bet · H501FöU6 · 2018-04-26 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som dels rör Försvarsmaktens logistikförsörjning i fråga om vidmakthållande och upphandling, dels övnings- och skjutfält. I betänkandet behandlar utskottet även andra frågor som rör det militära försvaret, bl.a. förslag om försvarsmaktsorganisationen, övningsverksamhet, övnings- och skjutfält, stöd till samhället och vindkraft. Utskottet föreslår att avslår de övriga motionsyrkandena. I betänkandet finns 21 reservationer (S, M, SD, C, V, L, KD, -). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Försvarsmaktens centrum för implementering av genderperspektiv i militära operationer Översyn av systemet med adjutanter 1.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (SD, -) 2.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (KD) 3.Övningsverksamhet, punkt 2 (M) 4.Övningsverksamhet, punkt 2 (KD) 5.Utbildningsfrågor m.m., punkt 3 (SD, -) 6.Hemvärnets status i försvarsmaktsorganisationen, punkt 4 (M, C, L, KD) 7.Hemvärnets fortsatta utveckling, punkt 5 (M) 8.Cyberfrågor, punkt 6 (M) 9.Övnings- och skjutfält, punkt 7 (SD, -) 10.Moratorium om övnings- och skjutfält, punkt 8 (S, V) 11.Frivilligorganisationer, punkt 9 (M) 12.Frivilligorganisationer, punkt 9 (SD, -) 13.Frivilligorganisationer, punkt 9 (C) 14.Försvarsmaktens uniformsreglemente, punkt 11 (SD, -) 15.Försvarsmaktens centrum för implementering av genderperspektiv i militära operationer, punkt 12 (SD, -) 16.Upphandlingsfrågor, punkt 13 (S, V) 17.Innovationsupphandlingar , punkt 14 (M) 18.Prio, punkt 15 (SD, -) 19.Vindkraft, punkt 16 (SD, -) 20.Vindkraft, punkt 16 (V) 21.Översyn av systemet med adjutanter, punkt 17 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:1132 av (M), 2017/18:1197 av (M) yrkande 1, 2017/18:1654 av (M), 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 4–8, 10, 60, 63 och 74, 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 17, 19–22, 24 och 26–29. Reservation 1 (SD, -) Reservation 2 (KD) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 49 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11. Reservation 3 (M) Reservation 4 (KD) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 33, 34, 36, 42 och 45. Reservation 5 (SD, -) Hemvärnets status i försvarsmaktsorganisationen 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 9 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 6 (M, C, L, KD) 2017/18:169 av (SD) yrkande 1 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 20. Reservation 7 (M) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 27–30. Reservation 8 (M) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 52, 2017/18:2914 av (M) och 2017/18:3266 av (SD). Reservation 9 (SD, -) Moratorium om övnings- och skjutfält ställer sig bakom vad utskottet anför om att ett moratorium mot avveckling av befintliga övnings- och skjutfält bör övervägas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 16. Reservation 10 (S, V) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 51, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2017/18:3491 av och (båda C). Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD, -) Reservation 13 (C) 2017/18:169 av (SD) yrkandena 2–4. 2017/18:3267 av och (båda SD). Reservation 14 (SD, -) Försvarsmaktens centrum för implementering av genderperspektiv i militära operationer 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 23. Reservation 15 (SD, -) ställer sig bakom vad utskottet anför om ansvaret för Försvarsmaktens logistikförsörjning i fråga om vidmakthållande och upphandling och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 46. Reservation 16 (S, V) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 17 (M) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 43. Reservation 18 (SD, -) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 62 och 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 19 (SD, -) Reservation 20 (V) Översyn av systemet med adjutanter 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 21 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (-), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Motionerna behandlar frågor om det militära försvaret. De förslag som utskottet behandlar gäller bl.a. Försvarsmaktens grund-organisation, hemvärnet, övningsverksamhet, frivilligorganisationer och vindkraft. Utskottet besökte Livgardet för att få information om vidmakthållande och upphandling av de varor och tjänster som behövs i förråd, service och verkstäder för Försvarsmaktens förbandsverksamhet. Till grund för försvarets nuvarande inriktning och Försvarsmaktens nuvarande organisation ligger beslut Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) från . I beslutet fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . Utskottet anförde i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11) att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet lämnade över avsnitt 4 Säkerhetspolitiken från regeringens proposition till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att den svenska solidaritetsförklaringen som antagit 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10) har en bred omfattning och att den inkluderar olika former av katastrofer och angrepp, dvs. inte enbart militära väpnade angrepp. Dessutom anförde utskottet att cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt lyfts fram i den nordiska solidaritetsförklaringen . I betänkandet framhöll det sammansatta utskottet att det liksom regeringen anser att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. I betänkandet Försvarspolitik (bet. 2017/18:FöU3) behandlade utskottet motionsförslag om bl.a. försvarspolitikens inriktning, försvarets förmåga och internationella samarbeten. I betänkandet Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (bet. 2017/18:FöU4) behandlade utskottet regeringens skrivelse 2017/18:213 Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet samt motioner från den allmänna motionstiden som berör informations- och cybersäkerhet. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. presenterade Försvarsberedningen den försvars-politiska rapporten av – Starkare försvar för en osäker tid. beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete. presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningens slutrapport ska redovisas och ligga till grund för en ny inriktningsproposition. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktsorganisa-tionen. Jämför reservation 1 (SD, -) och 2 (KD). I motion 2017/18:1132 anför (M) att regeringen bör se över möjligheten att tillåta byggandet av en inomhusanläggning för skyddscentrum i . Försvarets skyddscentrum för kemiska och biologiska vapen i har enligt motionären en unik kompetens där det finns möjligheter för soldater att öva i kemiska miljöer. En utbyggnad skulle ytterligare förbättra övnings-verksamheten. I motion 2017/18:1197 av (M) yrkande 1 anförs att bör utvecklas. har ett särskilt strategiskt läge, men för att ska kunna fortsätta att vara ett nav i krävs enligt motionären investeringar i infrastruktur. I motion 2017/18:1654 av (M) föreslår motionären att regeringen undersöker möjligheterna att upprätta en komplett armégarnison i . Motionären anför att en avgörande faktor för uppbyggandet av svensk försvarsförmåga är samtränade förband. En komplett garnison behövs för att svenska arméförband ska kunna öva i den utsträckning som är nödvändig. I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) anförs att ska ha ett försvar med en sådan styrka och sammansättning att det skapar en hög tröskeleffekt som avskräcker en motståndare. I yrkande 4 föreslås att delas in i åtta militärområden som ett stöd för beslutsfattande och samordning på olika nivåer. I yrkande 5 föreslår motionärerna att marinbas öst, marinbas väst samt marindetachement i och sätts upp . I yrkande 6 föreslås att de svenska arméförbanden ska organiseras och ledas i tre fördelningar, och i yrkande 63 föreslås att dessa arméfördelningar ska genomföra krigsförbandsövningar minst . I yrkande 7 föreslås att sju mekaniserade brigader, en stadsskyttebrigad i samt tre amfibiebrigader succesivt sätts upp. I yrkande 8 föreslår motionärerna att 40–50 bataljoner successivt sätts upp som fördelningsresurser. I yrkande 10 föreslås att ledningscentraler och andra mål som är av högt värde för en motståndare ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt. I yrkande 60 föreslår motionärerna att det tas fram planer för att återupprätta flygflottilj i och flygflottilj i för att stärka luftförsvaret av . I yrkande 74 föreslås att ett gendarmeri med tyngre vapen och offensivare taktik än den reguljära polisen sätts upp med placering i , och . I motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringen inrättar som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokaliserar det till . I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) anför motionärerna att den gällande försvarsöverenskommelsen är ett viktigt första steg för ett starkare svenskt försvar men att mer behöver göras. I yrkande 14 föreslås att regeringen ser över möjligheten att placera tung kustrobot på . I yrkande 17 föreslås att möjligheten att placera ut ett kvalificerat artillerisystem på ses över. I yrkande 19 föreslår motionärerna att möjligheten att öka arméns anfallsförmåga ses över, och i yrkande 20 föreslås att möjligheten att avsevärt förstärka stridsgruppen på ses över. I yrkande 21 ges förslag på att se över möjligheten att organisera en stridsgrupp av brigadstorlek för skyddet av . I yrkande 22 föreslås att möjligheten att utveckla fartygsförbandens förmåga att snabbt ombasera från en kuststräcka till en annan ses över. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 24 att regeringen ser över möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna för att säkerställa möjligheten till skydd av import och mottagande av utländsk hjälp i anslutning till som sjöstrid bedrivs på ostkusten. I yrkande 26 föreslår motionärerna att luftvärnet ges kapaciteten att täcka minst två större geografiska områden samt . I yrkande 27 föreslås att man ser över möjligheten att utöka antalet baser där luftstridskrafterna kan omlokalisera stridsflyget, och i yrkande 28 föreslås att möjligheten att skyndsamt inrätta ett kvalificerat markskydd av luftstridskrafterna ses över. Slutligen föreslår motionärerna i yrkande 29 att möjligheten att förstärka luftstridskrafternas basorganisation ses över. I motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 9 anförs att det trots Försvarsmaktens svåra läge finns en tydlig rationaliseringspotential i Försvarsmaktens högkvarter som bör omhändertas. Motionärerna föreslår därför att ett tydligt rationaliseringskrav sätts på Försvarsmaktens högkvarter. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet har tidigare behandlat grundorganisatoriska frågor i bl.a. betänkandena /14:FöU9 och 2015/16:FöU3. Utskottet framhöll då att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grund-organisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens lokalisering. Med detta som grund reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar inga förändringar i grundorganisationen. Det innebar att godkände regeringens förslag till inriktning för krigsförbanden i 2016. I betänkande 2014/15:FöU11 om den försvarspolitiska inriktningen 2016–2020 konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformande. Utskottet konstaterade vidare att det delar regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. När det gäller Försvarsmaktens och andra myndigheters verksamhet har dessutom i de inledande bestämmelserna till budgetlagen (2011:203) beslutat att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning ska iakttas (1 kap. 3 § budgetlagen). I betänkande 2016/17:FöU6 konstaterade utskottet återigen att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. I enlighet med utskottets tidigare ställningstaganden ansåg utskottet att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den grund-organisation eller den försvarsmaktsorganisation som hade fattat beslut om. fattade regeringen beslut om att (FortV) får genomföra nybyggnation av en inomhusträningsanläggning för i till en kostnad av högst prisläge (Fi2015/00193/SFO). Beslutet ersatte därmed ett tidigare beslut från där FortV fått ett medgivande till denna investering men till en lägre kostnad. Arbetet med att färdigställa underlag för upphandling pågår i samverkan mellan . beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete. presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningens slutrapport ska redovisas och ligga till grund för en ny inriktningsproposition. konstaterar åter att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med beslut som grund reglerar regeringen organisation i myndighetens instruktion. Inom ramen för och regeringens beslut om grund-organisation är det Försvarsmaktens ansvar att bestämma verksamhetens utformning. Försvarsberedningen har på regeringens uppdrag påbörjat arbetet med att ta fram underlag som vägledning för en ny inriktning av försvaret för perioden . I enlighet med utskottets tidigare ställningstaganden anser inte utskottet att det finns skäl att föregå Försvarsberedningens arbete genom att ompröva enskilda delar av den grundorganisation eller den försvarsmakts-organisation som har fattat beslut om. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden om försvarsmaktsorganisationen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktens övningsverksamhet. Jämför reservation 3 (M) och 4 (KD). I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11 föreslår motionärerna att det genomförs beredskapskontroller och beredskapsövningar för att se i vilken mån den existerande försvarsmaktsorganisationen har förmåga att med kort varsel inta en högre beredskap. Beredskapskontroller och beredskapsövningar är mycket angelägna eftersom Försvarsmakten består av nyorganiserade förband som ska understödjas av en ny logistikorganisation. Systemet måste därför enligt motionärerna prövas och svagheter identifieras och åtgärdas. I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 49 anförs att det finns en stor potential i att vidareutveckla samarbetet och ytterligare samöva med Nato och när det gäller luftförsvaret. Under övningen samövade Försvarsmakten med amerikanska Patriotförband. Motionärerna föreslår att detta samarbete utvecklas. Bakgrund och tidigare behandling Av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11) framgår det att utskottet instämmer i regeringens bedömning att det militära försvaret snabbt behöver stärkas och att det därför är viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. Regeringen framhöll i detta sammanhang bl.a. vikten av övningar, mobiliseringsplanering, mobiliserings- och beredskapsövningar och förstärkningar av vissa förmågor. Regeringen framhöll även att det är avgörande att krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda samt samövade. Bedömningen var att man bör öka övningsverksamheten och tillgodose grundläggande behov av bl.a. personlig utrustning, sambands-materiel, ammunition och standardfordon. Övningar och kontroller beskrevs som väsentliga för att upptäcka brister och för att åtgärda svagheter i systemet som påverkar effektiviteten och förmågan till mobilisering. Utskottet framhöll även vikten av gemensamma övningar för och Försvarsmakten samt andra berörda myndigheter inför en situation med höjd beredskap, och ansåg att relationen till krigsdelegation skulle uppmärksammas i detta sammanhang. Av Försvarsmaktens årsredovisning för framgår att man genomförde försvarsmaktsövningen som är den största övningen i sitt slag . Utöver detta genomfördes en omfattande övningsverksamhet inom stridskrafterna och hemvärnet samt i gemensamma ledningsövningar. Även krigsförbandsövningar och repetitions-utbildningar har genomförts. I betänkande 2016/17:FöU6 skrev utskottet att man lade stor vikt vid vad som anförts i inriktningsbeslutet om att det militära försvaret snabbt behöver stärkas och ansåg att det därför var viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. beslutade att ge regeringen ökade befogenheter att sända väpnade styrkor utomlands för övning och annan utbildning. Inom ramen för den försvars- och säkerhets-politiska inriktningen gav det regeringen ökade möjligheter att besluta om exempelvis övningar som Försvarsmakten ska delta i utomlands för att öka förbandens krigsduglighet. Utskottet betonade vikten av bl.a. övningar, mobiliseringsplanering samt mobiliserings- och beredskapsövningar i detta sammanhang. Inriktningen var att övningsverksamheten bör öka. Försvarsuppgörelsen hade möjliggjort viktiga ekonomiska förstärkningar av förbandsanslaget, och i budget-propositionen redovisade regeringen att övningsverksamheten ökade (prop. 2015/16:1 utg.omr. Utskottet välkomnade en ökad övningsmängd och en högre komplexitet i övningarna och utgick från att regeringen på detta sätt fortsatte att verka för att krigsdugligheten ökade i enlighet med den inriktning som det försvarspolitiska inriktningsbeslutet angav. Utskottet utgick vidare från att övningsverksamheten med den givna inriktningen även i fortsättningen skulle komma att visa vilja och förmåga att värna svenskt territorium och höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. När det gällde samövning mellan olika myndigheter kunde utskottet dessutom konstatera att det fanns en övningsinriktning för perioden som angav att tvärsektoriella övningar skulle öka på både nationell och regional nivå . När det gällde frågan om att bör samöva med Patriotsystemet på svenskt territorium konstaterade utskottet att det finns rutiner för hur internationella övningar planeras. Utgångspunkten är i första hand deltagande försvarsmakters övningsmålsättningar och därefter ett ställningstagande till vilka förbandsbidrag och vilka vapensystem som krävs för att uppnå de gemensamma övningsmålsättningarna. Enligt gällande ordning beslutar regeringen om att Försvarsmakten ska få förhandla och ingå avtal med deltagande länders myndigheter och sedan få bjuda in dessa. Regeringen beslutar dessutom om tillträde enligt tillträdesförordningen samt om undantag från vapenlagen. Utskottet bedömde inte att det var ändamålsenligt i strävan att öka försvarets operativa förmåga att förändra ordningen så att regeringen i ett första steg skulle besluta om vilka vapensystem som ska användas vid en övning. Utskottet bedömde vidare att en reciprocitet vid förändrade rutiner för övningsplanering vore högst olycklig om den innebar att ett annat lands regering skulle kunna kräva att den svenska försvarsmakten medförde vissa utpekade vapensystem vid en internationell övning. Utskottet lägger stor vikt vid vad som anförts i inriktningsbeslutet om att det militära försvaret snabbt behöver stärkas. Utskottet vill i det sammanhanget betona vikten av övningar, mobiliseringsplanering samt mobiliserings- och beredskapsövningar. Inriktningen har varit och fortsätter att vara att övningsverksamheten bör öka. I budgetpropositionen redovisar regeringen att övningsverksamheten är omfattande (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet ser positivt på den omfattande övningsverksamheten och utgår från att regeringen på detta sätt fortsätter att verka för att krigsdugligheten ökar i enlighet med den inriktning som det försvarspolitiska inriktningsbeslutet anger. När det gäller frågan om att vidareutveckla samarbetet och ytterligare samöva luftförsvaret med Nato och kan utskottet konstatera att det finns rutiner för hur internationella övningar planeras. Enligt gällande ordning beslutar regeringen om att Försvarsmakten ska få förhandla och ingå avtal med deltagande länders myndigheter och sedan få bjuda in dessa. Regeringen beslutar dessutom om tillträde enligt tillträdesförordningen samt om undantag från vapenlagen. Utskottet bedömer inte att det är ändamålsenligt i strävan att öka försvarets operativa förmåga att förändra ordningen så att regeringen i ett första steg skulle besluta om vilka vapensystem som ska användas vid en övning. Utskottet anser att det vid förändrade rutiner för övningsplanering vore högst olyckligt om det på motsvarande sätt skulle innebära att ett annat lands regering skulle kunna kräva att den svenska försvarsmakten medför vissa utpekade vapensystem vid en internationell övning. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3827 yrkandena 10 och 11 och 2017/18:3222 yrkande 49. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildning, mönstring och anställningsvillkor. Jämför reservation 5 (SD, -). I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) anför motionärerna att den tidigare mönstringen av unga män och kvinnor var viktig för att få människor att engagera sig aktivt i försvarssektorn och för en ökad folkförankring. I motionen anförs att samtliga unga män och kvinnor bör mönstras på en mönstringsplats. I yrkande 33 föreslår motionärerna att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad ska hållas för alla i uniform i samband med mönstringen. I yrkande 34 föreslår motionärerna en värnpliktsutbildning av ca 10 300 värnpliktsuttagna soldater . I yrkande 36 anförs att befintliga tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) bör överföras till värnpliktig placering och att kontinuerligt tjänstgörande personal (GSS/K) bör erbjudas tillsvidareanställning. I yrkande 42 anförs att lätta infanteribataljoner ska rustas och repetitionsutbildas för uppgifter tillsammans med hemvärnet. I yrkande 45 anför motionärerna att officersutbildningen behöver ändras för att på ett bättre sätt tillmötesgå krigsförbandens behov. De föreslår därför en förändrad struktur för officersutbildningen. Bakgrund och tidigare behandling Vid behandlingen av regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition 2015 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) instämde utskottet i regeringens bedömning att den enskilt viktigaste delen under den kommande försvarsinriktningsperioden är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret.