bet · H601FiU3 · 2018-12-18 00:00:00 — För det andra berörs den kommunala ekonomin inte bara av utgiftsområde 25. Kommunernas ekonomiska utrymme för att anställa ytterligare en förskolepedagog eller fler sjuksköterskor till äldreomsorgen eller för att erbjuda barnen simundervisning påverkas av långt fler budgetposter än dem vi debatterar . Allvarligast är det naturligtvis för dem som på drabbas på riktigt: barn, ungdomar och äldre som inte får ta del av de satsningar som kommunerna så väl behöver göra inom en lång rad områden. generella, solidariskt finansierade välfärd är vårt starkaste fördelningspolitiska verktyg. Tillgången till vård, skola och omsorg efter behov i stället för efter inkomst är en förutsättning för ett jämlikt samhälle. står inför ett demografiskt skifte. som vi lever allt längre föds också allt fler barn. Det är en fantastiskt glädjande utveckling, men det är också en utmaning för kommuner och landsting. För att välfärden ska kunna hänga med och utvecklas krävs betydande förstärkningar till kommunsektorn från statligt håll. Vi behöver investera i välfärden, inte sänka skatter för de redan välbeställda. Den budget som har röstats igenom kommer om den skulle stå sig - gud förbjude - att innebära nedskärningar på en rad andra utgiftsområden som skola, äldreomsorg och byggande. Detta får de små, mycket små, nivåhöjningarna på detta utgiftsområde att blekna ganska snabbt. På totalen ger den här budgeten inte några reella resurstillskott till kommunerna, utan tvärtom. Eftersom vi socialdemokrater inte står bakom det rambeslut som har fattats avstår vi också från att delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25 och hänvisar till Socialdemokraternas, och särskilda yttrande. Avslutningsvis vill jag passa på att önska talmanskollegiet, fantastiska tjänstemän och kollegorna i finansutskottet en riktigt god jul och ett gott nytt år! Det var fascinerande att lyssna på inlägget. Jag håller med om att vi har en svår politisk situation, och jag tycker att det finns flera hedervärda positioner i denna situation. Jag har inte kritiserat Socialdemokraternas position, utan jag tycker att det är en rimlig position att gå på övergångsregeringens förslag. För del har det ändå vägt över när vi har sett de stora problem som vi har i samhället. har ett fullt ansvar. har finansmakten och är ingen övergångsriksdag. Därför har vi valt att lägga fram ett antal förslag, som jag tycker att borde vara mer nöjd med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner kommer miljarderna till välfärden, nu kommer satsningarna på vården och äldreomsorgen och kommer satsningarna som möjliggör mer personal i skolan. Men säger i stället att det är dåligt, för då får kommunerna sämre planeringsförutsättningar. Fråga kommunerna om de vill ha pengarna eller om de vill ha planeringsförutsättningar! Jag tror att de svarar att de vill ha pengarna, för de behövs i välfärden och de behövs för att göra allt det som kommunerna gör. Det är viktigt inte minst ur ett fördelningsperspektiv att välfärdstjänsterna fungerar, och de har inte fungerat . säger att vi inte ska ha några skattelättnader för de välbeställda och att vi inte ska sänka skatten och ge mest till dem som redan har mest. Detta är alltså en socialdemokrati som var beredd att som första åtgärd gå fram med en skattelättnad enbart riktad till dem som tjänar mest. Då skulle en genomsnittlig svensk bankdirektör få i skattesänkning medan en medelinkomsttagare skulle få noll kronor. Med vårt förslag får alla som jobbar sänkt skatt med max . Det stärker kommunernas ekonomi när det blir mer lönsamt att arbeta. Det skapar större möjligheter att hålla tillbaka kommunskatteökningar, och det är viktigt. Jag måste säga, fru talman, att jag är lite förvånad över inlägget. Jag vet inte om det var en fråga, , men en förvåning uttryckte du. Jag kan möjligtvis uttrycka min förvåning över att nu tillhör dem som tror starkt på dynamiska effekter, för det är slutsatsen av det jag hör dig säga. Om det var någonting som utmärkte den socialdemokratiskt ledda regeringen under förra mandatperioden var det de mycket stora resurstillskott vi gav till kommuner och landsting . Vi gick också till val på att ytterligare nivåhöja det på ett ganska påtagligt sätt. Vi har alltså gjort stora satsningar, och vi avser att göra stora satsningar eftersom vi ser kommuner och landsting som de välfärdsproducenter de är. När det gäller att tillföra resurser är nettoeffekten på detta utgiftsområde en betydligt lägre ambitionsnivå än den vi har gått till val på från vår sida. Vi kan återkomma till det. Hur kan påstå att 15 miljarder i skattesänkningar till de mest välbeställda skulle vara en rättvis fördelningspolitik är för mig fullständigt obegripligt. Tidningsrubrikerna som budgeten publicerades sa att vinnarna på budgeten var de som tjänar mer än . För mig är inte detta en rättvis fördelningspolitik. Jag har väldigt svårt att förstå det argumentet. Som jag sa i mitt anförande prioriterar vi att få en regering på plats och inte att göra en servettskiss till budgetförslag som kommuner och landsting ska försöka regera på. Det finns massor av otydligheter i förslaget som antagligen kommer att framstå i tydlig dager. Att prioritera skattesänkningar framför resurser till kommunerna är för mig fullständigt obegripligt. Det förvånar mig storligen att kan förorda det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag ska försöka ställa lite fler frågor. Vi har inte räknat med dynamiska effekter. Men kan väl inte förneka att det däremot finns effekter av ökade drivkrafter till arbete. Det vore i så fall fullständigt fascinerande. Anser att om man kraftigt sänker skatten på arbete ökar inte drivkrafterna till arbete? Kan man alltså ha hur höga skatter som helst på arbete utan att drivkrafterna förändras? Dessa frågor vill jag gärna ha ett svar på. Ytterligare en fråga är: Stämmer det som sa i sitt anförande - att det tvärtom blir en nettoförsvagning till kommunerna med vår politik? ändrade du dig i talarstolen och sa att det inte blir fullt lika mycket. Hur ska du ha det? Är det en nettosänkning, eller blir det de facto ett miljardtillskott till kommuner och landsting? Dessa 15 miljarder som ni nu säger ska gå till de allra rikaste går ju till alla som arbetar! Alla som jobbar får en skattesänkning, medan ni var beredda att gå fram med en skattelättnad enbart till de rikaste. har du flera frågor att svara på. Jag är fortfarande lite rörd över omsorg om bankdirektören. Jag förstod inte riktigt den delen av inlägget. Skillnaden är, , att på detta utgiftsområde är nettoeffekten i förhållande till den budget som du och med stöd av har lagt fram en nettoeffekt på ungefär 1 miljard mindre än vad vi hade i det anslag som vi gick till val på. Nettoeffekten är ungefär 3 ½ miljard; det är höjningen på utgiftsområdet och inte det som står. Detta är en konsekvens av att ni sänker skatterna ganska kraftigt även för pensionärerna. Ungefär 1 miljard är kompensationen för skattesänkningen för pensionärer som ni måste tillföra området. tappade jag den andra fråga som hade. Men jag återvänder till att konstatera att prio för oss har varit att få en regering, och en handlingskraftig regering, på plats. Det är viktigare för oss än att slåss för stora skattesänkningar. Först ska jag göra en rättelse av ett påstående. Vi satsar 5 miljarder och därtill kompensation för de skattesänkningar som har gjorts. Då har vi rett ut den saken. säger att vi kunde ha väntat med att göra en budget som kommunerna ska leva efter. Med tanke på hur läget ser ut just nu ska vi nog vara glada för att kommunerna kan planera för sin verksamhet . Om man har varit kommunpolitiker själv vet man hur svårt det är att planera verksamheter när inte riktlinjerna från riksnivå är tydliga. Därför är det viktigt att den här budgeten kommer på plats och att våra kommuner inte behöver vänta kanske till innan man får besked om hur mycket pengar man har att disponera. skryter lite grann om hur mycket pengar som Socialdemokraterna har stoppat in i välfärden. Socialdemokraterna är okrönta mästare i att slösa bort skattepengar och i att inte få någon effekt av satsningarna. Framgång mäts faktiskt inte i antalet förslösade skattekronor utan i vilken effekt man får av de pengar man stoppar in. Jag undrar om är nöjd med resultatet av regeringens satsningar på till exempel sjukvård, skola eller polis. Allting har ju gått åt fel håll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Sedan vänder jag mig mot det här att vi skulle satsa på de rika och inte satsa på välfärden. Är mest kritisk till att vi sänker skatten för pensionärerna med lägst pension - de pensionärer som ni inte ville sänka skatten för? Eller är det kanske skattesänkningen för låginkomsttagare som hänger upp sig på? Eller är det att vi vill återinföra värdigheten i LSS och garantera personer i behov av andningshjälp och sondmatning personlig assistans? Eller är det kanske att vi tycker att de cancersjuka inte ska behöva stå i de långa vårdköerna som har vuxit under den rödgröna regeringen? Är det de här sakerna som stör sig på när han tycker att vi satsar på de rika? Tack, , för en rad frågor! Vi får se hur många jag hinner med att svara på. Jag känner många kommunpolitiker och var själv kommunpolitiskt aktiv som vi hade ett alliansstyre. Det var ingen dans på rosor för kommunpolitikerna. Den saken är alldeles klar. Jag vill vidhålla det faktum att den socialdemokratiskt ledda regeringen tillförde oerhört stora resurser till kommun- och landstingssektorn eftersom det fanns ett enormt behov av det efter alliansåren. Att anställa 100 000 fler människor inom den offentliga verksamheten är i min värld inte att generellt sett slösa bort skattepengar. Men om det är bild må det så vara. För mig är det att stärka välfärden att ha fler anställda i skolan och i hälso- och sjukvården, som vi såg till att det blev under den förra mandatperioden. Det är inte att slösa bort skattepengar. Vi har kanske olika definitioner av det. När det gäller skattesänkningar för pensionärer har vår ambition varit att jämställa pension och lön. Det som alliansregeringen införde, i och med den så kallade pensionärsskatten, var att man gjorde skillnad på pension och lön. När vi nu har återställt likheten upp till en nivå på är det att jämställa pension och lön. Vad den här budgeten föreslår är generellt sett ytterligare stora skattesänkningar, det sjätte jobbskatteavdraget. För att inte på nytt hamna i en svekdebatt med pensionärer måste man naturligtvis sänka skatten också för pensionärerna. Det är konsekvensen av det här, och det gör att man måste tillföra ytterligare 1 miljard i kompensation till kommunerna för att de ska kompenseras för den politiken. Det handlar om att minska resurserna. När det gäller LSS vill jag inte kommentera det så mycket mer än att konstatera att det pågår ett gemensamt arbete. Ingen är nog speciellt nöjd, men det som ligger i den här budgeten löser inte det problem som LSS-frågan står inför. Det måste man återkomma till, och för det krävs en handlingskraftig regering och inte en slarvigt genomförd budgetmotion från moderater och kristdemokrater med stöd av sverigedemokrater. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner talar om de oerhörda resurser som man tillförde till välfärden. Men faktum är att det inte gav något resultat. Om målet var att korta vårdköerna och vårdköerna har vuxit, har man lyckats då? Om målet var att man skulle få bättre skolresultat men skolresultaten sjönk, har man lyckats då? Om man har fått fler utbrända anställda inom äldreomsorgen hjälper det inte att man har anställt fler, utan då är det någonting som inte fungerar. Då har man inte lyckats med det man ville. Om poliserna har blivit färre och de outredda brotten har blivit fler hjälper det inte att man har satsat pengar, för man har inte fått något resultat. Under Alliansen kortades vårdköerna och vi fick fler poliser. har det gått åt precis andra hållet, trots mer pengar. Då är det någonting som är fel. Jag undrar om stör sig på att vi nu har ett läge där pensionärer med de allra lägsta pensionerna faktiskt har lite lägre skatt än motsvarande löntagare. Är det någonting som stör sig väldigt mycket på? Jag störs inte en sekund av att våra pensionärer får det bra. Man kan se till att det blir så på olika sätt, men den generella skattesänkning som står för undergräver och gröper ur förutsättningarna för att satsa på den offentliga verksamheten. Bekymret är att om man tar bort alla skatteintäkter har man inte heller råd att investera i välfärden, vilket är precis vad vi behöver göra. När det gäller påståendet om vårdköer och färre poliser är det både sant och inte sant. Vi har inte färre poliser, men vi behöver ha ännu fler poliser på plats. Då behöver vi ha offentliga finanser som gör att vi har råd att finansiera en satsning på polisen i stället för att sänka skatterna med ytterligare 15 miljarder som och hans parti nu vill och som i det korta perspektivet inte går att göra så mycket åt. Man har minskat utrymmet för att investera i välfärden med ytterligare 15 miljarder. Det är bara att beklaga. Jag hoppas att vi snabbt får en handlingskraftig regering på plats som kan motverka de värsta avarterna av den politiken. debatterar vi allmänna bidrag till kommuner. Det är det största utgiftsområdet sett till totalbeloppet, och därför är det extra viktigt att skattepengarna förvaltas på ett sätt som överensstämmer med medborgarnas vilja. Vi har dock inget yrkande här eftersom vårt budgetförslag har fallit och därmed också finansieringen, men jag ska redogöra för vår politik på området som hade kunnat bli verklighet med en sverigedemokratisk budget. Till att börja med justeras den kommunalekonomiska utjämningen med en motsvarande ökning av de kommunala skatteinkomsterna. Det är ett resultat av ett slopat förhöjt grundavdrag för äldre till förmån för ett förändrat jobbskatteavdrag. Detta nya jobbskatteavdrag innefattar även pensionsinkomster, vilket gör att skillnaden mellan pensionsinkomster och arbetsinkomster avskaffas helt. Det här ligger helt i linje med vår syn på pension som en uppskjuten inkomst. Vi tycker att det är principiellt fel att beskattas högre bara för att man blir äldre. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Ett annat förslag från är att förstärka garantipensionen. har flest fattigpensionärer i , och de väntas bli fler. Det är en oacceptabel situation, och det förväntas därför av denna kammare att man agerar. Det borde gå att komma överens om detta om man lägger prestigen åt sidan och stiger ur sandlådan. Ett tredje förslag från oss är höjningen av taket i a-kassan. Det här är tre reformer som alla är nödvändiga och som alla ökar kommunernas skatteinkomster utan att den kommunala skattesatsen höjs. En höjd kommunalskatt varnade SKL för eftersom det sannolikt skulle leda till att människor skulle jobba mindre, vilket är fullt logiskt eftersom skatter styr människors beteenden. Det är därför vi har skatt på saker som vi vill se mindre av, exempelvis alkohol och tobak. Följaktligen bör man vara försiktig med att beskatta det som vi vill se mer av, exempelvis jobb. I landet med världens redan högsta kommunalskatter som andel av bnp skulle fler börja prioritera fritid eller bidrag framför jobb om kommunalskatten skulle höjas. Men det är alltså möjligt att bidra till en verksamhet med hög kvalitet och genomföra nödvändiga reformer för flera viktiga grupper i samhället, som pensionärer, arbetslösa och företagare, utan att kommunalskatten måste höjas. Utöver övergångsregeringens anslag har ytterligare fyra anslag. Jag kommer inte att gå in på alla dessa i detalj, utan man får läsa vårt särskilda yttrande om man är intresserad. Men jag vill passa på att säga ett par saker om en av de reformer som ligger oss varmast om hjärtat och som vi vet att många kommuner längtar efter. har en situation inom offentlig sektor där drygt hundra tusen svenskar utför ofrivilligt deltidsarbete. Det är män och kvinnor som vill och kan men som inte får arbeta heltid. Majoriteten av dessa hundra tusen deltidsanställda är kvinnor, vilket gör detta till ett av våra största jämställdhetsproblem. För en del i denna kammare är jämställdhet lika med kvotering till bolagsstyrelser, kvotering av föräldraförsäkring och jämställd snöröjning. Vi har en jämställdhetsmyndighet som är vår minst jämställda myndighet kvinnor i styrelsen. Det är inte ett problem för mig, men det kanske borde vara det för dem som talar om kvotering. Jag förväntar mig således att alla i denna kammare applåderar att SD, M och KD nu river denna könsmaktsordning. Dock är jag av den bestämda uppfattningen att det svenska folket upplever riktiga problem i sin vardag. Det handlar särskilt om dem som är ryggraden i svensk välfärd, bland annat deltidsanställda som har svårt att få vardagen att gå ihop. De kan tvingas ta ett förmiddagspass och ett kvällspass med ett långt hål mitt utan arbete. hade de kunnat ge de äldre extra omsorg eller kanske en möjlighet till socialt umgänge. Denna situation innebär inte minst en daglig kamp för den ensamstående mamman som jobbar ofrivillig deltid. Det blir körigt att hinna med allt som ska göras med matlagning, tvätt och läxläsning. Lägg till ett spretigt och påfrestande arbetsschema, och du har alla förutsättningar för utbrändhet på plats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Långsiktigt leder deltid också till sämre karriärmöjligheter, sämre löneutveckling och lägre framtida pension. Det här hänger ihop med det jag började med att tala om, att dagens generation deltidsarbetslösa tyvärr blir morgondagens fattigpensionärer. Jag är övertygad om att det är här jämställdhetsdebatten bör föras. Det är nämligen här de riktiga problemen finns. Politiker i denna kammare har under duckat i de här frågorna och skjutit över ansvaret till kommunerna. Med facit i hand kan vi konstatera att det inte har fungerat. Med vårt förslag kommer fler än hundra tusen ofrivilligt deltidsanställda att kunna gå upp till heltid, vilket kommer att höja livskvaliteten för våra sjuka och gamla och förbättra välfärden för alla. Därför tar vi initiativ till att lösa problemet här i denna församling genom att föreslå rätt till heltid. Jag vet att alla vill hem och fira jul. Jag lovar därför att hålla mitt anförande kort, om ni andra lovar att lyssna. Som tidigare kommunalråd känns det otroligt angeläget att tala om och fokusera på den kommunala sektorn. Eftersom inte har något yrkande kommer jag i stället att beskriva vår största invändning mot den förda politiken. Ansvaret för en stor del av de viktigaste politiska frågorna ligger på kommuner, landsting och regioner, vilket alla här vet. Om ska fortsätta att fungera måste också kommuner, landsting och regioner ges rimliga förutsättningar att fungera. Det stora problemet är att politiker på nationell nivå är benägna att i alltför hög grad detaljstyra lokalpolitiken. I redovisning kan man se att det finns 204 riktade statsbidrag till kommunsektorn - 204! Ni hörde rätt. Det är helt orimligt. Kommunalråd runt om i landet brukar lite föraktfullt kalla det för pressmeddelandepengar. Det är så många små, riktade statsbidrag som verkligen bara har ett enda syfte, nämligen att en minister ska kunna skriva ett pressmeddelande. Det är inte värdigt. När det gäller beloppen uppgick de generella statsbidragen 2017 till 102 miljarder och utgjorde ungefär 9 ½ procent av kommunsektorns totala inkomster. Det kan jämföras med de riktade statsbidragen. De var faktiskt på 104 miljarder, det vill säga mer än de generella . Dessutom hade de ökat med 9 miljarder . Ansvaret för det här vilar givetvis tungt på den rödgröna regeringen. Vilka problem skapar det här egentligen? Det får tre stora effekter, som jag ska beskriva. Det första och tydligaste problemet är att det leder till ren och skär diskriminering av små kommuner. Ett exempel är , som råkar vara en mediankommun i befolkningsmässigt. Man har ungefär 15 900 invånare. har många små kommuner. Eftersom det är ett stort och glest land är det rimligt att ha många kommuner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Ett exempel på riktat statsbidrag är samverkansinsatser för unga som varken arbetar eller studerar. Bidraget ligger på 18 miljoner, till hela ! Det skulle ge , om man slår ut det. Det är som alla förstår en fånig summa. Vad leder det här till i praktiken? Jo, kommer givetvis inte att söka det bidraget. Kostnaden för administrationen för att söka kommer säkert att överstiga den inkomst man skulle få från statsbidraget. Det blir uppenbart att systemet med många och små riktade statsbidrag missgynnar landets små kommuner som har sämre förutsättningar och administration för att kunna söka, göra utvärderingar och andra processer. Alla riktade statsbidrag är oerhört administrativt krångliga. söker givetvis de större kommunerna de här pengarna. För dem är det lönsamt att söka statsbidragen. Nettoeffekten blir en ren och skär diskriminering av de små kommunerna. De små får inte något bidrag alls, men de större får en oproportionellt stor andel eftersom de andra inte söker. tycker inte att kan styras på det här sättet framöver. Det är inte värdigt ett land som försöker hålla ihop. Den andra effekten man tydligt kan se av det här systemet är att det motverkar direkt nödvändiga effektiviseringar i den kommunala sektorn. Kommunsektorn har tyvärr haft låg effektiviseringsgrad jämfört med övriga samhällssektorer. Det visar flera offentliga utredningar. Genom att tvinga kommunerna att avsätta personresurser för administration och låsa in nya kostnader med tillfälliga statsbidrag bromsar man den nödvändiga effektiviseringen med lokalanpassade reformer som hellre skulle göras på kommunnivå. Flera utredningar, från bland annat SKL, visar också på enorma utmaningar för kommunsektorn framöver när det gäller att klara finansieringen. Det känner vi alla till. Om det här ska fungera håller det inte att regeringen använder ett sådant ineffektivt styrsystem som riktade statsbidrag. Den tredje effekten är att det här lapptäcket av riktade statsbidrag minskar förutsägbarheten för lokalpolitikerna. Därmed motverkas det kommunala självstyret i högsta grad. har värnat det kommunala självstyret. Det är själva grunden för det demokratiska samhället och har en historia som är äldre än den svenska staten. arbetar efter principen att riktade statsbidrag i möjligaste mån ska göras om till generella statsbidrag. Den inriktningen drev hela förra mandatperioden och även i vår budgetmotion . Där har vi tillfört 5 miljarder mer i just generella statsbidrag, i förhållande till övergångsregeringens budgetproposition. Generella statsbidrag är en bärande princip om vi ska åstadkomma likvärdig utveckling över hela landet, om vi ska skapa möjligheter till effektivisering och om vi vill värna det kommunala självstyret. önskar jag talmannen en riktigt god jul och att slippa alla förhandlingar. som gått har det på olika sätt uppmärksammats att det var den allmänna rösträtten vanns i . Det, tillsammans med det exceptionella läge som landet befunnit sig i efter valet där alla vi riksdagsledamöter här inne i kammaren har misslyckats med uppdraget att tillsätta en ny regering, borde för alla partier innebära ett mått av ödmjukhet, sans och eftertanke. Vad kan vi göra bättre? Hur kan vi agera? Vad kan jag göra för att dra mitt strå till stacken? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner I stället firas dock hundraåringen av ytterhögerpartierna och tillsammans med genom att skapa kaos i statens budgethantering. Ordning och reda verkar inte vara något som de själva tillämpar, utan det är något som enbart ska gälla utanför . För herrskapet gäller andra regler än för tjänstefolket. Andra ska lära sig vett och etikett men själva kan de agera som oansvariga kuppmakare.