bet · H501MJU17 · 2018-04-04 00:00:00 — De skyddsåtgärder som vidtas bör utvärderas med fokus på effektivitet. Befintliga skyddade områden måste regelbundet genomgå översyn i syfte att bedöma huruvida skyddet fortfarande kan anses som ändamålsenligt. Ett befintligt skydd ska i samband med detta kunna ändras och i vissa fall även upphävas. I betänkandet Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses (SOU 2017:34) har utredningen identifierat och föreslagit åtgärder för att åstadkomma en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation i samband med större exploateringar och ingrepp i värdefulla mark- och vattenområden. Åtgärderna ska syfta till att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utredningen föreslår bl.a. ändrad lagstiftning som syftar till att öka förutsägbarheten och effektiviteten av tillämpningen av ekologisk kompensation; bl.a. föreslås att man i inför ett obligatoriskt krav på att bedöma behovet av ekologisk kompensation vid prövning av mål och ärenden. Ändringar för att införa ekologisk kompensation i olika processer föreslås även i , väglagen och lagen om byggande av järnväg. Vidare föreslår utredningen att regeringen ger ett antal län i uppdrag att utveckla och genomföra en försöksverksamhet med kompensationspooler i samarbete med intresserade kommuner i respektive län. Försöksverksamheten syftar i första hand till att kompensera förluster av tätortsnära naturmiljöer och områden för rekreation när områden planläggs enligt . Kompensationspooler skulle kunna innebära att markägare eller annan aktör skapar naturvärden i form av ökad biologisk mångfald och ekosystemtjänster. De värden som skapas kan sedan säljas, via en kompensationspool till dem som behöver kompensera för motsvarande värden, som går förlorade vid en specifik exploatering. Utredningen är under beredning i . beslutade att använda skog från statliga som ersättning för annan mark med höga naturvärden för att öka takten att nå miljökvalitetsmålen för levande natur. Genom markbyten med en rad större skogsägare 2013–2015 kunde 450 naturreservat bildas runt om i . Därmed har värdefull mark skyddats. Markbytena har skett med de stora skogsbolagen, kyrkan och vissa allmänningar. Att byta skogsmark, ägd av staten, mot skogar med höga naturvärden är enligt ett kostnadseffektivt och snabbt sätt att skydda skog. Detta medför även att många markägare är nöjda, eftersom det ofta är mer värdefullt för markägare att få ersättningsmark än att få ersättning i pengar. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen kommer att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Översyn av skyddade områden Det etappmål som rör skydd av skog innebär att skogar med höga naturvärden ska skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark 2020 ska ha ökat med ca skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med ca skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . Av budgetpropositionen (utg.omr. 20) framgår att regeringen bedömer att det behövs förstärkta insatser för att nå etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden eftersom det återstår att skydda ca skogsmark med höga naturvärden för att uppnå den del av etappmålet som omfattar formellt skydd av skog. Det innebär att arbetet för att skydda dessa skogar måste öka. och redovisade en reviderad version av den nationella strategin för formellt skydd av skog. har genom konventionen om biologisk mångfald förbundit sig att bevara sin biologiska mångfald på ekosystem-, art- och genetisk nivå. Skydd och bevarande preciseras närmare i artikel 8 i konventionen där det anges att varje part i konventionen så långt möjligt och lämpligt ska främja skyddet av ekosystem, naturliga livsmiljöer och bibehållandet av livskraftiga populationer av arter i sina naturliga miljöer. Vid det 10:e partsmötet i , , antog världens länder en strategisk plan för perioden –2020, med 20 delmål (de s.k. Aichimålen) för genomförandet av konventionen. antog Europeiska kommissionen en ny strategi med en ram för EU:s åtgärder för att uppfylla EU:s överordnade mål om biologisk mångfald (En strategi för biologisk mångfald i EU ). I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) tydliggörs hur ska genomföra åtaganden inom konventionen för biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik. När det gäller skydd och bevarande av naturområden framgår det att regeringen anser att till 2020 ska av land- och sötvattensområden samt av områden vara skyddade eller bevarade på olika sätt. Regeringen tydliggör att detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och vara förvaltade på ett effektivt och inkluderande sätt. Regeringsuppdraget att revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog gick ut på att utvärdera den nationella strategin för formellt skydd av skog och använda resultatet, tillsammans med myndigheternas erfarenheter från att arbeta med skydd av skog, för att revidera den befintliga strategin, i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. I arbetet ingick att redovisa arealer och geografisk fördelning av kända värdefulla skogar som saknar formellt skydd, att redovisa vilka av dessa som omfattas av frivilliga avsättningar och att analysera behovet av kompletterande kartläggning av okända värdefulla skogar. Vidare ingick att föreslå en ny länsvis fördelningsmodell utifrån beslutat etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden, vad avser den del som omfattar skogar med höga naturvärden. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. I strategin anförs att det är viktigt att de resurser som staten satsar på formellt skydd av skog genom naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal ger största möjliga nytta för naturvården. Inriktningen är att det är mer kostnadseffektivt att bevara skogar som redan har höga naturvärden, än att återskapa naturvärden genom restaurering. Strategin innehåller en vägledning för val av skyddsområden, en modell för prioriteringar och länsvisa mål för skydd av skog. Strategin prioriterar ett antal skogstyper. Särskild vikt läggs vid värdekärnor nära tätorter och i ädellövskog samt vid nyckelbiotopsrika fastigheter i familjeskogsbruket. Information om de frivilliga avsättningarna är viktiga vid planeringen av det formella skyddet. Strategin pekar på att det är viktigt att myndigheterna och skogsnäringen samverkar aktivt även i fortsättningen och att information om de frivilliga avsättningarna är viktigt vid planeringen av formellt skydd. Strategin är tydlig med att det för ett framgångsrikt arbete med formellt skydd är viktigt att det sker i en anda av öppenhet och dialog med alla inblandade. Genom det s.k. Nya Komet ges markägarna stora möjligheter att bidra. Markägarnas frivilliga avsättningar är viktiga i arbetet med att bevara och utveckla skogslandskapets biologiska mångfald och betydelse för friluftsliv och rekreation. ska tillsammans med göra en gemensam lägesavstämning av etappmålets utfall. Enligt en uppgift från har någon översyn med avseende på att ändra eller upphäva skydd har inte gjorts. Som framgår ovan har utredningen om ekologisk kompensation föreslagit åtgärder för att åstadkomma en effektivare och mer konsekvent tillämpning av ekologisk kompensation i samband med större exploateringar och ingrepp i värdefulla mark- och vattenområden (SOU 2017:34). Utredningen föreslår bl.a. att förfarandet med ekologisk kompensation införs i relevant lagstiftning. Vidare föreslår utredningen att en försöksverksamhet med kompensationspooler som förmedlar värdeskapande insatser för biologisk mångfald och ekosystemtjänster ska genomföras. Utredningsbetänkandet bereds inom . I avvaktan på pågående arbete anser utskottet att motion 2017/18:3686 (C) yrkande 64 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att 450 naturreservat bildades –2015 genom markbyten med en rad större skogsägare. På detta sätt har värdefull mark skyddats. Utskottet ser positivt på att regeringen kommer att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Motion 2017/18:2820 (L) yrkande 25 kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Översyn av skyddade områden Som framgår ovan har gjort åtaganden inom konventionen för biologisk mångfald och EU:s naturvårdspolitik. I propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (prop. 2013/14:141) tydliggörs hur ska genomföra dessa åtaganden. När det gäller skydd och bevarande av naturområden framgår det att regeringen anser att till 2020 ska av land- och sötvattensområden samt av områden vara skyddade eller bevarade på olika sätt. Regeringen tydliggör att detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesskyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och vara förvaltade på ett effektivt och inkluderande sätt. Utskottet konstaterar att och har reviderat strategin för formellt skydd av skog. Som anförs i strategin är det viktigt att de resurser som staten satsar på formellt skydd av skog genom naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal ger största möjliga nytta för naturvården. Strategin innehåller en vägledning för val av skyddsområden, en modell för prioriteringar och länsvisa mål för skydd av skog. Strategin prioriterar ett antal skogstyper. De frivilliga avsättningarnas roll vid planeringen av det formella skyddet uppmärksammas. Utskottet anser att strategin utgör ett viktigt verktyg för att arbeta kostnadseffektivt, som skogar med höga naturvärden skyddas. Utskottet anser därmed att någon åtgärd inte bör vidtas med anledning av motion 2017/18:3347 (M) yrkandena 8 och 9. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att undanta områden med höga värden för rekreation och friluftsliv från exploatering m.m. Jämför reservation 8 (V). Enligt kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 5 bör lagstiftningen ändras så att skogar med särskilt höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Skogens sociala värden brukar definieras som de värden som skapas av människors upplevelser och dessa ska värnas enligt miljökvalitetsmålet. De sociala värdena är en viktig resurs för samhället när det gäller t.ex. människors välbefinnande, hälsa, boendemiljö, utbildning, regional utveckling och turism. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) bedömer regeringen att skogens sociala värden har stor betydelse för hela samhället. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta insatser i form av rådgivning och information för att tillvarata skogens sociala värden. Skogslandskapet är en av de viktigaste arenorna för olika former av friluftsliv, rekreation och upplevelseturism. Skogens sociala värden är också viktiga för markägare. Regeringen bedömer att medverkan i frågor om samhällsplanering och samråd med kommuner i frågor av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena är viktig. I regleringsbrevet har fått i uppdrag från regeringen att analysera och vid behov utveckla styrmedel, exempelvis föreskrifter och allmänna råd för hänsyn till skogens sociala värden vid skogsbruksåtgärder. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer i budgetpropositionen att uppdrag kommer att bidra till att skogens sociala värden tillvaratas på ett bättre sätt. I finns ca 4 500 naturreservat som har flera miljoner besökare. För att de skyddade områdena ska vara enkla att besöka behöver de enligt regeringen vara lättåtkomliga och tillgängliga. Regeringens tidigare förstärkningar av anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur möjliggör en fortsatt satsning på t.ex. stigar, rastplatser och informationsinsatser. Anslaget finansierar även den lokala naturvårdssatsningen () som är ett viktigt instrument för att öka det lokala arbetet med naturvård, friluftsliv, folkhälsa och turism, vilket engagerar många kommuner. I budgetpropositionen (utg.omr. 17) nämns även att länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, både i tätorternas närhet och på landsbygden. har på regeringens uppdrag tagit fram en metod för kartläggning av betydelsefulla naturområden för friluftslivet. har också beslutat om nya och reviderade områden som är av riksintresse för friluftsliv. har vidare på uppdrag av regeringen identifierat behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt (Tätortsnära natur och friluftsliv, Redovisning av regeringsuppdrag ). föreslår att länsstyrelserna i samverkan med berörda kommuner får i uppdrag att ta fram regionala program för skydd av tätortsnära natur kring landets medelstora och stora städer. Tillgängligheten till och inom de skyddsvärda områdena bör vara en viktig aspekt i programmen. föreslår även att , i samråd med och , får i uppdrag att utveckla statistiken över den tätortsnära naturen. avser att med stöd av resultaten från utredningen, i samverkan med andra myndigheter, stärka den tätortsnära naturförvaltningens bidrag till förbättrade förutsättningar för friluftsliv och folkhälsa. har identifierat behov av utveckling av styrmedel för förvaltning av tätortsnära skog, vilket kommer att framföras genom myndighetens deltagande i uppdrag om Skogens sociala värden. Enligt Miljö- och är redovisningen under beredning i . I regleringsbrevet fick ett uppdrag om skogens sociala värden, i vilket det anges att regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör uppmärksammas mer i rådgivnings- och informationsinsatser. redovisade uppdraget i meddelande 1/2017 Skogens sociala värden i rådgivning och information. I redovisningen anger myndigheten bl.a. att skogens sociala värden blir en alltmer uppmärksammad fråga inom skogssektorn, hos allmänheten och i politiken. lämnar även förslag på möjliga rådgivnings- och informationsinsatser. och har utvärderat och reviderat den nationella strategin för formellt skydd av skog. I strategin anges bl.a. att skogen på de flesta håll i landet är vår viktigaste friluftsmiljö och utgör en central del av vårt landskap. De skogar som nyttjas mest är de skogar som ligger nära där vi bor. Eftersom av befolkningen bor i tätorter är den tätortsnära skogen av särskild betydelse för skogens sociala värden. I första hand ska kommunernas planering vara ett skydd mot exploatering, för exempelvis bebyggelse, men detta är inte alltid tillräckligt. För att uppnå friluftslivsmålen behöver insatserna för bevarande av områden som resurs för friluftslivet fortsätta. Tätortsnära objekt prioriteras därför särskilt i strategin. har tagit fram en rapport för att öka kunskapen om ekosystemtjänsternas betydelse för människan, hur människan påverkar tjänsterna och tjänsternas status (/13 Skogens ekosystemtjänster – status och påverkan, ). En typ av tjänster som behandlas i rapporten är kulturella tjänster, såsom bidrag till fysisk och mental hälsa. I rapporten har identifierat flera viktiga områden där fortsatt arbete är angeläget. Som framgår ovan pågår ett omfattande arbete när det gäller tätortsnära skog och skogens sociala värden. Ett sådant exempel är länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur som bidrar till att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, både i tätorternas närhet och på landsbygden. Vidare kan nämnas att redovisade ett regeringsuppdrag där man identifierar behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. har också beslutat om nya och reviderade områden som är av riksintresse för friluftsliv och identifierat behov av utveckling av styrmedel för förvaltning av tätortsnära skog. I den reviderade nationella strategin för formellt skydd av skog prioriteras tätortsnära objekt särskilt. I om skogens ekosystemtjänster behandlas bl.a. kulturella tjänster, som enligt rapporten bidrar till fysisk och mental hälsa. I rapporten har identifierat flera viktiga områden där fortsatt arbete är angeläget. Slutligen kan nämnas det uppdrag som nu har att analysera och vid behov utveckla styrmedel, exempelvis föreskrifter och allmänna råd, för att ta hänsyn till skogens sociala värden. Regeringen bedömer, som framgår ovan, att uppdraget kommer att bidra till att skogens sociala värden tillvaratas på ett bättre sätt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2017/18:1149 (V) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en nationell bioekonomistrategi. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD). Enligt kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 12 bör en nationell bioekonomistrategi inrättas så att man tillsammans med de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara väl förankrad och främja samverkan mellan stat och näringsliv för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin. I betänkande 2016/17:MJU24 anförde utskottet att det är angeläget med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi för att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald. Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten, och miljö-, klimat- och hälsopåverkan minskar. gynnas näringslivsutveckling, och nya jobb skapas såväl i städer som på landsbygden. Enligt utskottet är det därför positivt att ett antal arbeten pågår för att lägga grunden för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet konstaterade att regeringens samverkansprogram Cirkulär och biobaserad ekonomi är grunden för att – tillsammans med näringslivet, den offentliga sektorn, akademin och organisationer – samla kraft och fokusera på rätt prioriteringar och finna smarta lösningar i de viktiga stegen mot en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet anförde vidare att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle, bl.a. genom en ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Utskottet noterade att regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna, och att arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Utskottet noterade därtill de satsningar som hade presenterats i propositionen om en livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) och i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). Utskottet har i sitt budgetbetänkande för utgiftsområde 20 (bet. 2017/18:MJU1) behandlat ett motionsyrkande om ett nytt anslag för en bioekonomistrategi. Utskottet anförde då bl.a. följande. Vad gäller regeringens samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi anför regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 24 att det pågår arbete inom detta program för att identifiera och prioritera behov för att viktiga steg ska tas mot omställningen av ekonomin, . De övergripande områden som har identifierats gäller ökat träbyggande, cirkularitet och resurseffektivitet, innovativa bioråvaror, biodrivmedel, nya material samt uppskalning och kommersialisering. beslutade om den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I enlighet med vad som presenterades i propositionen tillförs medel till nationella forskningsprogram om klimat respektive hållbart samhällsbyggande. Det senare, som omfattar –2020, syftar till att ta fram kunskap som ger möjlighet att utveckla nya lösningar inom samtliga samhällssektorer för att skapa ett säkert, tryggt, hållbart och inkluderande samhälle. Programmet utgår från hållbarhetsmålen i Agenda och de nationella miljömålen. Därtill har Formas i uppdrag från regeringen att långsiktigt satsa på ett forskningsprogram som ska främja en biobaserad samhällsekonomi. Inom programmet görs riktade utlysningar som spänner över ett brett fält av områden. Forskningen omfattar produktion och användning av råvara och biomassa från skogsbruk, jordbruk och vattenbruk. Även utveckling av nya biobaserade produkter och material samt frågor om marknadsmässiga, politiska och konsumtionsrelaterade aspekter ingår som en viktig del. Programmet har tagits fram i samråd med finansiärer, branschorganisationer och lärosäten. Flera av satsningarna görs med samfinansiering från näringsliv och andra samhällsaktörer. Initiativet Fossilfritt , som nämns under anslaget 1:20 Industriklivet, kan noteras även i detta sammanhang. Initiativet är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra typer av aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. har över 200 aktörer anslutit sig. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att stärka och fördjupa arbetet med Fossilfritt . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Avslutningsvis kan det redovisas att miljöministern i sitt svar på interpellation 2016/17:442 anförde att regeringen arbetar aktivt för att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Statsrådet framhöll att det är tydligt att mycket arbete återstår. Enligt statsrådet kommer regeringen därför att fortsätta att integrera klimat och miljö i andra politikområden och arbeta för att fler nödvändiga åtgärder vidtas för att nå miljömålen. Som framgår ovan har utskottet tidigare anfört att det är angeläget med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi för att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald (bet. 2016/17:MJU24). Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten och miljö-, klimat- och hälsopåverkan minskar. gynnas näringslivsutvecklingen, och nya jobb skapas såväl i städer som på landsbygden. Utskottet konstaterade att regeringens samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi är grunden för att, tillsammans med näringslivet, den offentliga sektorn, akademin och organisationer, samla kraft och fokusera på rätt prioriteringar och finna smarta lösningar i de viktiga stegen mot en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet framhöll även att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser att det är positivt att ett antal arbeten pågår för att lägga grunden för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Mot bakgrund av det anförda bör motion 2017/18:3352 (M) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur uttag av skogsråvara bör göras, om lägsta ålder för föryngringsavverkning, om avverkningsanmälningar och om skogsvårdslagen. Jämför reservation 10 (M) och 11 (V). Enligt motion 2017/18:3014 av (MP) yrkande 1 bör en budget för hållbart uttag från skogen utarbetas.