bet · H501TU9 · 2018-03-23 00:00:00 — och (båda S) understryker i motion 2017/18:2197 att avsaknaden av mobiltäckning i praktiken innebär att man stängs ute från väsentliga delar av det moderna samhället. Har man däremot en god täckning öppnar sig helt andra möjligheter till delaktighet på lika villkor, oavsett var i landet man bor. Det är enligt motionärerna viktigt att staten, utöver redan planerad utbyggnad, överväger kompletterande åtgärder, och de yrkar därför på att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för en förbättrad mobiltäckning i hela landet. m.fl. (S) betonar i motion 2017/18:2198 i denna del det nödvändiga i att regeringen fortsätter arbetet med att säkerställa tillgången till telefoni och bredband för privatpersoner, företag och kommuner i hela landet. Med dagens utveckling av digitala tjänster är tillgången till snabbt bredband avgörande för privatpersoner och företag på landsbygden. Även i motion 2017/18:2256 uppmärksammar m.fl. (M) i yrkande 1 tillgången till bredband på landsbygden och konstaterar att ökningstakten för fiberburet bredband utanför tätorter och småorter endast uppgick till mellan jämfört med riksgenomsnittet som var . Motionärerna pekar på risken för en digital klyfta mellan stad och land och efterlyser därför en strategi för att påskynda utbyggnaden av fiber utanför tätorter och småorter. I yrkande 5 föreslår motionärerna att det bör tas fram mobiltäckningsmål som anger täckningsgrad av geografisk yta för både datatjänster och taltjänster som kan tillföras bredbandsstrategin så att även exempelvis vägsträckor inkluderas. De motiverar förslaget med att människor är rörliga och vill kunna använda mobiltelefon överallt. Dessutom finns det allt fler tjänster som är mobila och som kräver mobiltäckning inte minst inom verksamhet som . Motionärerna betonar att pålitlig mobiltäckning är en förutsättning för att man ska kunna bo och känna sig trygg i hela landet, även i glesbygden. (M) påpekar i motion 2017/18:2723 att tillgång till fungerande mobiltelefoni är en förutsättning för att kunna bo och verka i hela landet men att mobiltäckningen i många områden är mycket bristfällig, inte minst i glesbygden. Motionären påminner om att mobil-telefonimarknaden domineras av fyra stora aktörer som var för sig ansvarar för de egna näten. Mångfalden av aktörer har varit bra eftersom den främjat konkurrensen och kunnat hålla nere priserna, vilket gynnat konsumenterna. Motionären anmärker dock att det också har medfört att det på en ort där en typ av mobilabonnemang fungerar utmärkt är det helt omöjligt att utnyttja ett annat abonnemang. Ett sätt att öka mobiltäckningen för samtliga konsumenter är att operatörerna i större utsträckning nyttjar varandras infrastruktur när de själva inte kan erbjuda de egna kunderna mobiltäckning. Motionären anser därför att regeringen bör överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta ett mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet. m.fl. (M, C, L, KD) framhåller i kommittémotion 2017/18:3411 yrkande 5 att tillgången till bra mobiltelefoni och goda uppkopplingsmöjligheter blir allt viktigare, och att det är en förutsättning för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Motionärerna betonar att behöver bra mobila och digitala kommunikationer med god geografisk täckning som har tillräcklig kapacitet eftersom allt fler vill använda mobil och digital teknik. Motionärerna understryker därför vikten av att regeringen verkar för att det ska finnas god tillgång till digital infrastruktur i hela landet. I kommittémotion 2017/18:3462 påpekar m.fl. (L) att många som bor i lands- och glesbygden fortfarande saknar tillgång till bredband, vilket inte bara påverkar möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till nöjen, utan även förutsättningarna för att driva företag. Vidare tillägger motionärerna att allt fler välfärdstjänster utvecklas utifrån digitala lösningar, och när tjänster flyttar över till framtidens tekniklösningar måste även invånare i mer glesbefolkade områden ges möjlighet att kliva på det digitala tåget. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 28 i denna del att det behövs strategier för hur tele- och kommunikationsnät kan stödja det framtida servicebehovet inom transport och kommunikation, i synnerhet som bredband skapar en digital infrastruktur som möjliggör tillväxt över hela landet. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2017/18:3683 yrkande 44 vikten av att se över hur tillgång till uppkoppling kan svara mot behovet . Motionärerna pekar på nödvändigheten av att bättre ta till vara de möjligheter som den digitala utvecklingen erbjuder eftersom den ger förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster i hela landet. För att digitaliseringen ska gå ännu snabbare krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela , och för att genomföra detta pekar motionärerna på lösningar som exempelvis samförläggning av bredbandsinfrastruktur med annan infrastruktur och en mer snabbfotad användning av frekvenser för mobilt bredband. m.fl. (KD) påpekar i motion 2017/18:3741 yrkande 16 att det finns en digital segregering i samhället som skär mellan de ekonomiska och kunskapsmässiga förutsättningarna för privatpersoner och företagare. Därför behöver den digitala jämlikheten förbättras genom tillgång till bredband/fiber över hela landet. För att ska bli världsbäst på att tillvarata digitaliseringens möjligheter påpekar m.fl. (KD) i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 57 att en förutsättning är att det finns en robust bredbandsinfrastruktur över hela landet med hög överföringskapacitet. En viktig roll i sammanhanget har de regionala bredbandskoordinatorerna som fungerar som kontaktpunkter för bredbandsfrågor i länen. Motionärerna anser därför att det är angeläget att regeringen fortsätter att satsa på bredbandskoordinatorerna för att underlätta möjligheterna till bredband i hela . m.fl. (C) uppmärksammar i kommittémotion 2017/18:3788 yrkande 4 behovet av en infrastruktur som gör att den tekniska utvecklingen kommer hela landet till del. Motionärerna framhåller att konsumenterna vill ha bättre täckning och högre överföringshastigheter för att kunna använda internetbaserade tjänster oavsett var de befinner sig. Motionärerna påpekar att en väl utbyggd infrastruktur för mobiltelefoni och bredband är en förutsättning för att människor ska kunna bo kvar på landsbygden, delta i undervisning och kulturliv eller ha sociala kontakter. Motionärerna understryker också att tillgång till bredband är avgörande för ett bra företagsklimat. m.fl. (M) framhåller i kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 47 de stora satsningar på bredband som alliansregeringen gjorde inom ramen för landsbygdsprogrammet och betonar att arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta. Motionärerna ställer sig bakom den nya bredbandsstrategin liksom att staten är med och finansierar utbygganden av bredband i de områden där en utbyggnad inte kan bära sig på kommersiella villkor. Motionärerna understryker dock att utbyggnaden bör vara teknikneutral för att öka effektiviteten och snabbheten i arbetet. I kommittémotion 2017/18:3855 yrkande 4 vill m.fl. (C) säkerställa att bredbandsstödet i första hand går till hushåll och fastigheter som inte finns i kommersiellt attraktiva områden. De påminner i sammanhanget om att många av de hushåll som inte har tillgång till fibernät ligger i områden som inte är kommersiellt attraktiva för utbyggnad. I yrkande 5 påpekar motionärerna att många byalag och samfällighetsföreningar möter svårigheter i handläggningsprocessen för bredbandsstödet. Med anledning av detta vill motionärerna att handläggningsprocessen ses över i syfte att se till att pengarna enklare kommer de sökande till del utan byråkratiskt krångel. I yrkande 12 vill motionärerna att regeringen ska verka för en fungerande infrastruktur som gör det möjligt att driva företag i hela landet. De framhåller att it och bredband vid sidan av traditionell transportinfrastruktur möjliggör möten och utbyte mellan människor som leder till samhällsutveckling. m.fl. (L) förordar i motion 2017/18:3941 yrkande 1 att en digital allemansrätt införs som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Bredband ska betraktas som en grundläggande del av infrastruktur, anser motionärerna, men de vill också uppmärksamma att en fullgod uppkoppling fortfarande inte erbjuds alla som bor och verkar på landsbygden och i glesbygden. Tillgången till en bra it-infrastruktur har en avgörande betydelse för näringslivet, den offentliga sektorn och hushållen i landet och motionärerna pekar också på det faktum att allt fler digitala tjänster växer fram. För att kunna nyttja dessa tjänster krävs det en bra bredbandsinfrastruktur som fungerar utan allvarliga driftsavbrott. Motionärerna påtalar att regeringens bredbandspolitiska målsättning innebär att det fortfarande kommer att finnas hushåll och företag som inte har tillgång till /s 2025, vilket motionärerna inte finner tillfredsställande. I stället föreslår de i yrkande 2 ett mål om att alla hushåll och företag ska ha tillgång till denna hastighet . I yrkande 3 vill motionärerna att regeringen ser över förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation som 2011 ändrades för att fastslå att företag och hushåll ska ha tillgång till en lägsta bredbandshastighet på /s. Motionärerna anser att det krävs en modernisering av förordningen för att den ska motsvara utvecklingen med snabbare uppkoppling. Mål och bestämmelser om lägsta bredbandshastighet Utskottet vill inledningsvis påminna om att den första nationella bredbandsstrategin som var en del av den övergripande digitala agendan för presenterades . Den snabba utvecklingen inom området har lett till att regeringen har utarbetat en ny bredbands-strategi som presenterades med följande mål: – 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. – 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. – 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Ett första måldatum för den nya bredbandsstrategin är 2020 när av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s, vilket kan jämföras av alla hushåll och företag som angavs i den förra strategin . Utskottet anser att detta är en välkommen ambitionshöjning. , är målsättningen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet, vilket innebär att det i områden där människor normalt befinner sig bör vara möjligt att genom en trådlös uppkoppling använda mobila tjänster utanför hemmet eller arbetet, t.ex. på bussen, i bilen eller under promenaden. På motsvarande sätt gäller detta uppkopplade saker. Uppkopplingen bör vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever några begränsningar när de mobila tjänsterna utnyttjas. Sista måldatumet är 2025 när hela bör ha tillgång till snabbt bredband enligt följande: – av alla hushåll och företag bör ha tillgång till 1 Gbit/s. – av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. – av alla hushåll och företag bör ha tillgång till /s. Målen i den nya bredbandsstrategin innebär således bl.a. att de allra flesta hushåll och företag 2025 bör ha tillgång till en anslutning som medger en hastighet om 1 Gbit/s, vilket är tio gånger snabbare än målet i den förra bredbandsstrategin. En mindre del av hushållen och företagen, , bör ha tillgång till lägre hastigheter. För dessa är målet att bör ha tillgång till /s. Resterande omfattas av målet om tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet och bör åtminstone ha tillgång till bredband om minst /s i hemmet eller på arbetsplatsen. Enligt utskottets mening reflekterar dessa mål högt ställda ambitioner vad gäller bredbandstäckning över hela landet. Av lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, följer att fast telefoni är en s.k. samhällsomfattande tjänst och att () om det behövs kan utse en operatör som ska tillgodose rimliga krav på en sådan anslutning till ett överkomligt pris. Lagen förtydligar att anslutningen ska göras till en fast nätanslutningspunkt i en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Denna anslutning ska medge en viss lägsta datahastighet som medger funktionellt tillträde till internet. fastställdes denna nivå till /s. Med hänsyn till att digitala tjänster blir alltmer avancerade och därför förutsätter bättre kapacitet för användarna aviserade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) sin avsikt att inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten höja nivån för funktionell tillgång till internet från /s till /s. I sammanhanget kan framhållas att /s är tillräckligt för att exempelvis kunna titta på SVT Play, sköta företagsärenden och myndighetskontakter och kommunicera över nätet. Regeringen föreslog också en ökning av anslagsnivån för den samhällsomfattande tjänsten med för att finansiera de åtgärder som följer av en höjning av nivån för funktionell tillgång till internet. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen nu har ändrat i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation så att nivån för funktionell tillgång till internet fr.o.m. fastställs till /s (SFS 2018:22). Regeringen har med ändringen infört en garanti om att alla i ska ha möjlighet att få en internetanslutning på /s. Regeringen understryker i samband med detta att garantin införs för att möjliggöra moderna kommunikationslösningar även för de hushåll och företag som inte har tillgång till bredband eller bra mobiltäckning. Utskottet ser mycket positivt på detta. Regeringens beslut innebär att ett stöd införs för att ge privatpersoner och företag tillgång till internet med en hastighet på Mbit/s. Stödet ges för uppkoppling i en fast punkt och administreras av PTS. Beslutet betyder att inget hushåll eller företag ska behöva betala mer än för att få en uppkoppling till internet som gör det möjligt att delta i samhället på ett fungerande sätt. Det bör påpekas att det finns ett antal hushåll och företag som är belägna på ett sätt som gör att det blir mycket dyrt för dessa att skaffa telefoni och/eller en uppkoppling om /s. Det är dessa hushåll och företag som kommer att ha möjlighet att vända sig till PTS för att ansöka om stöd. Stöd kommer att kunna lämnas för den del av kostnaden som överstiger . Enligt PTS preliminära bedömning handlar det om ca 300 hushåll som kan komma i fråga. Tillgång till telefoni och mobiltäckning Utskottet vill framhålla att tillgång till fast telefoni ingår i den samhälls-omfattande tjänsten och därmed utgör en rättighet. De närmare bestämmelserna och förutsättningarna för fast telefoni framgår av 5 kap. lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. PTS får upphandla en sådan tjänst om inte anslutningen kan tillgodoses på kommersiella grunder. Vilken teknisk lösning som används för att säkerställa tillgång till fast telefoni är däremot inte lagreglerad. PTS har haft regeringens uppdrag att upphandla telefoni till stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen som tidigare haft tillgång till telefoni men som därefter förlorat denna möjlighet. Innan en upphandling görs i det enskilda fallet ska PTS säkerställa att det är kommersiella skäl som är orsaken till att abonnenten saknar tillgång till telefoni. Utskottet noterar att det inte har tillkommit några nya fall av abonnenter som förlorat sin telefoni och inte kunnat tillhandahållas telefoni genom marknadens försorg. tillhandahöll PTS telefoni till sammanlagt åtta slutanvändare, vilket utskottet finner tillfredsställande med hänsyn till befolkningens storlek och landets geografiska förhållanden. I rapporten till telefoni och grundläggande internet (PTS-ER-2017:18) gör PTS bedömningen att tillgången till telefoni och grundläggande internet överlag är god i , en bedömning som utskottet delar. Enligt undersökningen har av hushållen och de fasta verksamhetsställena tillgång till någon form av telefoni och grundläggande internetanslutning. Trenden att antalet abonnemang med fast telefoni minskar fortsätter, konstaterar utskottet. Sedan 2016 års rapport har antalet abonnemang med fast telefoni sjunkit från 3,5 miljoner till 3,1 miljoner. Även antalet abonnemang med mobil telefoni har minskat , till 14,6 miljoner. Vad gäller tillgången till telefoni och bredband via mobilnäten finns det sex frekvensband som används för sådana tjänster enligt vad PTS uppger. beslutade regeringen att även 700 MHz-bandet till viss del ska användas för mobila telefoni- och bredbandstjänster, och myndigheten har därför inlett planeringsarbetet inför en tilldelning av frekvensutrymmen. Utskottet återkommer till denna fråga i ett eget avsnitt senare i detta betänkande. Vid tilldelningen av 450 MHz-bandet, 800 MHz-bandet och 900 MHz-bandet ställde PTS upp täckningskrav, vilket har bidragit till en högre grad av yttäckning utanför tätorter. I PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016 (PTS-ER-2017:7) visar myndigheten att utbyggnaden av mobilnäten i fortsätter. har utbyggnaden främst fokuserat på 4G-nätet och på utbyggnad i den norra delen av landet. Mobilnät som medger /s täckte 2016 av yta (exklusive 450 MHz-bandet), vilket är en ökning med jämfört med . 4G-näten har framför allt byggts ut i , , och där ökningen uppgår till per län jämfört med , en utveckling som utskottet finner glädjande. Till stor del är denna utbyggnad kopplad till 4G-etableringar i redan existerande GSM-infrastruktur. har det även skett en noterbar ökning av täckningen från mobilnät som medger /s, och täckningsgraden av dessa nät har ökat med och omfattade 2016 av yta. Vidare rapporterar PTS att yttäckningen för mobiltelefoni (taltjänster) sammantaget har ökat med och omfattade av landets yta. Eftersom yttäckningen för taltjänster har varit mycket god och närmar sig i många län krävs det utbyggnad i län med relativt sett låg procentuell täckning för att utbyggnaden ska slå igenom i statistiken. har sådan utbyggnad skett i , och , noterar utskottet. Utskottet vill peka på att regeringen i sin skrivelse om digitaliseringspolitiken (skr. 2017/18:47) uppmärksammar att det finns platser där det är särskilt viktigt med rörlighet men där täckningen är bristfällig. Det gäller exempelvis i delar av lands- och glesbygden där människor bor och vistas och där vissa näringar finns. Samhällets aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar är också viktiga användare av trådlösa kommunikationer i sådana områden. I detta sammanhang kan framhållas att regeringen i sin skrivelse om inriktningen för digitaliseringspolitiken också meddelar sin avsikt att analysera frekvensutnyttjandet och frekvensanvändningen för samhällsnyttiga tjänster på lång sikt. Utskottet välkomnar detta. I likhet med regeringen bedömer utskottet att operatörernas utbyggnad av 4G och 5G, liksom existerande och kommande täckningskrav i stora frekvensband bidrar till en kontinuerligt förbättrad mobiltäckning även i dessa områden. Aktiv radiofrekvensförvaltning är enligt utskottet således avgörande för att det ska vara möjligt att nå regeringens mål om möjligheten att kunna använda stabila mobila tjänster av god kvalitet där människor normalt befinner sig. Bland annat anser utskottet att PTS arbete med att fastställa krav på täckningsvillkor för frekvenstillstånd är ett viktigt verktyg för att möta den ökade efterfrågan på trådlös bredbandsanslutning. Detsamma gäller för myndighetens analyser av vilka områden som kan betraktas som normala uppehållsorter. Tillgången till bredband spelar en stor roll för samhällets tillväxt och utveckling, och för människors digitala delaktighet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet granskning av regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Enligt utskottets mening utgör iakttagelser ett värdefullt bidrag rörande bredbandsutbyggnaden. Regeringen framhåller i skrivelse 2017/18:54 med anledning av att är ett av de länder i världen där hushåll och företag har bäst tillgång till internetuppkoppling genom bredband. Regeringen påpekar dock att det finns skillnader mellan stad och landsbygd. För att underlätta utbyggnaden påminner regeringen också om att den har vidtagit ett antal åtgärder för att underlätta utbyggnaden. Det inkluderar bredbandssatsningar i glesbygden och på landsbygden inom ramen för såväl regionalfonds- som landsbygdsprogrammet. Regeringen har således fördelat bredbandsstöd för , vilket har resulterat i omfattande bredbandsutbyggnad. Regeringen konstaterar också att åtgärder på lokal nivå såsom regionala och kommunala bredbandsstrategier eller digitala agendor med mål för bredbandsutbyggnaden har bidragit till utbyggnaden, vilket också är den bedömning utskottet gör. I PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016 (PTS-ER-2017:7) konstaterar myndigheten att av alla hushåll och företag i hade tillgång till fast bredband om minst /s. Det är en ökning från samma tidpunkt året innan. Många av de som ännu inte har tillgång till /s har goda möjligheter att få det , bedömer PTS och pekar på att andelen hushåll i som finns i den absoluta närheten av redan fiberanslutna byggnader (”homes passed”) är högre än andelen hushåll i redan fiberanslutna byggnader. PTS anser att de flesta av dessa hushåll skulle kunna anslutas utan omfattande investeringar, vilket indikerar att förutsättningarna är goda för att tillgången till it-infrastruktur som medger hastigheter om /s kommer att fortsätta att öka . Utskottet ser positivt på denna prognos. Vidare konstaterar PTS i rapporten att tillgången till fast bredband via fiber har ökat för hushållen i landet . Utanför tätorter och småorter anges att ökningen har varit mindre än (1,). Orsaken till den svaga uppgången kan enligt PTS till största del hänföras till att SCB ändrade indelningen av tätorter och småorter i . Många av de hushåll och arbetsställen med tillgång till fiber som ansågs befinna sig utanför tätorter och småorter, räknades som en del av en tätort eller småort. PTS bedömer därför att den faktiska utbyggnaden utanför tätorter och småorter är jämförbar och att de stödmedel som betalas ut i dessa områden har fortsatt effekt även om detta inte återspeglas i statistiken. Regeringen anger i sin skrivelse (skr. 2017/18:47) om digitaliserings-politiken att PTS bör få ett aktivt ansvar för bredbandsstrategin, bl.a. för att den följs upp men också att myndigheten analyserar och utvärderar strategins mål och aktiviteter. förbereder därför en ändring i förordningen (2007:951) med instruktion för . Syftet med att ge PTS det övergripande ansvaret  även om sakansvariga myndigheter fortfarande har ansvar för och följer upp sina respektive områden  är att det är viktigt att få en samlad bild av hur effektiva insatserna är i fråga om att nå de mål som satts upp, en bedömning som utskottet instämmer i. Regeringen avser att ge PTS i uppdrag att långsiktigt: • analysera utvecklingen i förhållande till uppsatta mål • visa på de möjligheter som en väl utbyggd infrastruktur för med sig • kommunicera bredbandsstrategin och dess innehåll och • vara sammanhållande för det arbete som andra myndigheter bidrar med enligt de uppdrag de fått. Med anledning av länens rapportering om utvecklingen inom it-infrastrukturområdet vill utskottet uppmärksamma att PTS i en promemoria konstaterar att länsstyrelsernas arbete med det riksdagsbundna målet om ett bredband i världsklass till stor del har varit inriktat på handläggning av stöd samt information i länen till olika aktörer om stödgivning. PTS noterar vidare att man inom länen generellt har börjat jobba alltmer organiserat med att samverka i samverkans- och projektgrupper, arbetsforum eller liknande sammanslutningar. Många län anger att utvecklingen för bredbandsutbyggnaden är positiv och att flertalet aktörer i de olika länen, inklusive marknadsaktörer, är aktiva i arbetet med utbyggnaden av bredband och att den ökande konkurrensen har höjt tempot i arbetet.