bet · H501MJU13 · 2018-03-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för att underlätta förutsättningarna att driva verksamhet inom de näringarna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:717 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för det småskaliga kustfisket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:756 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen både nationellt och inom EU ska arbeta för att stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor för att vi ska få levande kustsamhällen i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande fiskeförhandlingar fullt ut ska driva att de vetenskapliga råden följs och att en flerårig plan upprättas för hur man ska nå livskraftiga nivåer av torsk i till 2020 samt tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som fasar ut skadliga fiskemetoder på kritiska fiskbestånd och premierar skonsamma fiskeredskap, och detta tillkännager för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på effektivare fiskeövervakning som även inbegriper möjlighet till kamerakontroll och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1163 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av selektiva redskap för yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1167 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för svensk fiskeripolitik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1168 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet och nödvändigheten av att system för yrkesfiskets bedrivande framtas så att landningsskyldighetens införande i det demersala Västerhavsfisket inte förhindrar och försämrar lönsamheten för svenskt yrkesfiske, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1219 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1388 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att stimulera anläggandet av gäddfabriker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1392 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för en kraftsamling för att rädda ålen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1797 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1818 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja det småskaliga fisket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1894 av Finn (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en översyn av fiskelagen i syfte att ge utökad rådighet för vattenägare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta kusterna och skärgården i och län utgöra ett försöksområde där vattenägarna ges utökad rådighet över vattnet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2004 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålfiske och ålfiskeföretagares möjlighet att överlåta sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hitta vägar för att öka ålbeståndet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2056 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2430 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att rädda och öka ålen i svenska vatten samt betydelsen av det yrkesmässiga ålfisket för ålens överlevnad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2435 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som påverkar förutsättningarna för det kustnära yrkesfisket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2553 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvaltningsplaner för fiske och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt myndighetsuppdrag för regelförenkling och minskad administrativ börda på fiskeområdet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2605 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de för fisken viktigaste lekområdena ska stängas för fiske under hela lekperioderna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera regelförenklingsarbetet inom fiskerinäringen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten bör utredas att, i syfte att utveckla fisketurism och annat småskaligt fiskeföretagande, bilda fiskevårdsområden i sådana vatten där fritt handredskapsfiske nu råder, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att överföra ålfisketillstånd mellan generationer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör motarbeta förslag om ett totalt ålfiskestopp i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2819 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fisket måste hållas inom ramen för vetenskapliga bedömningar av vad bestånden tål och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljövänligt fiske bör premieras genom högre tilldelning av fiskekvoter och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU ska vara en stark röst för att driva på för ett långsiktigt och hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer forskning om och utveckling av selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenklingsarbetet för fisket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2965 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålfiske och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3085 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt vederbörande myndigheter att föreslå både kortsiktiga åtgärder inom ramen för gällande regler och mer långsiktiga förändringar i EU:s fiskepolitik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3278 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för en balanserad fångstkvot på pigghaj i samt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåtet antal tinor för hummerfiske bör vara tolv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hummerfisket på bör vara tillåtet från t.o.m. för fritidsfiskare och för yrkesfiskare från och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3346 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att alla medlemsstater i EU ska respektera den gemensamma fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att fleråriga förvaltningsplaner för fiske finns och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för mer hållbara fiskepartnerskapsavtal genom bättre uppföljning och sänkt subventionsgrad och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att förenkla regler och minska den administrativa bördan för fisket och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den successiva implementeringen av landningsskyldighet i inte bör medföra nationella särregler med negativa konsekvenser för svenska aktörer på fiskets område och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelverken för överlåtelse av fiskerätter bör göras mer tillåtande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett fortsatt arbete för att utveckla mer selektiva fiskemetoder och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra generationsskiften i det småskaliga fisket och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om värnandet av det småskaliga kustfisket och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av regler i syfte att underlätta för ett ökat vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3386 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C): 71.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att kontroller och övervakningsåtgärder för fiske inom EU följer en gemensam standard och tillkännager detta för regeringen. 72.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att fiskeföretagens administrativa kostnader minskar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för uppföljningssystem inom fiskeområdet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler regelförenklingar för svenskt fiske som gynnar såväl småskaligt som storskaligt yrkesfiske och näringen som helhet, exempelvis kontrollvägning av fångst, och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att implementeras samstämmigt i medlemsländerna och inte bidrar till snedvriden konkurrens inom unionen, och detta tillkännager för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driva arbetet för ett livskraftigt fiskbestånd i och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förlänga tillstånden för vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att korta ned tillståndsprocessen för vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att införa ett fiskhälsoprogram för vattenodling och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelförenklingsarbetet för det kustnära och småskaliga fisket ska fortsätta och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ett hållbart nationellt fiskepolitiskt program och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdatera regler kring tillåtna fiskeredskap och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om fiskekvoter bör tas efter vetenskapliga rekommendationer och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över myndighetsförslagen om elektroniska loggböcker och andra elektroniska lösningar i syfte att förbättra fiskebestånden i och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livskraftiga bestånd bör säkerställas genom att agerar pådrivande i EU kring ramen för den gemensamma fiskeripolitiken, och detta tillkännager för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU ska verka för utkastförbudets efterlevnad och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för ett hållbart globalt fiske och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3889 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten verka för en livskraftig svensk fiskerinäring och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte missgynna svenska fiskare inom EU och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja det kustnära fisket och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avvägd reglering av trålning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja selektivt fiske med passiva redskap och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för fiskodling i och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra fiskutsättning och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra miljöförbättrande åtgärder för sportfisket och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla bildandet av fiskevårdsområden och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålfisket och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 15 Förslagspunkter som bereds förenklat och (båda C) och (båda S) och (båda S) m.fl. (V) och (båda S) m.fl. (S) Finn (M) och (båda C) m.fl. (KD) m.fl. (L) m.fl. (M) 1–6, 8 och 9 m.fl. (C) m.fl. (C, M, L, KD) m.fl. (C) 54, 60 och 62 och (båda SD) 2, 5, 6 och 8–11 behandlar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU13 om fiskeripolitiken. Vi står bakom våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 13. Målet för EU:s gemensamma fiskeripolitik är att den ska säkerställa att fiske och vattenbruk är miljömässigt hållbara på lång sikt och förvaltas med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt hänseende, socialt hänseende och sysselsättningshänseende samt att trygga livsmedelsförsörjningen. Kvotsättningen är ett verktyg för att uppnå målet om hållbart fiske, men det är bara ett av flera verktyg. Till exempel är redskapsbegränsningar och begränsningar och rum andra viktiga verktyg. Det krävs också ett kontrollsystem som är effektivt, ändamålsenligt och anpassat till den gemensamma fiskeripolitiken. Kontinuerlig uppföljning är viktigt för att bedöma fiskets effekter på ekosystemet. Uppföljningen säkerställs bland annat genom det spårbarhetssystem som har införts. Havs- och vattenmyndigheten utvecklar nu ett elektroniskt spårbarhetssystem som innebär att man kan följa fisken från fångst till försäljning. Systemet omfattar flera arter för vilka beståndssituationen är kritisk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Fiskerikontrollen genomgick en förändring , som innebär att verksamheten bedrivs utifrån ett riskbaserat arbetssätt. Det innebär att fokus ligger på de delar av fisket där myndigheten bedömer att risken för överträdelser är störst. Enligt regeringen visar det första årets arbete på positiva resultat. Utvecklingen av den svenska fiskerinäringen är i hög grad beroende av den gemensamma fiskeripolitiken. Därför är det av stor vikt att goda förutsättningar för yrkesfiskets utveckling säkerställs, inte bara på lokal och nationell nivå utan även på europeisk. Det småskaliga kustnära yrkesfisket har en stor betydelse för många orter längs . Det ger en möjlighet till tillväxt och lokal utveckling. Det svenska fisket domineras av småföretag, som minskar i antal. Det är beklagligt, för yrkesfisket bidrar till en levande landsbygd, kust och skärgård. Arbetstillfällen skapas både inom fisket och i beredningsindustrin. Detta ger också arbetstillfällen i industri, verkstäder, turism och besöksnäring. Fisket är en förutsättning för att man ska uppnå miljökvalitetsmålet om levande kust och skärgård. Det blir också en del av bygdens identitet. Men kustfisket har stora utmaningar. En är den ökade stammen av säl, som orsaker stora skador. Många arbetar med olika typer av sälsäkra redskap, men detta är än så länge på experimentstadiet och ersätter inte det traditionella fisket. De direkta sälskadorna i redskapen beräknas till . Till detta kommer många indirekta kostnader, som till exempel handlar om att fiskarna måste överge fiskeplatser och om förkortad livslängd för redskapen. Vi behöver också fundera på hur vi använder råvaran. av den fisk som fångas går till foder. är ett av de länder där det äts mest fisk. Men trots vår långa kuststräcka och våra många sjöar och vattendrag är den mesta fisken vi äter importerad. En siffra som nämns är . Vi behöver utveckla beredningsindustrin för att få upp värdet på råvaran fisk. Beredningsindustrin är dock beroende av kontinuerlig landning av fisk. Därför är det viktigt att vi stöttar det småskaliga kustfisket, så att det fortsätter att utvecklas. Här kan Havs- och vattenmyndighetens arbete med regelförenkling, förenklingsinsatser när det gäller föreskrifter och annan lagstiftning, vara en del. Men även deras arbete med bemötande, service, samverkan med näringen, tillsyn och kontroll är en viktig del. av den fisk vi äter är, som jag sa, importerad. Och av den importerade fisken är odlad. Odlad fisk är troligtvis den livsmedelsproduktion som globalt växer mest. I är fiskodling än så länge mindre vanligt än i våra grannländer. Vi har helt enkelt inte haft den traditionen, men vi har stora möjligheter att öka vattenbruket. Dock finns det en del nackdelar med fiskodling till havs. Foderrester och fekalier som inte samlas upp bidrar till övergödning. Det ger också syrefria bottnar under odlingskassarna. Men det finns alternativ, och här ligger vi långt framme i när det gäller biologisk forskning och tekniskt kunnande. Man tittar på att begränsa miljöpåverkande utsläpp och på att ta fram hållbara foderkällor. Vattenbruk - det kallas även akvakultur - är odling av vattenlevande djur och växter, som fisk, musslor, kräftdjur och alger. Fisken, musslorna och kräftdjuren odlas i slutna system och får ett foder som till stor del är växtbaserat. Detta är nyttig och miljösmart mat som är rik på vitaminer och mineraler, och det är en resurseffektiv proteinkälla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Om världens befolkning ska fortsätta att äta fisk på samma sätt som behöver vildfångad fisk kompletteras med odlad fisk. är nästan varannan fisk som äts odlad. Vattenbruket är en framtidsnäring med en stor potential. Det kan också bedrivas i hela landet - både i stad och på landsbygd. Detta är en näring som växer. kanske vi köper fisk som är odlad väldigt nära oss. Det har vidtagits ett flertal olika åtgärder för att stärka vattenbrukets utveckling. Under ledning av har branschen, forskare, intresseorganisationer och myndigheter tagit fram en strategi för vattenbruk: Strategi 2012-2020. För vattenbruk av fisk, kräftdjur eller blötdjur krävs tillstånd enligt fiskerilagstiftningen. Man kan också behöva ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet, beroende på fiskodlingens foderförbrukning. beslutade regeringen om en nyindustrialiseringsstrategi för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I strategins handlingsplan lägger regeringen fram förslag. Det handlar bland annat om effektivare miljötillståndsprövning, statistik för miljöprövningstider och uppdrag om förslag för snabbare prövningar. Man föreslår även att en referensgrupp bestående av representanter från näringslivet ska inrättas för att åstadkomma kontinuerlig dialog om förbättringar. vill jag prata om ålen. Ålen är ett av vår planets äldsta djur. Den fanns förmodligen . Den har alltid betraktats som en mystisk fisk, framför allt beroende på att man inte hittat någon ål med ägg eller mjölke, och ingen har lyckats dokumentera ållek. Ålarna leker och föds i , mer än från . Både amerikanska och europeiska ålar föds där. Resan till tar , och strax efter ankomsten förvandlas larverna till glasål. Hur gammal ålen blir vet man inte riktigt, men man är överens om att den kan bli mycket gammal. Ålen som lekvandrar från till , genom , är mellan . Ålen är klassad som akut hotad, och det har den varit . Kravet på ålfisketillstånd är en viktig del av förvaltningen. Vi i framhåller Internationella havsforskningsrådets rådgivning i varje förhandling med EU. Dess råd är att man ska införa ett totalt ålfiskestopp. Det finns också flera motioner där man betonar vikten av att vetenskapliga rekommendationer ligger till grund för fiskemöjligheterna. Trots detta finns det partier som vill att man ska få ärva ålfiskerätterna. Vid vilken annan typ av fiske kan man ärva fiskerätterna? Nej, det krävs olika tillstånd, yrkesfiskelicens med mera. Vill vi ha en levande ålkultur måste vi se till att ha levande ål. Som mormor och farmor vill jag att mina barnbarn också ska få en chans att uppleva ålkulturen. Det får de om vi skyddar den. Fiskeripolitiken är viktig för och för Europeiska unionen. Jag som moderat riksdagsledamot är glad att reformen om en gemensam fiskeripolitik har tillkommit på EU-nivå. Utan den hade överfisket kunnat fortsätta och eskalera. En hel svensk yrkeskår hade fått se näten bli allt tommare tills man till slut skulle ha fått se sig om efter att sälja båten. Den biologiska mångfalden hade fortsatt minska i samma takt, och rubbningarna i ekosystemen hade varit betydande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fiskeripolitik Men vi är inte klara. Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam bottenplatta, inte ett färdigt projekt. Den måste nu agera för att regelverken ska implementeras i samtliga medlemsländer och att det sker utan onödigt regelkrångel, gold-plating och oliklydande tolkningar. Vi behöver ha ett utkastförbud, och vi behöver ett regelsystem som är möjligt att efterleva som fiskare. Här finns fortfarande mycket att göra, bland annat kring kontrollvägningen av fångst. Omöjliga regelverk gynnar ju ingen. Ska fiskenäringen kunna leva, utvecklas och frodas behövs starka fiskbestånd. Det leder inte bara till god mat på tallriken utan också till biologisk mångfald och ekosystem i balans. För att nå dit krävs långsiktiga förvaltningsplaner baserade på vetenskapligt underlag som ger en förutsägbarhet om hur fiskemöjligheterna ser ut. Mot bakgrund av detta vill jag yrka bifall till reservation 5. I betänkandet föreslås två tillkännagivanden. Det ena handlar om regelverket som omgärdar vattenbruket, det vill säga huvudsakligen fisk, alg- och musselodlingar, något som ledamoten förtjänstfullt gick igenom. Här har regeringen sagt att man vill arbeta för utveckling i branschen, och det nämns även kort i livsmedelsstrategin. Men det konkreta arbetet släpar efter.