· H501CU15 · 2018-06-07 13:15:08 — Herr talman, ledamöter och lyssnare! välkomnar i stora delar propositionens förslag om ett ökat skadeståndsansvar för reaktorinnehavare men delar den kritik som kommit från den svenska miljörörelsen, till exempel och , om att nivåerna är alldeles för låga. Det är att ansvaret utökas, men de som föreslås är långt ifrån tillräckligt. anser att principen måste vara att kärnkraften ska bära sina skadeståndskostnader vid kärnkraftsolyckor. Principen om att den som orsakar en miljöpåverkan också står för dess kostnader nämns ju i EU:s och regeringens olika dokument. Men tyvärr utgår inte förslaget från denna princip, och det finns en risk för att kostnaderna för eventuella kärnkraftsolyckor kommer att få betalas av skattebetalarna om inte skadeståndsansvaret förtydligas avsevärt. I har vi sett storleken på de kostnader som vi talar om. Kostnaderna för att röja upp efter olyckan i , förhindra fortsatt läckage av radioaktivitet från reaktorerna och kompensera de drabbade uppgår redan nu till enorma summor. uppskattade att de direkta kostnaderna motsvarar , det vill säga ca . Den största delen utgörs av kompensation till offren och kostnader för sanering. Ingen vet vad det slutgiltigt kommer att kosta, men det kommer att bli betydligt dyrare och riskerar att underminera den japanska statens finanser. är för en avveckling av den svenska kärnkraften, vilket vi argumenterade för i riksdagsmotionen En hållbar och långsiktig energipolitik. Men så länge som vi har kärnkraft i måste landets invånare känna en trygghet i att staten ställer höga krav på reaktorinnehavarna. Det är angeläget att lag om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor, med sitt obegränsade skadeståndsansvar, kan träda i kraft . Regeringen bör därför aktivt verka för att detta sker. I avvaktan på att den nya lagen träder i kraft bör regeringen beräkna kostnaderna för en eventuell olycka vid respektive reaktor i . Regeringen bör även återkomma med förslag på ersättningsnivåer som täcker de faktiska kostnaderna vid en eventuell olycka vid en reaktor. Jag yrkar bifall till reservation. Vi behandlar nu betänkande CU15 Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare. Bakgrunden till den här propositionen är att , , , och i energiöverenskommelsen 2016 beslutade att detta var en av de punkter som skulle ingå i överenskommelsen. Utgångspunkten var att man skulle utöka skadeståndsansvaret till 12 miljarder i linje med riksdagsbeslutet . Den stora skillnaden mellan denna och tidigare lag är att denna ger ett reellt större skadeståndsansvar. var skadeståndsansvaret 3 miljarder, vilket var väldigt teoretiskt. Många gjorde bedömningen att det inte på något sätt skulle täcka kostnaderna. höjs beloppet till 12 miljarder, vilket innebär att reaktorinnehavarna måste ta ett mycket större ansvar. Man kan resonera om och konstatera att det säkerligen inte är tillräckligt. Men det är en ganska rejäl höjning, och enligt är det detta belopp som medges. Vad är då ingången till detta? Jo, att det försäkringsbelopp som en reaktorinnehavare krävs att ha vid en atomreaktorolycka höjs från 3 miljoner så kallade särskilda dragningsrätter till 1 000 miljoner särskilda dragningsrätter, vilket motsvarar . Dessa bolag måste då ha en finansiering, och finansieringen ska ske antingen genom en ansvarsförsäkring eller genom någon annan typ av ekonomisk säkerhet, som vid varje givet tillfälle gör att man har möjlighet att stå för kostnaderna. Grunden för förslaget är att vi vill att kärnkraften och de företag som bedriver kärnkraftsverksamhet ska stå för de kostnader som uppstår. Detta ser regeringen som ett första steg. lyfter i sin motion fram att beloppet är för lågt. Jag tycker att den ambitionshöjning som sker från 3 miljarder till 12 miljarder gör att det blir ett reellt mycket större skadeståndsansvar mot hur det har varit. Man kan alltid resonera om huruvida beloppet ska höjas. Min ingång är att när eller om träder i kraft kan man ta nya diskussioner kring ansvarsbeloppet. Den andra frågeställning som lyfter fram i sin motion handlar om hur man ska beräkna de faktiska kostnaderna. Jag tror att det skulle vara väldigt svårt, för att inte säga omöjligt, att beräkna de faktiska kostnaderna och tycker att det är viktigare att på olika sätt få kärnkraften att ta ett större ansvar. Det här ser vi från regeringssidan som ett första steg till detta. behandlar vi alltså betänkandet Ett ökat skadeståndsansvar och skärpta försäkringskrav för reaktorinnehavare. Det handlar om vem som ska betala om det sker en kärnkraftsolycka. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att ingen från vare sig , har anmält sig till den här debatten. Världen har upplevt ett antal kärnkraftsolyckor. De två största är Tjernobyl 1986 och 2011. I båda fallen har kostnaderna blivit väldigt höga, och det är staten som har fått betala för evakuering, sjukvårdskostnader och sanering. Regeringen har lagt fram en proposition med ett förslag om att höja försäkringskravet för den som äger en kärnkraftsanläggning . Förslaget antas få stöd i omröstningen . Förslaget om att höja skadeståndsansvaret är en del av den energiöverenskommelse som har slutits mellan fem partier. Det övergripande målet är förnybar elproduktion . För är det viktigt att kärnkraften betalar sina samhällsekonomiska kostnader. I med namnet Potentiellt miljöskadliga subventioner fastslås att det begränsade skadeståndsansvaret för kärnkraftsbolagen är en subvention. Och har ju beslutat att kärnkraften inte ska ges några subventioner vare sig direkt eller indirekt. skriver i rapporten: Det begränsade försäkringsansvar som är kopplat till skadeståndsplikt vid reaktorolyckor med kärnkraft gör att kostnaderna för att producera el i kärnkraftverk blir lägre än de annars skulle ha varit. Avsaknaden av fullt skadeståndsansvar innebär alltså att kärnkraftsbolagen ges en konkurrensfördel jämfört med förnybar energi. Det finns inget kärnkraftsbolag i världen som tvingas stå för den fulla kostnaden med försäkring av sin verksamhet, eftersom det skulle innebära att kärnkraften vore olönsam och omöjlig att bygga. I världen finns det två sorters verksamheter som inget försäkringsbolag finansierar fullt ut, och det är kärnkraft och rymdresor. Det talar sitt tydliga språk om varför ingen vill försäkra den här verksamheten. Den höjning som görs per reaktor innebär en stor höjning procentuellt, en fyrdubbling av kostnaden. Regeringen konstaterar i propositionen att ändringarna innebär att kärnkraftsägarna i större utsträckning än får ta ansvar för kärnkraftens risker. Det är bra och något som har arbetat för . Det är också viktigt att jämföra med kostnaderna för de olyckor som har inträffat. Kostnaden för kärnkraftsolyckan i har enligt de senaste officiella uppgifterna från den japanska regeringen uppskattats till . Det är dubbelt så mycket som har angetts. Det mesta av kostnaden hamnar hos de japanska skattebetalarna, och den slutliga kostnaden är fortfarande oklar. efter härdsmältan kontamineras havsvatten när det används för kylning. Radioaktivitet läcker ut i havsvattnet, och fiske runt kärnkraftverket är därför förbjudet. Hur man ska räkna på dessa omfattande kostnader är också oklart, men det är tydligt att kostnaderna hamnar på samhället och på medborgarna. Om en olycka motsvarande den i skulle inträffa i skulle den ekonomiska kostnaden landa på ca per svensk. Utan kärnkraft och med ett helt förnybart elsystem slipper svenska folket agera försäkringsbolag för kärnkraften. Att kärnkraften med detta förslag kommer att stå för mer av kostnaden tycker är positivt. Därför yrkar vi bifall till regeringens proposition om ett ökat skadeståndsansvar. Energiöverenskommelsen innehåller väldigt mycket, och det här är en del av den. Jag välkomnar att vi i riksdag kan fatta beslut om ett ökat skadeståndsansvar för reaktorinnehavare. Det är väldigt viktigt att vi, som vi beslutade , nu visar tydligt att vi står bakom . Tyvärr har inte samtliga länder skrivit under den, och vi vet inte riktigt om och när det i så fall kommer att hända. Men är tydligt i sitt ställningstagande. En reaktorinnehavare ska ha ett utökat och stort ansvar ifall något skulle hända. Jag välkomnar att vi även har med oss i det här beslutet, så att vi i bred majoritet i riksdag är tydliga med vart vi vill gå och vad vi tycker i denna väldigt viktiga fråga. Från sida yrkar vi bifall till propositionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 17.)