bet · H501UbU15 · 2018-02-27 00:00:00 — offentliggjorde Myndigheten för resultatet av den senaste ansökningsomgången (årsplatser för ht 2018/vt 2019), som visar att antalet platser sammantaget ökar , från 30 000 till 44 000 platser. meddelar myndigheten att man kommit en bit på väg i sin strävan mot att bevilja fler starter i snitt för varje utbildning. har Myndigheten för beviljat utbildningar med en till fem utbildningsomgångar. Myndighetens inriktning är att antalet utbildningsomgångar i snitt ska vara tre, men enligt uppgift från har man ännu inte nått ända fram i detta avseende. I samband med budgetpropositionen föreslog regeringen att anslaget 1:14 Statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar ska få bemyndiganderamar som sträcker sig över fler år. Förslaget, som beslutades av , medförde att bemyndiganderamen ändrades från till (perioden –2024) och därmed blev längre . Bemyndiganderamen bestämmer de ekonomiska åtaganden som Myndigheten för kan göra när det gäller utbetalning av statsbidrag eller särskilda medel till anordnare av yrkeshögskoleutbildning . En förlängd bemyndiganderam innebär att myndigheten kan fatta beslut om fler utbildningsomgångar med statligt stöd . Nya tillsyns- och kvalitetsgranskningsbestämmelser infördes i förordningen (2009:130) om samt i förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för , och trädde i kraft . Bestämmelserna innebär att en definition av tillsyn har införts, samt att en yrkeshögskoleutbildnings kvalitet ska granskas utifrån kvalitetskriterier och att Myndigheten för ska få utfärda föreskrifter om kvalitetskriterierna (jfr 4 kap. 8–11 §§ förordningen [2016:155] om ändring i förordningen om ). Vidare har det införts bestämmelser om att tillsynen och kvalitetsgranskningen ska avse enskilda utbildningar, att kvalitetsgranskningen även ska avse utbildningsanordnarens eget kvalitetsarbete och att den därutöver kan ha en övergripande karaktär utifrån olika teman, att Myndigheten för inom ramen för sin tillsyn ska lämna råd och vägledning till utbildningsanordnaren samt att resultaten av myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning även ska publiceras uppdelat på varje granskad utbildning (4 och 5 §§ förordningen [2016:156] om ändring i förordningen med instruktion för Myndigheten för ). När det gäller fristående yrkeskurser redovisade Myndigheten för ett regeringsuppdrag att utreda och föreslå hur fristående kurser kan ingå i (rapporten inom ). Regeringen beslutade om bestämmelser om enstaka kurser, som innebär att om det efter att en utbildning har påbörjats konstateras att det finns tomma platser på utbildningen, ska sökande kunna antas till en eller flera kurser inom utbildningen (förordningen [2017:15] om ändring i förordningen [2009:130] om ). Enligt uppgift från erbjuds just nu denna möjlighet hos närmare 70 Frågan om ett bredare införande av enstaka kurser inom bereds vidare på departementet. har antagit regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad av (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Utskottet ställer sig positivt till de ändringar i regelverket för en stärkt yrkeshögskola som genomförts (se t.ex. prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Dessutom har nya bestämmelser införts om tillsyn och kvalitetsgranskning samt behörighetsgivande förutbildning, vilka beskrivs närmare nedan. har även beslutat att införa en utökad rätt fr.o.m. att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Utskottet noterar också att Myndigheten för i en ny rapport uppges ha nått den högsta nivån, , när det gäller andelen examinerade som har arbete året efter sin examen vid . Ökningen uppges framför allt ha skett inom utbildningsområdena data/it och teknik och tillverkning. När det gäller frågor om behörighetsgivande förutbildning inom kan utskottet konstatera att regeringen utfärdade förordningen (2017:13) om behörighetsgivande förutbildning inom . har även beslutat att fr.o.m. införa en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå togs bort. Utskottet ser mot denna bakgrund inget behov av att ändra regelverket för behörighetsgivande förutbildning. När det gäller frågan om fler utbildningsomgångar på vill utskottet framhålla att regeringen i samband med budgetpropositionen föreslog att anslaget 1:14 Statligt stöd för yrkeshögskoleutbildningar skulle få bemyndiganderamar som sträcker sig över fler år. Förslaget, som beslutades av , medförde att bemyndiganderamen ändrades från till (perioden –2024) och därmed blev längre än vad som varit fallet. Myndigheten för kan besluta om att en yrkeshögskoleutbildning får stöd för fler utbildningsomgångar . När det gäller tillsyn och kvalitetsgranskning av kan utskottet konstatera att nya tillsyns- och kvalitetsgranskningsbestämmelser införts i förordningen (2009:130) om och i förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . Ändringarna trädde i kraft . Bestämmelserna innebär bl.a. att en definition av tillsyn har införts, att en yrkeshögskoleutbildnings kvalitet ska granskas utifrån kvalitetskriterier och att Myndigheten för ska få utfärda föreskrifter om kvalitetskriterierna. Vidare har det bl.a. införts bestämmelser om att tillsynen och kvalitetsgranskningen ska avse enskilda utbildningar, att kvalitetsgranskningen även ska avse utbildningsanordnarens eget kvalitetsarbete och att den därutöver kan ha en övergripande karaktär utifrån olika teman. När det gäller frågan om att inrätta specifika yrkeshögskoleutbildningar kan utskottet konstatera att utbildningsanordnare enligt gällande ordning ska skicka in ansökningar till Myndigheten för som i sin tur gör en bedömning utifrån bl.a. arbetsmarknadens behov av den utbildning som ansökan avser. Med hänvisning till vidtagna åtgärder, gällande bestämmelser och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2017/18:724 (S), 2017/18:742 (S), 2017/18:1052 (S), 2017/18:1111 (S), 2017/18:2728 (M), 2017/18:3361 (M) yrkandena 4–6, 2017/18:3683 (C) yrkandena 15, 16 och 23, 2017/18:3741 (KD) yrkande 4, 2017/18:3759 (C) yrkandena 19–21 och 2017/18:1412 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering av utbildning. Jämför reservation 15 (L). I motion 2017/18:2851 av (C) föreslås en breddad syn på kompetens och riktlinjer för validering av icke-formellt och informellt lärande. Motionären framhåller att det regeringsuppdrag som Myndigheten för fått om att ta fram kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens inte inkluderar validering av icke-formellt eller informellt lärande. Motionären menar att här finns stora vinster att göra om synen skulle breddas på vad unga och nyanlända utrikes födda har för kompetens och kunskap. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 18 framhålls bl.a. vikten av validering. Motionärerna anser att de som har utbildning och yrkeserfarenhet snabbt ska få sin kompetens validerad och erbjudas relevanta kompletterande utbildningar. Vidare bör enligt motionärerna möjligheten till validering och kompletterande utbildningar förbättras och effektiviseras. Bakgrund och gällande rätt I 6 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för framgår att myndigheten ska främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för. Vidare ska Myndigheten för stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering. Myndigheten för har i uppdrag att främja branschernas medverkan när strategier, metoder och information inom valideringsområdet utvecklas. Inom ramen för detta arbete har myndigheten tagit initiativ till ett branschnätverk för validering. Vidare har myndigheten i samverkan med branschnätverket tagit fram en standard för branschvalidering. Det primära syftet med standarden är att den ska vara ett stöd vid branschernas utveckling och vidareutveckling av kvalitetssäkrade och stabila valideringsmodeller. Den ska kunna anpassas till olika branschers och yrkesområdens behov och förutsättningar. Standarden med tillhörande riktlinjer vänder sig framför allt till de som utvecklar, förvaltar och operativt arbetar med branschvalidering av yrkeskompetens men kan även användas i andra sammanhang (prop. 2017/18:1 utg.omr. 151–152). I regleringsbrevet för för Universitets- och högskolerådet (UHR) fick myndigheten i uppdrag att genomföra försöksverksamhet som gäller en utvecklad bedömning av viss utländsk högskole- och yrkeshögskoleutbildning. Försöksverksamheten som inleddes ska avslutas . I försöksverksamheten ska myndigheten vidareutveckla sin bedömning av utländsk utbildning för att, med stöd av en validering som utförs av universitet och högskolor eller utbildningsanordnare inom , också kunna bedöma avslutad eftergymnasial utbildning med bristande dokumentation. I regleringsbrevet utvidgades försöksverksamheten till att även omfatta bedömning av avslutad utbildning med bristande dokumentation inom . I regleringsbrevet har myndigheten i uppdrag att samordna sådan validering av yrkeskunskaper som är nödvändig för att bedöma om sökande till yrkeslärarutbildning uppfyller kraven på särskild behörighet för utbildningen. Myndigheten ska redovisa verksamheten i årsredovisningen. handlade UHR totalt 29 187 ansökningar om validering, varav 13 709 gällde gymnasieutbildning, 3 632 gällde eftergymnasial yrkesutbildning och 11 846 akademisk utbildning. Regeringen tillsatte en nationell delegation, Valideringsdelegationen 2015–2019, med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån. Delegationen lämnade delbetänkandet En nationell strategi för validering (SOU 2017:18). Strategin är delegationens beskrivning av inriktningen för utveckling av validering framöver, och den riktar sig med förslag och ställningstaganden till delegationen själv, de statliga myndigheterna, arbetsmarknadens parter och till regeringen. Den övergripande målsättningen med arbetet är att fler individer ska få sin kompetens validerad. Delegationen pekar ut ett antal prioriteringar för sitt fortsatta arbete, bl.a. att se över förbättringar för en ökad överförbarhet mellan kvalifikationer, vilket innebär att en genomförd validering ska vara användbar hos andra aktörer och i andra sammanhang, samt ökad kvalitet i valideringen som säkerställer legitimitet, likvärdighet och rättssäkerhet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 143). Delbetänkandet bereds inom . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att initiativet och ansvaret för att utveckla valideringsmodeller samt för att ansluta kvalifikationer till referensramen framför allt vilar på branscherna och andra aktörer. Regeringen bedömer att det är viktigt att Myndigheten för fortsätter att utveckla arbetet med och informationen till intresserade aktörer så att standarden för branschvalidering och den nationella referensramen kan få genomslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 154). I regleringsbrev anger regeringen att uppdraget om försöksverksamhet med yrkesprov ändras så att det tydliggörs att försöksverksamheten även ska pröva om utvecklingen av yrkesprov kan bidra till att underlätta validering för elever inom vuxenutbildningen eller för nyanlända elever med tidigare yrkes- eller utbildningserfarenhet, utreda om det är möjligt och lämpligt att utveckla yrkesdelprov på delar av en gymnasial yrkesutbildning och om gymnasiearbetet bör ersättas med yrkesprov. Uppdraget att löpande informera ersätts med att ska delredovisa uppdraget till (). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet vill understryka att validering är ett allt viktigare inslag i dagens samhälle. För individen kan valideringen bidra till att erfarenheter och kompetens synliggörs och dokumenteras. Valideringen kan också ge ökat tillträde till arbetsmarknad eller studier, inte minst för nyanlända. För utbildningsanordnaren kan god kännedom om den enskildes befintliga kunskaper och kompetens, behov och förutsättningar innebära att anordnaren kan erbjuda en mer individuellt utformad utbildning, vilket också i förlängningen innebär att utbildningstiden kan förkortas. Även samhället i stort gagnas av en välfungerande validering av individers erfarenheter och kompetens, eftersom såväl utbildningstid som kostnader på så sätt kan minska. Som redovisats ovan, och som framgår av 6 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för , ska myndigheten främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för. Vidare ska myndigheten för stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering. Utskottet kan också konstatera att Universitets- och högskolerådet (UHR) fått i uppdrag att genomföra försöksverksamhet som gäller en utvecklad bedömning av viss utländsk högskole- och yrkeshögskoleutbildning. Försöksverksamheten som inleddes ska avslutas . Utifrån vad som beskrivits ovan, samt utifrån det arbete som genomförs på området av bl.a. Valideringsdelegationen och , kan utskottet konstatera att det pågår flera insatser för att utveckla och förbättra valideringen i . Utskottet ser inte något skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2017/18:2851 och 2017/18:2815 yrkande 18. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Jämför reservation 16 (C). Enligt kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 21 bör det utredas hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Motionärerna menar att för de personer som gått i särskolan saknas alternativ. För den som vill studera finns enstaka kurser vid kommunens särskilda utbildning för vuxna eller vid folkhögskolor. Universitet och högskolor erbjuder enligt motionärerna inga anpassade utbildningar. I kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslås att man skapar fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för människor med intellektuell funktionsnedsättning. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) anges att högskoleutbildning på grundnivå väsentligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. I 5 § lagen (2009:128) om finns motsvarande formulering. Gymnasiesärskolan och särvux ger därmed inte i sig behörighet till högskoleutbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Det finns möjlighet till fortsatt lärande efter gymnasiesärskolan och särvux, bl.a. inom folkhögskolan, vilken är den vanligaste utbildningsformen efter gymnasiesärskolan. gjorde under /17 ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkanden om eftergymnasial utbildning för särskoleelever (bet. 2016/17:UbU16, rskr. 2016/17:249). I tillkännagivandet angav som sin mening att regeringen särskilt borde se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller komvux och särvux (dir. 2017:21). Utredaren ska bl.a. analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur särvux kan bli en del av komvux. Vidare ska utredaren kartlägga möjligheterna till fortsatt utbildning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa svarar mot behoven i målgruppen. Om utbildningen inte svarar mot behoven ska utredaren föreslå åtgärder för att fylla behovet av fortsatt utbildning, och i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. I ett tilläggsdirektiv som beslutades anges att utredaren också ska se över särvuxelevernas möjlighet till utbildning efter behov och förutsättningar (dir. 2017:125). Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Utskottet vill framhålla vikten av att möjligheterna till eftergymnasial utbildning för särskoleelever ska vara goda. gjorde, som nämnts ovan, ett tillkännagivande under /17 där man angav som sin mening för regeringen att den särskilt bör se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Utskottet noterar att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller komvux och särvux (dir. 2017:21). I ett tilläggsdirektiv som beslutades anges att utredaren också ska se över särvuxelevernas möjlighet till utbildning efter behov och förutsättningar (dir. 2017:125). Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Utskottet ser ingen anledning att föregripa den pågående utredningen och avstyrker därmed motionerna 2017/18:3760 (C) yrkande 21 och 2017/18:3776 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Jobbsprånget, bakgrundskontroller av de som utbildar sig för att hantera sprängämnen samt licens för redan verksamma inom frisöryrket. Jämför reservation 17 (M). Kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 12 lyfter fram Jobbsprånget, ett praktikprogram som erbjuder praktik till nyanlända akademiker. Syftet med programmet uppges vara att tillvarata nyanländas kompetens och påskynda deras introduktion till den svenska arbetsmarknaden. Motionärerna framhåller att av alla nyanlända akademiker som genomgår programmet får jobb direkt efter praktiken, inte sällan på företaget de praktiserat på. Motionärerna föreslår därför att Jobbsprånget ska stärkas. Enligt motion 2017/18:2729 av (M) bör möjligheten ses över att införa bakgrundskontroller av de som utbildar sig för att hantera sprängämnen. Motionären menar att en sådan bakgrundskontroll kan ske genom att man stämmer av mot belastningsregistret, men också genom att exempelvis informeras om den förhållandevis lilla grupp som genomgår den här typen av utbildningar. I motion 2017/18:632 av (KD) föreslås att Universitets- och högskolerådet får utfärda licenser för redan verksamma inom frisöryrket genom yrkesprov. Skälet till detta är att komma till rätta med oseriösa aktörer i branschen och försäkra kunderna om att kompetens finns hos dem som utövar frisöryrket. Bakgrund och gällande rätt Jobbsprånget är ett praktikprogram som erbjuder fyra månaders praktik till nyanlända akademiker. Syftet med programmet är att tillvarata kompetensen och påskynda introduktionen till den svenska arbetsmarknaden. Jobbsprånget drivs av (Iva) och riktar sig till nyanlända ingenjörer, arkitekter, naturvetare och ekonomer. Genom praktiken skapas nya kontakter, förutsättningar för validering av kompetens och en möjlighet att fylla kompetensgap med resurser som står utanför arbetsmarknaden. Ett nytt regelverk för nyanländas etablering trädde i kraft (lagen [2017:584] om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förordningen [2017:820] om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt förordningen [2017:819] om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser). Bakgrunden till det nya regelverket är regeringens proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. I propositionen görs bedömningen att regelverket för vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet i större utsträckning bör harmoniseras med det regelverk som gäller för övriga arbetssökande. Förslaget innebär bl.a. att nyanlända ska ha en individuell handlingsplan liksom övriga arbetssökande och anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program, i stället för att ha rätt till en etableringsplan. Vidare innebär förslaget att den som inte deltar i insatserna kan varnas eller stängas av från rätt till ersättning. Handläggningen av etableringsersättningen flyttas från Arbetsförmedlingen till . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:AU15, rskr. 2016/17:340). Enligt 2 kap. 31 § skollagen ska den som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom annan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. till den som erbjuder anställningen lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister. Den som inte har lämnat ett registerutdrag får inte anställas. Det finns inga bestämmelser om krav att lämna registerutdrag ur belastningsregistret för att komma in på en yrkeshögskoleutbildning. Enligt uppgift från Myndigheten för fanns explosivämnesteknikerutbildning –2015. Någon sådan utbildning finns inte . Utskottet ställer sig positivt till initiativ som underlättar för nyanlända akademiker att göra inträde på den svenska arbetsmarknaden. kan utskottet konstatera att ett nytt regelverk för nyanländas etablering trädde i kraft . Utskottet kan därmed konstatera att det pågår insatser med att utveckla och förbättra nyanlända invandrares etablering i arbetslivet och ser inga skäl att vidta åtgärder utan avstyrker därmed motion 2017/18:3361 (M) yrkande 12. I likhet med vad som var fallet under /17 (bet. 2016/17:UbU16 s. 11) kan utskottet återigen konstatera att det inte pågår någon explosivämnesteknikerutbildning. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte behövs någon åtgärd från och avstyrker därför motion 2017/18:2729 (M). Utskottet anser inte att det ska införas en licens som utfärdas av Universitets- och högskolerådet för verksamma inom frisöryrket. Utskottet avstyrker motion 2017/18:632 (KD). vuxenutbildning i svenska för invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Jämför reservation 18 (M), 19 (C), 20 (V) och 21 (L). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 41 föreslås modersmålsstöd inom utbildning i svenska för invandrare (sfi). I kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås krav på utbildningsanordnare inom sfi och förändrade ersättningsmodeller för sfi. Motionärerna menar att för att öka kvaliteten i utbildningen bör kommunerna använda sig av auktorisation där vissa krav ställs för att få bedriva undervisning i sfi. bör ersättningsmodeller för sfi i högre grad vara resultatbaserade utifrån exempelvis elevernas närvaro och prestation, i syfte att stärka kopplingen mellan ersättning och kvalitet i utbildningen samt deltagarnas progression. I yrkande 10 föreslås att syftet med sfi förtydligas i skollagen med mål om etablering på arbetsmarknaden. Enligt motionärerna ska det huvudsakliga syftet med sfi också vara att förkorta vägen till arbete, som individen tar sig upp till arbetsmarknadens kompetenskrav. I yrkande 11 föreslås att nyanlända med eftergymnasial utbildning ska kunna kombinera studier i sfi med studier som möjliggör en akademisk eller yrkesinriktad specialisering. I motion 2017/18:993 av (M) förslås att sfi ska ges även och . Enligt motionären bör det finnas möjlighet att läsa sfi på kvällstid och och på så vis kunna kombinera det med att vara egenföretagare eller anställd. I motion 2017/18:2727 av (M) föreslås att man ser över möjligheten till sfi-undervisning för asylsökande. Enligt motionären ges sfi bara till personer som fått besked om uppehållstillstånd. Den asylsökande som är ambitiös och snabbt vill lära sig svenska är hänvisad till den mer begränsade språkutbildning som ges av studieförbund och frivillig-organisationer.