bet · H601SoU6 · 2018-11-19 00:00:00 — Myndigheten har bl.a. i uppdrag att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen, ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen och bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Ett motionsyrkande om att se över möjligheten att införa bindande krav runt inom äldrevården behandlades av utskottet bl.a. i betänkandena /17:SoU9 Äldrefrågor och 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (förenklad beredning). Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till den pågående bemanningssatsningen inom äldreomsorgen och bestämmelsen i socialtjänstförordningen om att det utifrån den enskildes aktuella behov ska finnas tillgång till personal dygnet runt (s. 33, en reservation av SD). följde utskottet (rskr. 2016/17:213). Ett motionsyrkande om att tillsätta en utredning som ser över hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut behandlades av utskottet i betänkandena /17:SoU9 Äldrefrågor och 2017/18:SoU14 Äldrefrågor (förenklad beredning). Utskottet anförde att det är av största vikt att de äldres rättigheter respekteras men ansåg inte att det var nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionsyrkandet (s. 10, en reservation av SD). följde utskottet (rskr. 2016/17:213). När det gäller motionsyrkandet om att införa en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat uppfyller vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet behandlade utskottet ett likalydande yrkande i betänkande 2017/18:SoU14 Äldrefrågor. Utskottet avstyrkte motionen bl.a. med hänvisning till att tagit fram förslag till reviderade råd om måltider i hemtjänst och på äldreboenden som ska vara ett stöd i arbetet med måltider inom äldreomsorgen (s. 34, en reservation av SD). följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:190). Ett motsvarande motionsyrkande om kompetensförsörjning, bl.a. att undersköterskor ska få legitimation, behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till den pågående utredningen (dir. 2017:103) med uppdrag att överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras (s. 61, en reservation av SD). följde utskottet (rskr. 2017/18:293). I skrivelsen om framtidens äldreomsorg redogör regeringen för sin syn på äldreomsorgen i . Utskottet ser positivt på det långsiktiga förändringsarbete som regeringen har påbörjat för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen och delar regeringens bedömning av vilka områden som bör prioriteras under den kommande mandatperioden. När det gäller förslagen i den motion som lämnats med anledning av regeringens skrivelse vill utskottet anföra följande. infördes en ny bestämmelse i socialtjänstförordningen (2001:937) om bemanningen i särskilda boenden för äldre. Bestämmelsen tydliggör att det utifrån den enskildes aktuella behov ska finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende behöver stöd och hjälp. Utskottet anser att den nu gällande bestämmelsen i socialtjänstförordningen är tillfredsställande och ser inga behov av att som motionärerna föreslår införa bindande krav på bemanning inom äldrevården. För att förbättra tillsynen och bemanningen har Kommuner och Landsting (SKL) tagit fram en rekommendation om ökad kvalitet i särskilda boenden för äldre. Utskottet ser positivt på det arbete SKL bedriver för att sprida information om och stödja genomförandet av rekommendationen. Målet för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Liksom tidigare vill utskottet framföra att det är av största vikt att värdegrunden efterlevs och att de äldres rättigheter respekteras (senast i bet. 2017/18:SoU14). Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att utredningen socialtjänst (dir. 2017:39) bl.a. har i uppdrag att analysera vilken funktion en särreglering för äldre skulle ha. Uppdraget ska redovisas . Bra mat för äldre är av stor betydelse för både tillfrisknande och den generella hälsan. Utskottet ser därför positivt på det arbete regeringen har initierat , bl.a. i form av uppdrag till och , för att ta fram och sprida kunskap om mat och måltidens betydelse för att minska risken för fallolyckor. Att täcka det framtida personalbehovet inom hälso- och sjukvård och social omsorg väntas bli en stor utmaning. Som regeringen framför måste kompetensförsörjningsarbetet både handla om att attrahera och rekrytera nya arbetare och om att ta till vara den fulla potentialen hos dem som redan är anställda, exempelvis genom att minska sjukfrånvaron. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit för att klara rekryteringsutmaningen. Här kan exempelvis nämnas den utbildningssatsning för tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården samt satsningarna på fler permanenta utbildningsplatser inom yrkesutbildning för vuxna (yrkesvux). Utskottet vill även påminna om den utredning som regeringen tillsatte 2017 och som har i uppdrag att överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras (dir. 2017:103). Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motion 2018/19:60 (SD) yrkandena 1–4 och att bör avslå motionen. Utskottet föreslår även att lägger skrivelsen till handlingarna. Framtidens äldreomsorg (SD) av Per Ramhorn (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:60 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och lägger skrivelse 2017/18:280 till handlingarna. Vi ställer oss i huvudsak bakom det som regeringen anför i skrivelsen. I vår motion lämnar vi förslag som vi anser är viktiga för att man ska kunna uppnå en äldreomsorg med hög kvalitet som är byggd på bästa tillgängliga kunskap. Vi anser att den som bor på ett äldreboende ska ha tillgång till personal dygnet runt eftersom det är viktigt för att de äldre ska kunna få omedelbar hjälp och kunna känna sig trygga. Det är kommunernas ansvar hur nattpersonalen organiseras, och därför kan bemanningen också se olika ut i olika kommuner. Vi menar att man ska kunna vara säker på att det finns personal till hands då man behöver den, oavsett i vilken kommun man bor. Därför behövs det bindande krav runt. Vi anser att bestämmelserna i socialtjänstlagen som ska skydda de äldres behov av omsorg och trygghet inom äldreomsorgen är svaga. Vi anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram ett förslag till en ny rättighetslag för äldreomsorgen. Utredningen ska omfatta alla frågor som berör äldres rättigheter inom äldreomsorgen. Matens kvalitet och tillagningssätt är av stor betydelse för de äldres väl-befinnande och hälsa. Målsättningen bör vara att maten ska lagas på plats på boendet så att de äldre kan känna doften från tillagningen och att ansvaret för inköp av råvaror och matlagning ska åläggas särskilt anställda och utbildade kockar eller kokerskor. Vi vill se en matreform för våra äldre med syftet att ge så många brukare som möjligt inom äldreomsorgen chansen att få nylagad, välsmakande och näringsrik mat samt införandet av en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat uppfyller vissa grundkrav på näringsinnehåll och kvalitet. Vård- och omsorgspersonalen är en av välfärdens absolut viktigaste yrkesgrupper. Vi anser att det är oerhört angeläget att ge dessa yrkesgrupper en god arbetssituation och att göra arbetet attraktivt. Vi vill dessutom införa legitimation för undersköterskor, vilket både skulle ge yrket högre status och höja patientsäkerheten och vårdkvaliteten. Vad vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:280 Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan. 2018/19:60 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa bindande krav runt inom äldrevården och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över hur en ny rättighetslag för äldreomsorgen kan se ut, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett införande av en lagstiftning som säkerställer att de äldres mat i likhet med skolbarnens mat uppfyller vissa grundkrav gällande näringsinnehåll och kvalitet, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjning, bl.a. att undersköterskor ska få legitimation, och tillkännager detta för regeringen. [1] Individens behov i centrum (IBIC) är en modell som stöder ett behovsinriktat och systematiskt arbetssätt och ger möjlighet till strukturerad information för såväl handläggare som utförare av insatser enligt socialtjänstlagen. Modellen är tänkt att stödja huvudmannen och utförarna i arbetet med att utveckla ändamålsenlig dokumentation och uppföljning på både individ- och gruppnivå. Äldreomsorgen är ett av fokusområden. Där satsar vi ett antal fler miljarder än regeringen, och vi lägger fram ett antal förslag för att kommunerna ska kunna erbjuda den bästa omsorgen. Framtidens äldre-omsorg - en nationell kvalitetsplan Vi ska bemöta våra äldre med vördnad och respekt för att de strävat och ofta arbetat hårt ett helt liv. Vi ska erbjuda den bästa omsorg vi kan där de som behöver samhällets insatser verkligen får de insatser som de har rätt till och se till att insatserna är av bra kvalitet. Därför föreslår vi en ny rättighetslag, en äldreomsorgslag, och har gett regeringen i uppdrag att utreda hur en sådan kan se ut. Det ska aldrig finnas någon tvekan, vare sig från den omsorgsbehövande eller från dess närmaste, om vad man faktiskt kan förvänta sig och kräva av oss alla - alla vi i den här salen och alla ute i samhället. Vår gemensamma skattekaka ska fördelas på välfärden, och de största bitarna ska givetvis fördelas till dem som bidragit, kanske hela sitt liv, till denna gemensamma kaka. Vi tycker att skrivningen "en skälig levnadsnivå" ska ändras till "goda levnadsvillkor". Givetvis räcker det inte att sätta gränsen vid att äldre bara ska ha en skälig levnadsnivå. Det ska alltid vara gött att leva. Därför måste ambitionsnivån höjas och skrivningen vara "goda levnadsvillkor" och ingenting annat. För en liten tid sedan hade vi en kammardebatt om biståndsbedömda trygghetsboenden, som är en enklare form av insatser för dem som exempelvis inte behöver nattbemanning. På särskilda boenden däremot tycker att bindande krav på nattbemanning ska finnas. Det räcker inte att som endast ha tillgång till nattbemanning. För att känna sig trygg måste man kunna veta att hjälpen kommer när man behöver den, även om det är natt. Eftersom det är kommunerna själva som ansvarar för nattbemanningen finns det skillnader i tillgången mellan kommunerna. Vi menar att det inte ska vara någon skillnad på hur bemanningen ser ut beroende på var i landet man bor. Vi föreslår därför nationella riktlinjer som kommunerna har att förhålla sig till. Undernäringen hos äldre har ökat, och det är något som vi givetvis måste ta på största allvar. Det är stora skillnader på hur mat tillagas och serveras, såväl mellan äldreboenden och hemtjänst som mellan kommunerna. Vi menar att måltiden ska vara lustfylld och att personal och äldre ska kunna äta tillsammans om det av olika anledningar behövs. är det endast tillåtet med pedagogiska måltider på demensavdelningar, men vi menar att pedagogiska måltider även ska omfatta övriga avdelningar när så behövs. Att få mat i lådor som värms i mikrovågsugn passar en del äldre men långt ifrån alla. Vi menar att de äldre måste få välja själva hur de vill få sin mat. Det är ingen homogen grupp vi talar om, utan alla är unika. En del äldre mår inte bra och kan inte med doften av mat medan andra får en lustfylld måltid av att känna doften. Att måltiden också kan vara mellan personal och äldre är viktigt. Som kokerska eller kock vet man att tillagningen av maten kan göra måltiden till en mer lustfylld stund för de äldre. Dofterna som sprids vid tillagningen triggar igång smaklökarna och sätter igång aptiten. På avdelningarna ska det finnas utbildade kockar eller kokerskor som tar hand om hela proceduren, alltifrån inköpen av livsmedel till tillagningen av dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Framtidens äldre-omsorg - en nationell kvalitetsplan När jag under föregående mandatperiod var oppositionsråd i stad blev jag uppringd av en man som bodde på ett äldreboende. Han hade arbetat hela livet som kock, och mat var ett lustfyllt intresse för honom och givetvis oerhört viktigt. Då kroppen inte längre fungerade som den skulle var matintresset det enda han hade kvar, men han kunde inte tillaga sin mat själv. Han var så ledsen när han ringde. Maten på hans boende var direkt undermålig, och han berättade om den ena skräckupplevelsen till måltid efter den andra. Han hade givit upp sitt intresse för livet, och fanns bara en vilja kvar: Han väntade bara på att få dö. Samtalet gjorde mig så ont, men det uppmärksammade mig också på att matupplevelsen kan vara så otroligt viktig för dem som själva inte kan laga sin egen mat längre och att en lustfylld måltid kan vara en av de allra viktigaste delarna i en gammal människas liv. Vi menar att det måste finnas grundläggande krav för matkvaliteten för de äldre i hela landet. Äldreomsorgen står inför en rekryteringsutmaning. Befolkningen växer, och de äldre blir allt fler. Därför behövs förändringar i personalfrågorna för att höja statusen men också för att göra det mer attraktivt att arbeta inom äldreomsorgen. Vi föreslår att undersköterskeyrket, precis som sjuksköterskeyrket, ska vara ett legitimationsyrke. Dessutom måste delade turer för personal som inte vill ha dem tas bort. När jag var färdigutbildat vårdbiträde arbetade vi var tredje helg. Det ändrades sedan till , och efter det kom de delade turerna. Då var det tyvärr många med mig som valde att sluta och gå till andra yrken eftersom det var för svårt att få ihop med familjelivet. Det var inte värt det. Det är inte respektfullt mot personalen att förvänta sig att de först ska arbeta på morgontimmarna med alla morgonsysslor, sedan åka hem och därefter komma tillbaka och göra alla kvällssysslor. Ett av de stora problemen med rekryteringen är den snabbutbildning av undersköterskor som regeringen infört. Det faller inte alltid väl ut. Personalen missuppfattar varandra, och personal och boende missuppfattar varandra, vilket är allvarligt. Till exempel kan sjukdomstecken missas. Jag yrkar bifall till vår reservation. Vi vet alla att vi står inför stora utmaningar när det gäller omsorgen om våra äldre. I den allmänpolitiska debatten lyfte jag upp tre perspektiv som jag ser som oerhört angelägna att vidareutveckla, nämligen kompetensförsörjning, samverkan mellan olika aktörer kring den äldre och anhöriga som behöver mer stöd. Jag är stolt över det arbete som den rödgröna regeringen har påbörjat, eftersom det behövs ett långsiktigt förändringsarbete för att anpassa äldreomsorgen till framtidens demografiska och tekniska utmaningar. tänkte jag dock inte fortsätta berömma regeringen utan fokusera på vad vi socialdemokrater vill prioritera om vi får fortsätta att planera framtidens äldreomsorg. Förhoppningsvis är många av er andra med på det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Framtidens äldre-omsorg - en nationell kvalitetsplan För det första: jämlikhet. Det finns alltför stora skillnader i landet vad gäller hur äldreomsorgen är utformad. Självfallet måste det få finnas skillnader och lokal prägel, men för den äldre som behöver hjälp måste det finnas en större tydlighet i vad man kan förvänta sig från samhällets sida. Vad gäller lagstiftningen har , som utreder socialtjänstlagen, fått i tilläggsuppdrag att klargöra vad en särreglering för äldre skulle kunna få för funktion. Det är inte plånboken som ska avgöra om man får ett gott liv som äldre med behov av stöd och hjälp. Ett exempel är boendefrågan, där jag ser att jämlikheten minskar. Den som har möjlighet att köpa en bostadsrätt eller hyra en dyr nyproducerad lägenhet kan själv lösa sitt behov av trygghet och gemenskap medan den som inte har den möjligheten blir kvar i sitt hus i ensamhet. I mitt hemlän handlar det ofta om ensamstående äldre kvinnor på landsbygden där fastighetsprisernas utveckling inte har varit särskilt gynnsam. Den bilden finns på flera håll i vårt land. Det är också oacceptabelt att den som inte har så lätt att föra sin egen talan får färre insatser än den som själv är kapabel eller har starka anhöriga som driver ens ärende. Min uppfattning är att det finns en klassklyfta, där de med sämre utbildning, lägre kunskapsnivå och sämre ekonomi riskerar att få stå tillbaka när belastningen på ökar. För det andra: jämställdhet. Vi vet att det finns skillnader i vilka insatser som beviljas kvinnor och män. Vi vet också att fler kvinnor vårdar sina sjuka och hjälpbehövande anhöriga i hemmet. Kvinnor tar också i högre grad ledigt från jobbet för att hjälpa sina åldrande föräldrar. Även här blir det en klassfråga vem som har ekonomisk möjlighet att gå ned i arbetstid eller köpa RUT-tjänster för att bistå sin åldrande mamma och pappa. Den som inte har den möjligheten får kämpa själv i en stressfylld tillvaro. Anhörigas kunskapsnivå vad gäller vilka krav de kan ställa på avlastning och annat stöd för att orka varierar också stort. Vi behöver tillsammans säkerställa att man får den hjälp och det stöd man behöver oavsett vem man är. För det tredje: valfrihet. Bara för att man blir äldre minskar inte behovet av att själv bestämma över sitt liv. De äldre måste få ett större inflytande över vilka insatser de vill ha, hur de ska utföras och när det ska ske. Det är nödvändigt med en större flexibilitet för att anpassa sig till den äldres önskemål. Det kan handla om allt från vilka aktiviteter man önskar eller inte önskar delta i och vilken mat man vill äta och hur den ska serveras till hur man vill ha hjälp med den mest personliga omvårdnaden. Att valfriheten ökat utifrån att det finns en mängd olika företag och andra aktörer på marknaden anser jag vara en felaktig beskrivning. För den äldres del handlar det knappast om att det står kommunens namn eller Carema på namnbrickan. Det är insatsen, innehållet och utförandet som är det viktiga. , fru talman, vill jag säga några ord om forskning och utveckling. Det pågår många bra projekt runt om i landet för att stärka och utveckla äldreomsorgen. En del är lyckosamma, andra inte. En del väljer man att behålla, och andra avslutas efter projekttiden. Det är dock slående hur lite som utvärderas ur ett vetenskapligt perspektiv. Trots att omvårdnadsforskningen gått framåt mycket anser jag att det behövs mycket mer forskning för att visa på vad som är det mest effektiva omhändertagandet av våra äldre, vilka metoder som ger bäst effekt och vilka metoder som bör förkastas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Framtidens äldre-omsorg - en nationell kvalitetsplan Sammanfattningsvis, fru talman, vill vi socialdemokrater bygga vidare på det goda som redan finns i hög utsträckning i vår äldreomsorg , men med mer jämlikhet, mer jämställdhet, likvärdig valfrihet och mer forskning. Så skapar vi en trygg, modern omsorg för framtiden, för alla. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Att den svenska hälso- och sjukvården och omsorgen står inför stora utmaningar till följd av den demografiska och tekniska utvecklingen är vi alla här inne väl medvetna om. Jag tycker i grunden att skrivelsen Framtidens äldreomsorg - en nationell kvalitetsplan, som betänkandet behandlar, är bra. Den går igenom hur viktigt det är att möta ofrivillig ensamhet, utmaningen med allt fler multisjuka som bor hemma, avancerad sjukvård i hemmet, att fler drabbas av demens, behovet av samordning, digitalisering, tillitsbaserad styrning, hur viktigt det är med personal och kompetensförsörjning, anhörigstöd, hur vi stärker kvaliteten, kunskapsstyrning och forskning, vikten av den goda måltiden och hur fallprevention behöver öka. Detta är några av de saker som behandlas i betänkandet och skrivelsen. Det är först när vi kommer till s. 40 som det som jag letade efter redan i inledningen nämns och utvecklas. På s. 40 kan vi läsa om de nationella målen för äldrepolitiken. Dessa fastslogs i propositionen om en nationell plan för äldrepolitiken. Det första målet är att man ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Det andra målet är att man ska kunna åldras i trygghet och ha ett bibehållet oberoende. Det tredje målet är att äldre ska bemötas med respekt. Det fjärde handlar om god tillgång till hälso- och sjukvård. Jag tänker beröra den första och den andra punkten, för de är nära sammankopplade - alltså att ha ett aktivt liv och ett bibehållet oberoende. Arbetar vi så inom hälso- och sjukvården och omsorgen? Ja, till viss del, men här finns verklig utvecklingspotential. Låt mig ta er vidare till vårt grannland , söderut. Jag bor i , och över till är det bara 3 ½ kilometer, om man tar den närmaste vägen över sundet. Det är faktiskt så nära att man kan simma över, vilket också sker i några tävlingar för de mer vågade. Men synen på äldreomsorg skiljer sig ganska mycket åt mellan de två grannländerna och . Kortfattat kan man säga att ägnar sig åt det som kan kallas vardagsrehabilitering. Jag hoppas att ni alla är väl bekanta med begreppet. Vad är då det? Jo, det är att man har ett rehabiliteringsfokus och gör medborgarna självständiga. Man förbättrar funktionsförmågan och gör äldre mer självständiga i det vardagliga livet. I har man gjort resan att gå från det kompenserande till det rehabiliterande. För mig är det enkelt att relatera till vilken skillnad det kunde göra om vi hade infört detta tankesätt också i . Jag tänker på min 92-åriga mormor, som heter . Hon får vara ett kort exempel. hade hon inga insatser i hemmet, vare sig omsorg eller hälso- och sjukvård. Men efter två fallskador behövde hon omfattande insatser. Då började en ny fas i hennes liv, och minst fem fick hon hjälp med de mest grundläggande behoven. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Framtidens äldre-omsorg - en nationell kvalitetsplan Sjukgymnastik och rehabilitering var helt avskilt från de dagliga insatserna. Hon fick ett par övningar, och i ärlighetens namn gjordes de kanske mest när fysioterapeuten eller arbetsterapeuten var på plats. Vården och omsorgen var hon nöjd med - hon fick verkligen fantastisk hjälp och kallade hemtjänstpersonalen för sina . Den tiden satte igång många funderingar hos mig. Hon fick hjälp med att kliva upp ur sängen. Hon fick hjälp med att klä på sig. Hon fick hjälp med att tvätta och hänga upp tvätt. Och hon fick hjälp med att handla. Tänk om man i stället hade hjälpt henne att återigen lära sig att gå upp själv ur sängen, klä på sig sina kläder, hänga upp tvätten och handla. Det mesta av detta gör hon faktiskt , för hon är av det mer envisa virket. Men med rätt, stödjande insatser hade denna rehabilitering kunnat gå mycket snabbare. Vi behöver öka kunskapsläget och forskningen vad gäller vardagsrehabilitering. Vi behöver ändra synsätt från att kompensera till att rehabilitera. Den resan hoppas jag att vi här inne i kammaren och i socialutskottet gemensamt kan göra tillsammans med våra kommuner och landsting. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.