bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — • hur en ändamålsenlig styrning behöver utformas i de fall regeringen behöver påverka dimensioneringen för att minska tydliga obalanser i utbildningsutbudet • hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att olika gruppers utbildningsbehov kan tillgodoses, särskilt när det gäller möjligheten till ett livslångt lärande. I budgeten föreslog regeringen att läkarutbildningen skulle byggas ut. Satsningen är , vilket motsvarar ca 40 helårsstudenter. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). När den är fullt utbyggd beräknar regeringen att satsningen omfattar , vilket motsvarar ca 440 utbildningsplatser. Tillgången till läkare är lika viktig i hela landet – därför är utbyggnaden utspridd på samtliga sju lärosäten som bedriver läkarutbildning i . När det gäller utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska påbörjades en utbyggnad . Utbyggnaden innebär ytterligare 700 nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildningen, 600 nybörjarplatser på specialistsjuksköterskeutbildningen och 250 nybörjarplatser på barnmorskeutbildningen. I ett förslag om en bastjänstgöring för läkare (2017:56) föreslås bastjänstgöring bli en ny gemensam klinisk introduktion till specialiseringstjänstgöringen (ST) och utformas som en fristående första del i ST-tjänstgöringen. Förslaget, som är tänkt att gälla ihop med en förnyad läkarutbildning enligt förslaget från (SOU 2013:15), avses gälla för såväl svenskt utbildade läkare som läkare med utbildningar från andra länder som specialiserar sig i . föreslog att läkarutbildningen skulle förlängas till och att man inte längre behöver genomgå AT-tjänstgöring för att få läkarlegitimation. Som en konsekvens av detta avskaffas AT-tjänstgöringen. I departementspromemorian föreslås vidare att ska utarbeta föreskrifter och målbeskrivningar utifrån tio generella lärandemål som ska representera de kompetenser bastjänstgöringen ska leda till. Som en norm bedöms bastjänstgöringen ta , men det kan gå fortare för den med relevanta erfarenheter. Förslagen bygger på ett antagande att de första studenterna på en förändrad läkarutbildning kan tas in . Förslaget har remissbehandlas och bereds nu i . I ett svar på en skriftlig fråga (2017/18:318) angav den svarande ministern att regeringen i samband med beredningen av ovanstående förslag skulle återkomma i frågan om en förändrad läkarexamen (). Regeringen har dessutom gett en särskild utredare i uppdrag att se över specialistsjuksköterskeutbildningen (dir. 2017:86). Syftet med uppdraget är att se över hur utbildningen ska kunna möta hälso- och sjukvårdens förändrade behov och ge studenterna den kunskap och förmåga som krävs för yrket. Utredaren ska också se över frågor som rör vissa andra hälso- och sjukvårdsutbildningar. I uppdraget ingår bl.a. att bedöma behoven av en ändrad examensbeskrivning för barnmorskeexamen. Uppdraget ska redovisas . En pågående utredning (dir. 2017:103) ska lämna förslag till om hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen. Undersköterska är heterogen yrkesgrupp där utbildningen varierar mellan individer och utbildningsanordnare. Utredaren ska bl.a. föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen. För att inte en reglering av yrket ska innebära onödiga hinder på arbetsmarknaden bör det vara möjligt för undersköterskor att få sin reella och formella kompetens validerad, t.ex. från utländsk utbildning. Utredaren ska samråda med och i frågan om vilka utbildningskrav som ska ställas för det reglerade yrket undersköterska. Regeringen har vidare gett ett nytt uppdrag i regleringsbrevet att föreslå nationella kunskapskrav till yrket undersköterska. Myndigheten ska föra dialog med , SKL och ovan nämnda utredning om hur kompetenskraven kan ligga till grund för utbildningar till undersköterska och som grund för en reglering av yrket. Målen för respektive examen anges i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 (examensordningen). Ett antal mål anges under var och en av rubrikerna Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. Ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive utveckling och start av nya utbildningar, ligger huvudsakligen hos landets lärosäten. Universitet och högskolor ansvarar även för den närmare bedömningen av vilka kurser som ska ingå i respektive utbildning. Av regleringsbreven avseende universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Utskottet vill påminna om att universitet och högskolor i huvudsak ansvarar själva för dimensioneringen av utbildningsutbudet. Utbudet ska dock enligt regleringsbrevet för universitet och högskolor svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Utskottet vill understryka vikten av att högskolans utbildningar svarar mot både arbetsmarknadens och samhällets behov, och på . När det gäller utbudet av vissa yrkes-utbildningar konstaterar utskottet att t.ex. läkarutbildningen och barnmorskeutbildningen hör till de utbildningar som efter beslut ska byggas ut. Eftersom den pågående Styr- och resursutredningen har i uppdrag att lämna förslag i frågor om ansvar för dimensionering och behov av styrning av utbildningsutbudet menar utskottet att det är viktigt att avvakta utredningen och beredningen av dess förslag. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:870 (S), 2016/17:2585 (SD), 2016/17:2689 (M), 2016/17:3211 (KD) yrkande 47, 2017/18:172 (SD), 2017/18:802 (S) yrkande 8, 2017/18:982 (SD) yrkande 9, 2017/18:1752 (M) yrkande 1, 2017/18:1830 (S), 2017/18:1910 (S), 2017/18:2052 (M) samt 2017/18:3601 (KD) yrkandena 48 och 49. Utskottet vill påminna om att målen för respektive examen anges i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 (examensordningen) och att universitet och högskolor ansvarar för den närmare bedömningen av vilka kurser som ska ingå i respektive utbildning. Utskottet finner ingen anledning att föreslå några förändringar av detta och avstyrker därmed motionerna 2016/17:154 (V) yrkande 3, 2016/17:411 (M), 2016/17:995 (S), 2016/17:1044 (S), 2016/17:1907 (M), 2016/17:2850 (KD), 2016/17:3057 (C) yrkande 3, 2017/18:31 (L) yrkande 1, 2017/18:458 (M), 2017/18:994 (M), 2017/18:2869 (C) yrkande 3 samt 2017/18:3421 (M) yrkandena 11 och 55. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbud av och innehåll i vissa utbildningar. Jämför reservation 58 (M, C, L, KD), 59 (M), 60 (SD), 61 (C), 62 (L) och 63 (KD). I kommittémotion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11 uppmärksammas vikten av att långsiktigt säkerställa kompetensförsörjningen inom filmområdet. I motion 2016/17:562 av (M) yrkande 2 begärs att regeringen ser till att det finns relevanta utbildningar inom kärnkraftsområdet för att säkra kompetensen inom kärnkraftsproduktionen. I motion 2016/17:1574 av och (båda M) och i motion 2017/18:2027 av och (båda M) efterfrågas högre utbildning med inriktning mot offentlig upphandling. I kommittémotion 2017/18:1594 av m.fl. (SD) yrkande 1 förespråkas en nationell översyn och kvalitetssäkring av scenkonstutbildningar, bl.a. utifrån en ambition om lämplig balans mellan utbudet av utbildningsplatser och efterfrågan. I motion 2016/17:7 av (SD) efterfrågas en översyn av arkitektutbildningen så att det blir obligatoriskt med inslag som estetik, proportionslära och arkitekturhistoria. I motion 2016/17:71 av (SD) yrkande 1 och i motion 2017/18:17 av (SD) yrkande 1 efterfrågas förslag om en särskild antagningsgrupp till juristprogrammet för personer med erfarenhet inom polisyrket. I motion 2017/18:433 av (L) yrkande 2 förespråkas varaktig högskoleutbildning och forskning inom ämnet esperanto. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 17 och i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 19 föreslås en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap, som t.ex. kan leda till en befattning som rektor. Kravet för att antas ska vara lägst en filosofie kandidatexamen och arbetslivserfarenhet, enligt motionärerna. I motion 2017/18:104 av (KD) yrkande 2 efterfrågas fler högskole- och yrkeshögskoleutbildningar som har fokus på handelsbranschen. Branschen behöver kompetens inom it, logistik, webbdesign och betallösningar, enligt motionären. I motion 2017/18:565 av (-) begärs att utbildningar som inte leder till arbete avvecklas. I motion 2016/17:2165 av (S) begärs att antalet fria platser på högskolan ses över, särskilt vid juristprogrammet. Motionären pekar på att fler kvinnor än män går på juristprogrammet, vilket i förlängningen påverkar könsfördelningen inom t.ex. åklagar- och domarbanan. I kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 2 uppmärksammas behovet av en utveckling av utbildningen till studie- och yrkesvägledare, bl.a. utifrån nya krav på yrkesrollen. I kommittémotion 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 2 efterfrågas en utredning av hur staten kan stimulera ett fördjupat samarbete mellan de olika kultur- och arkitektutbildningarna. Samarbetet mellan olika yrkesgrupper behöver utvecklas, anser motionärerna. I motion 2016/17:1545 av (M) och i motion 2017/18:3116 av (M) efterfrågas obligatorisk utbildning om hedersrelaterat förtryck och våld på socionomutbildningarna. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 30 liksom i kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 30 begärs att det ska vara obligatoriskt med relevanta grundläggande moment om våldsutsatthet m.m. i utbildningar till yrken där man kommer i kontakt med våldsutsatta personer. I motion 2017/18:1788 av (C) yrkande 1 begärs att ett digitalt perspektiv ska ingå i t.ex. vårdutbildningar, så att detta i förlängningen kan integreras i verksamheten. I partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 3 uppmärksammas behovet av kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck för yrkesgrupper som sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, socionomer, poliser, jurister och lärare. I motion 2016/17:2012 av (L) yrkande 3 och i motion 2017/18:499 av (L) yrkande 1 begärs att kunskap om hedersrelaterat våld och förtryck görs till obligatoriska inslag i grundutbildningarna för sjuksköterskor, kuratorer, psykologer, socionomer, poliser, jurister och lärare. I kommittémotion 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 13 och i kommittémotion 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 13 framförs att det finns ett behov av undervisning om företagande och entreprenörskap i konstnärliga utbildningar. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 21 förespråkas fler utbildningar samt forskning och utveckling på området turismvetenskap och mötesplanering. I motion 2017/18:1114 av (S) yrkande 3 understryks vikten av obligatorisk utbildning på juristutbildningar om barnets rättigheter och barnsexhandel. I motion 2016/17:2183 av (S) efterfrågas ett obligatoriskt utbildningsmoment om att upptäcka våld mot barn i berörda utbildningar. I motion 2017/18:2667 av m.fl. (S) framförs att utbildningar som är inriktade mot yrken med barnkontakter måste ge kunskaper om utsatta barn. I motion 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 8 begärs att det ska ingå undervisning i frågor om hedersvåld för dem som utbildar sig till t.ex. lärare, socialarbetare, polis och domare samt de som studerar ämnet svenska som andraspråk 2 för att undervisa i svenska för invandrare (sfi) och nyanlända. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I en översikt över regeringens insatser inom ramen för den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor anges bl.a. följande. Regeringen avser att införa obligatoriska moment om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i vissa utbildningar till yrken som innebär möten med våldsutsatta kvinnor och barn. Utbildningarna som berörs är fysioterapeutexamen, juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen och tandläkarexamen. Målsättningen är att studenterna ska få kunskaper om hur man kan förebygga och upptäcka våld samt vilka insatser som är verkningsfulla. Ett flertal myndigheter har därutöver fått i uppdrag att på olika sätt arbeta med området, bl.a. genom att förbättra kunskapen om förekomsten av problemet (, information publicerad på webbplats , uppdaterad ). En pågående utredning har i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbildnings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildningsvägar. Utredaren ska bl.a. analysera hur studie- och yrkesvägledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i skolverksamheten liksom hur andelen utbildade studie- och yrkesvägledare kan öka. Uppdraget avseende dessa delar ska redovisas (dir. 2017:116). Utskottet beslutade att följa upp hur arbetet med studie- och yrkesvägledningen i grund- och gymnasieskolan fungerar. Uppföljningen förväntas bli klar . Utredningen livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design överlämnade ett betänkande med samma namn (SOU 2015:88). överlämnade regeringen propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) till . I propositionen föreslås ett nytt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Regeringen anger vidare bl.a. att högre utbildning och forskning inom arkitektur, form och design är en förutsättning för att arbetet med hållbara gestaltade livsmiljöer ska kunna utvecklas. Det är angeläget att kunskapen inom området är öppet tillgänglig och möjlig att bearbeta, menar regeringen. Med hänvisning till den ordning som gäller, nämligen att lärosätena själva ansvarar för utbildningsutbudet liksom hur utbildningarna läggs upp så att examensmål uppfylls, finner inte utskottet någon anledning att lämna förslag på åtgärder i form av nya utbildningar, inriktningar eller förändringar i befintliga utbildningar. Utskottet vill dock uppmärksamma att regeringen avser att förstärka utbildningsmoment i vissa utbildningar till yrken som innebär möten med våldsutsatta kvinnor och barn. När det gäller frågor om studie- och yrkesvägledare anser utskottet att den pågående utredningen om studie- och yrkesvägledning bör avvaktas Utskottet anser vidare att Styr- och resursutredningens förslag om styrning av dimensionering, liksom kommande beredning, bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:7 (SD), 2016/17:71 (SD) yrkande 1, 2016/17:562 (M) yrkande 2, 2016/17:1545 (M), 2016/17:1574 (M), 2016/17:2012 (L) yrkande 3, 2016/17:2165 (S), 2016/17:2183 (S), 2016/17:2461 (KD) yrkande 13, 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 11, 2016/17:3037 (C) yrkande 30, 2016/17:3211 (KD) yrkande 17, 2017/18:17 (SD) yrkande 1, 2017/18:104 (KD) yrkande 2, 2017/18:433 (L) yrkande 2, 2017/18:499 (L) yrkande 1, 2017/18:565 (-), 2017/18:1114 (S) yrkande 3, 2017/18:1594 (SD) yrkande 1, 2017/18:1788 (C) yrkande 1, 2017/18:2027 (M), 2017/18:2667 (S), 2017/18:3070 (M) yrkande 2, 2017/18:3116 (M), 2017/18:3186 (V) yrkande 8, 2017/18:3361 (M) yrkande 2, 2017/18:3586 (L) yrkande 3, 2017/18:3600 (KD) yrkande 13, 2017/18:3601 (KD) yrkande 19, 2017/18:3747 (KD) yrkande 21 och 2017/18:3789 (C) yrkande 30. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om examination, kostnader i utbildningen och vissa övriga studentrelaterade frågor. Jämför reservation 64 (C) och 65 (V). I motion 2016/17:1497 av i (M) och i motion 2017/18:3167 av i (M) föreslås att en fri tentamensrätt införs så att en student ges rätt att tentera ett ämne som denne anser sig ha tillräckliga kunskaper i. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 9 och i kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 9 anges att det ska finnas en mångfald av och flexibilitet inom examinationsformer inom den högre utbildningen. I yrkande 18 framförs att det bör vara enklare att tillgodoräkna sig utlandsstudier. I kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att det görs en utredning om dolda avgifter och kostnader inom högre utbildning, särskilt inom den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU). Motionärerna påpekar att all högre utbildning enligt högskolelagen ska vara avgiftsfri men att det finns dåligt med kunskap om hur det ser ut i praktiken. I yrkande 5 förordas att det utreds om det kan ställas krav på att all kurslitteratur ska göras tillgänglig digitalt via högskole- och universitetsbiblioteken då inköp av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studenter. I yrkande 6 begär motionärerna en utredning av Akademiska hus hyressättning i förhållande till studentkårerna. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 13 och i kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 13 begärs en översyn av studenthälsans och sjukvårdens ansvar för studenters rehabilitering liksom ett förtydligande av utbildningsanordnarens rehabiliteringsansvar. I motion 2017/18:1669 av (MP) föreslås att studenter ska ha lika rättigheter som arbetstagare till ledighet från studier för att fullgöra förtroendeuppdrag inom kommun, landsting, regioner och riksdag. I motion 2017/18:1825 av m.fl. (S) förespråkas att finansieringen av landets studentkårer görs mer oberoende i förhållande till lärosätena. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete När det gäller antalet prov på utbildningar på grundnivå och avancerad nivå framgår följande av 6 kap. 21–22 §§ högskoleförordningen (1993:100). Om en högskola begränsar det antal tillfällen som en student får genomgå prov för att få godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs, ska antalet tillfällen bestämmas till minst fem. Om godkänt resultat på en kurs eller del av en kurs förutsätter att studenten genomgått praktik eller motsvarande utbildning med godkänt resultat, ska antalet praktikperioder eller motsvarande utbildningsperioder bestämmas till minst två. En student som utan godkänt resultat har genomgått två prov för en kurs eller en del av en kurs har rätt att få en annan examinator utsedd, om inte särskilda skäl talar mot det. Enligt UKÄ är det antal tillfällen som en student får göra ett prov eller en praktik i princip obegränsat. Universitet och högskolor kan dock själva besluta om en begränsning om lärosätena bedömer att ett obegränsat antal tillfällen leder till ett orimligt resursslöseri. En sådan begränsning ska framgå av kursplanen för kursen eller av något annat beslutsdokument vid högskolan. Antalet måste i så fall bestämmas till minst fem om begränsningen avser antalet provtillfällen och två om det gäller praktiktillfällen (Studenträtt och tillsyn, UKÄ:s webbplats). I UKÄ:s undersökning Studentspegeln anger en majoritet () av studenterna att de fått information om vilka betygskriterier som gäller för examinationen. Det är ungefär lika många som tycker att det är lätt att bli godkänd på kurserna () som inte tycker det (). De flesta studenter () tycker att de inom rimlig tid fått feedback på examinationsresultaten av sina lärare eller handledare (rapport 2017:3). behandlar i sitt betänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) bl.a. frågor om mobilitet. Utifrån utredningens enkät till lärosätena visas att arbetet med tillgodoräknande vid lärosätena upplevs som ett av de tre främsta hindren för att svenska studenter ska vilja studera i andra länder. Utredningen ger ett antal förslag som syftar till att utveckla studentmobiliteten, bl.a. processerna för beslut om tillgodoräknande. Även i Valideringsdelegationens delbetänkande En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) behandlas olika aspekter av tillgodoräknande. Delegationen pekar bl.a. på att det saknas tydliga incitament för lärosäten att tillgodoräkna studenters utbytesstudier. Hälsovård, studiesocialt stöd och studiemiljö Enligt 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) ska högskolorna ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Högskolorna ska även ansvara för andra uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation eller underlättar övergången till arbetslivet samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) överlämnade sitt delbetänkande Ökad trygghet för studerande som blir sjuka. Utredningen har till uppdrag att föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). I delbetänkandet redovisas i enlighet med direktivet de delar som avser uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom. Uppdraget i övrigt ska redovisas . I uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom ingår att föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbildningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas, att analysera om den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet är ändamålsenligt utformad och att undersöka vilka rehabiliteringsåtgärder som kan bli aktuella för studerande på alla utbildningsnivåer och föreslå vilka aktörer som ska ansvara för att rehabiliteringen genomförs. Enligt 1 kap. 4 a § högskolelagen (1992:1434) ska studenterna ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Vidare ska högskolorna verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Av 7 kap. 33 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att en högskola, om det finns särskilda skäl, i enskilda fall får besluta att den som är antagen till en utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan får anstånd med att påbörja studierna eller får fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Av 4 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll (UHRFS 2013:3) framgår att särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter, t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civilpliktstjänstgöring eller studentfackliga uppdrag. Särskilda skäl kan också vara tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. UKÄ fick i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga och analysera studentinflytandets förutsättningar efter kårobligatoriets avskaffande. Frågor om kårernas jämlika villkor och deras förutsättningar att självständigt bedriva ett meningsfullt studentinflytande skulle särskilt uppmärksammas. Uppdraget redovisades i rapporten – Kartläggning och analys av studentinflytandets förutsättningar efter kårobligatoriets avskaffande (rapport 2017:4). Kartläggningen visar att universitet och högskolor bidrar till studentinflytandet vid lärosätet genom att tillskjuta uppskattningsvis . Därutöver köper många lärosäten olika tjänster av sina studentkårer och betalar sammanlagt för detta. Utöver dessa intäkter har studentkårerna intäkter från medlemsavgifter, , och från det direkta statsbidraget till stöd för studentinflytande, . Det ekonomiska bidraget från lärosätena varierar dock och en del kårer har dessutom tillgång till sponsorer. Detta tillsammans med att anslutningsgraden varierar stort gör kårernas ekonomiska ställning ojämlik. UKÄ konstaterar att många kårer efter obligatoriets avskaffande har hamnat i en beroendeställning gentemot lärosätena, att de har olika förutsättningar att utföra sitt uppdrag och att de villkor under vilka de ska utföra detta uppdrag skiljer sig åt. UKÄ har tillsyn över statliga universitet och högskolor med fokus på studenternas rättssäkerhet. Myndigheten granskar att lärosätena följer bestämmelser i bl.a. högskolelagen, högskoleförordningen och förvaltningslagen. UKÄ har även viss tillsyn över enskilda utbildningsanordnare med rätt att utfärda examina. Vissa beslut som fattas av ett statligt lärosäte kan överklagas, i de flesta fall till .