestinska områden ser vi hur utvecklingen går i helt fel riktning. Uppvigling till våld, spridning av antisemitism och hat mot i medier och skolundervisning blir allt vanligare. Som viktig biståndspartner måste därför bilateralt och tillsammans med andra länder ställa hårdare krav på den palestinska ledningen. Upphör inte regimens allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och stoppas inte avlöningen av terrordömda och deras familjer måste göra som flera andra länder och frysa biståndet till palestinska områden. Det är ingen tvekan om att det överlag behövs omtag i svensk biståndspolitik. Att sitta fast i gamla strukturer är inte att arbeta effektivt. Att reflexmässigt pumpa in miljardbelopp i ett trögt FN-system är inte att ta ansvar där behoven är som störst. Biståndsarbete handlar om långsiktighet. Resultatet av fattigdomsbekämpning, flyktingstöd och demokratiutveckling följer inte i en handvändning. Ändå är det resultaten som är avgörande för de mest utsatta, för skattebetalarna och inte minst för legitimiteten i biståndspolitik. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag är lite nyfiken på det som benämner som en höjd klimatambition med 1 miljard i biståndsbudgeten. Jag såg att ni skriver i budgetmotionen att ni noterar att det bilaterala biståndet har ökat kraftigt men att det inte har avspeglats i en ökad satsning på klimatåtgärder inom strategierna. Det bilaterala klimatbiståndet bör alltså också öka, skriver ni, och utskottet vill säkerställa att av det ska ha som huvudsyfte att minska växthusgasutsläppen . Det här stämmer inte. Som jag lyfte upp i mitt anförande har den rödgröna regeringen i varje relevant strategi lyft in den här prioriteringen kring miljö, klimat och hållbart nyttjande av naturresurser i bilaterala, multilaterala och globala avtal. Min fråga är: På vilket sätt är det här en höjd klimatambition? Jag skulle också vilja veta var ni tar de här pengarna ifrån. Pengarna tas från den biståndsram som ökar med ungefär 2 miljarder inom ramen för att vi satsar på att leva upp till enprocentsmålet. Det är ingen tvekan om att det här är en ökning. Det är en fördubbling från 1 miljard till 2 miljarder. Det är också en tydlig viljeinriktning och en tydlig signal om hur vi ser på behovet av att stärka klimatarbetet inom ramen för biståndet. Vi ser sambandet och vi ser att många av de insatser som görs när det gäller miljöpolitiken är av symbolkaraktär. Här handlar det om konkret, riktigt stöd för att minska utsläppen i de länder som är svårt drabbade av klimatförändringarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Med all respekt vill jag säga att inte alltid vet bäst när det gäller miljöpolitiken. Vi har sett under den senaste mandatperioden att utsläppen inte har minskat. Tvärtom har de legat kvar eller till och med kanske ökat något som ni har haft ansvar för politiken i och inte minst för klimatfrågorna. är viktigt för att driva på i klimatfrågorna, men återigen, med all respekt, vill jag säga att vi andra partier också kan ha goda idéer om hur miljöarbetet ska drivas och hur klimatförändringarna ska bekämpas. Jag vill ändå stanna kvar lite vid frågan om hur det här kan ses som en ökning. Det är alltså inte en ökning i jämförelse med det förslag som övergångsbudgeten hade, utan det är en ökning i ert perspektiv. Vi ligger fortfarande inom samma biståndsram. I avtalen som jag nämnde har det här funnits som en prioritering under hela förra mandatperioden. Vi kan fördjupa oss i teknikaliteter och ägna oss åt sådant, men jag tycker att det viktigaste är, som jag sa, att vi satsar dubbelt så mycket och höjer från 1 miljard till 2 miljarder. Det ska ses som ett uttryck för en medveten satsning på det här området. Vi vet att det är viktigt, och vi kommer att fortsätta att satsa på att höja anslagen när det gäller klimatfrågan kopplad till biståndspolitiken. Låt oss förenas i detta, och låt oss ta vara på att vi tycker att detta är en god och riktig insats i stället för att söka fel och diskutera detaljer. I sitt anförande lyfter fram och . Vi i lyssnar dock inte till NGO Monitor vars finansiering kan ifrågasättas. Däremot välkomnar vi rapporten från Human Rights Watch om oegentligheter i och i . Den har delvis tillkommit tack vare svenskt bistånd. Kritiken är allvarlig, och måste i alla relationer med både den palestinska myndigheten och framföra kritik mot de övergrepp som har begåtts. Därför har även vi i när vi har besökt och och träffat både palestinska och israeliska politiker lyft fram detta. får vi inte glömma proportionaliteten i denna konflikt. Det är inte jämbördiga parter. är antingen ockuperat eller kringskuret. När, , kommer vi att höra dig kritisera ? I rapporten riktas även stark kritik mot deras ockupation av och isolering av . När får vi höra nämna kränkningar av mänskliga rättigheter? Exempel på sådana är när militären använder prickskyttar mot personer som inte utgör ett militärt hot eller när bosättningarna tar vatten i början av källan så att de kan producera sitt vin till export medan palestinierna blir utan vatten och inte kan odla mat eller utfodra sina djur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Human Rights Watchs rekommendationer är bland annat att inte handla med bosättningar eller israeliska företag som är verksamma i bosättningar. Hur ställer sig till dessa rekommendationer? Tack för frågan, ! Det här är ett viktigt område. Det är bra att Human Rights Watchs rapporter nämns. Det är bra att tar larmrapporterna om tortyr, fängslanden och allvarliga brott mot mänskligheten på allvar. Men jag har aldrig hört er från säga att "vi ska ta konsekvenserna av vad de allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter innebär". Ni säger att ni tar upp det och att ni diskuterar det. Men det händer ingenting. I värld kan uppenbarligen en genomkorrumperad politisk ledning förfölja sin egen befolkning, bryta mot mänskliga rättigheter, fängsla människor, tortera människor som har en annan uppfattning och systematiskt sprida antisemitism och hat mot . Ni vill ändå inte göra någonting när det gäller det svenska biståndet. Det räcker inte att säga att ni talar med palestinierna. Den här ledningen fortsätter med sin destruktiva politik. Uppenbarligen har varken ni eller den rödgröna regeringen något inflytande i frågan. När kritiserar jag ? Det gör jag ofta. Det finns anledning att kritisera den israeliska regeringen, till exempel för bosättningspolitiken, vilket jag har gjort vid ett flertal tillfällen. Att kritisera är inget som helst problem. är en demokrati. Om man vill lyssna på kritik mot politik ska man besöka det israeliska parlamentet. Där är det tuffa tongångar. Där får regeringen kritik. Den kritik mot som säger sig framföra har jag ännu inte hört, vare sig i utskottet eller här i kammaren. Men det kanske kommer . Däremot har man hört oss lyfta upp kritiken mot här i kammaren. Det är ändå lite fascinerande; all kritik som lyfts fram är nämligen inte sprungen ur Human Rights Watchs rapporter. Den kommer även från NGO Monitor. Där går det faktiskt att ifrågasätta riktigheten i kritiken. är proportionaliteten trots allt inte densamma, eller hur? De är inte jämbördiga parter i en konflikt. ockuperar och isolerar på ett sätt som inte följer de mänskliga rättigheterna. I fråga om proportionaliteten har sedan det grundades varit omgivet av diktaturstater och terroristorganisationer med ett enda mål: att utplåna staten . Runt lever en halv miljard människor i diktaturstater. Alla världens stora terrororganisationer finns vid gränser. Om inte det är en utsatthet lika stor som den palestinska vet jag inte vad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Den bristen på insikt säger möjligen mer om verklighetsuppfattning än om hur verkligheten egentligen ser ut. utsatthet har varit ett faktum från dag ett, sedan grundades. När det gäller biståndet är det en sak att ta avstånd. Men vad gör ni, ? Vilka är slutsatserna av er kritik? Inga alls än så länge, tyvärr. Ansvaret för de allra flesta flyktingar i världen vilar på . Flyktingarna definieras enligt Genèvekonvention. Det finns dock en grupp som skiljer sig från alla övriga. Det är 5,4 miljoner palestinier i , , , , och . Dessa är registrerade som flyktingar enligt Unrwa. Unrwa är en som har kritiserats starkt för korruption och för sitt antiisraeliska och antisemitiska utbildningssystem. avslöjade den icke-statliga organisationen antisemitism och våldsbejakande extremism. Det föranledde mig att ställa en fråga till biståndsministern angående stöd till organisationen, vilket då uppgick till hela . Svaret från var: "Regeringen har därmed fullt förtroende för att UNRWA och dess personal kan utföra sitt viktiga mandat, och ser ingen grund för att ifrågasätta UNRWA:s opartiskhet." Detta svarade hon trots att 41 namngivna anställda på Unrwa hyllade , spred antisemitism och gav stöd till terrorism på sina Facebooksidor. Låt mig ge ett annat exempel. På Unrwa-skolan kan man hitta bilder på våldsbejakande och antisemitiska teckningar som hänger i ett av skolans klassrum. På en av teckningarna föreställande ett barn med vapen förklaras det på arabiska att skolans elever ska befria landet med sina vapen och med sitt blod. Detta inbegriper enligt den ideologi som lärs ut i skolorna att erövra allt land mellan i öster och i väster . finns helt enkelt inte på Unrwa-skolornas kartor. De våldsbejakande budskapen upprepas gång på gång i Unrwas skolor. I stället för att lära sig att sluta fred med den judiska staten lär sig eleverna i Unrwas skolor att hålla konflikten med vid liv. Annan viktig kritik som förs fram av kritikerna av Unrwa är att oberoende medier, civilsamhällsorganisationer och de stater som finansierar inte har möjlighet att fritt granska organisationen. All granskning görs i stället internt av FN. Att det finns så dålig transparens och möjlighet för att själv oberoende granska Unrwas verksamhet är ett allvarligt problem. Unrwa bildades för att ta hand om de palestinska flyktingarna efter att arabländerna förlorade sitt anfallskrig mot 1948. De judiska flyktingar i arabländerna som i samband med kriget fick sina hem konfiskerade och tvingades fly gavs ingen större hjälp från omvärlden, medan man skapade Unrwa för palestinierna. Unrwa understöder palestinier som lever som fullständiga medborgare i bland annat men som också styrs av de palestinska myndigheterna. Flyktingstatusen går i arv. Har ni hört? Flyktingstatusen går i arv. Vi är nu inne på fjärde generationen som fortsätter att erhålla flyktingstöd från FN-organet. Ingen annanstans kan någon grupp ärva flyktingstatus. Det är sannerligen mycket märkligt då många av dessa palestinier har etablerat sig i andra länder, där de till och med har erhållit medborgarskap. Men enligt Unrwa är de fortfarande flyktingar och erhåller därmed stöd. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Man kan med fog anta, vilket också flera bedömare i och västvärlden gör, att och världssamfundet håller den palestinska flyktingsituationen vid liv för att den ska användas som ett politiskt vapen. I detta spel deltar , genom sina stora bidrag av skattemedel. Den nu före detta utrikesministern utlovade nya miljarder till Unrwa. Dagen efter att hennes chef, statsminister , avsattes av tog hon regeringsplanet till för att samla in pengar till organisationen. Det skedde tillsammans med bland andra utrikesminister och i närvaro av och , vilket tidningen avslöjat. Redan strax före valet lovade hon att skänka 2 miljarder svenska skattekronor till Unrwa . ska alltså fortsätta skänka pengar till en organisation som kritiserats för korruption, antisemitism och hyllningar av terrorism. Det får vara slut . Socialdemokraterna kampanjar för att stå på rätt sida av historien. Det har ni alla hört. Men den sida de anser är rätt är det nog ingen mer än de själva som vill stå på. Den sida som de har valt att stå på har allt som oftast genom historien varit samma sida som blodbesudlade diktaturer runt om i världen stått på. På den sidan får de stå själva. Jag vill yrka bifall till reservation. I detta anförande instämde , , och (alla SD). Judeen och - varför detta användande av gammaltestamentliga geografiska ortsbenämningar? Det skulle jag vilja att du förklarade. Du riktade kritik mot Unrwa. Ja, det finns säkert saker i deras verksamhet som med rätta kan kritiseras. Men därifrån till att generalisera och säga att hela verksamheten är fel, nej, det håller jag inte med om. Tyvärr finns det ytterligheter på båda sidor i den konflikt som pågår mellan och . Det finns extrema människor på båda sidor, och de har påfallande lika arbetsmetoder. Skolelever får använda kartböcker där det andra området inte finns utritat och omnämnt. Det finns propaganda som uppviglar till våld mot motparten och som till och med uppviglar till mord på den andra partens president. Men ska vi döma alla utifrån en generalisering av de extrema krafterna på bägge sidor? Jag tror inte att det för oss närmare lösningen på konflikten mellan och . Åter till min inledande fråga. Judeen och , varför detta användande av ett gammaltestamentligt språkbruk? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Sedan jag kom in i har jag gång efter annan motionerat i det här ämnet. Jag har försökt att göra övriga ledamöter lite mer kunniga och framför allt lite mer insatta i vad som händer i . Jag har visat på exempel efter exempel där det handlar om spridande av antisemitism och om finansiering av terrorister och deras familjer. En som skjuter ihjäl en får per automatik pengar från den palestinska myndigheten. Den här handlar om hur en myndighet agerar. På institutioner och skolor sprider man med myndighetens vetskap och godkännande antisemitism. Man uppfostrar elever till att känna hat mot och det judiska folket. Det finns givetvis rötägg också på den andra sidan. Precis som sa tidigare förtjänar också ibland att bli kritiserat. Men jag har inte sett den israeliska myndigheten välsigna det hat som man välsignar på den andra sidan. Trots att jag gång på gång påminner om detta och ställer frågor till den om varför man inte gör någonting och om varför man fortsätter att pumpa in miljoner efter miljoner, miljarder efter miljarder till den palestinska myndigheten säger man bara att man för dialog och påtalar detta. Men någonstans får man ju sätta ned foten. De svenska myndigheterna och de svenska skattebetalarna är med och finansierar terrorism och antisemitism. Det är inget som vi kan ställa upp på. När det gäller begreppen Judeen och så är det vad dessa områden heter. Därför använder jag de begreppen. Den israeliska regeringen gör ju sitt till för att underblåsa extremism från det hållet, tyvärr. Det gör man bland annat genom sitt stöd till NGO Monitor. Det är en organisation som med sina starkt vinklade analyser ofta torgförs här i av Sverigedemokrater och andra. Det är en organisation som också får stöd från de mest extrema delarna av bosättarrörelsen och som ständigt för fram en högernationalistisk propaganda som ligger ganska väl i linje med den politiska linje som den nuvarande israeliska regeringen har. säger att det heter Judeen och . Ja, det heter så i , men det är väl inte dagens språkbruk, . Jag ser fram emot att få höra kritisera övergrepp och annat från den israeliska sidan. Det talades tidigare här om proportionalitet. kan inte på allvar mena att proportionerna står i paritet med varandra när det gäller den palestinska myndighetens och den israeliska myndighetens agerande. Det är klart att det finns kritik att rikta mot , och det framförs också. Men det är inte alls på samma nivå. Det är ju inte så att hyllar terrorism och terroristdåd som dödar oskyldiga barn, kvinnor och män. Det gör den palestinska myndigheten. Den finansierar och hjälper människor som begår dessa övergrepp. Den kallar dem för martyrer. Det är en stor skillnad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd myndighet uppviglar inte till hat mot araber.