bet · H501FiU27 · 2018-04-20 00:00:00 — har överlämnat sin årsredovisning (redog. 2017/18:RR1) till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet betonar vikten av en fungerande ekonomistyrning vid myndigheten och påminner i det sammanhanget om de kortsiktiga besparingsåtgärder som fick vidtas 2008 till följd av just bristande ekonomistyrning vid myndigheten, och som inte främjade verksamhet. Mot bakgrund av den höga personalomsättningen konstaterar utskottet att personal- och kompetensförsörjningen vid är central. får arbetet med en ny kompetensförsörjningsstrategi inte överskugga ett systematiskt arbetsmiljöarbete för att också ta hand om de utvecklingsområden som pekats ut i den senaste medarbetarundersökningen när det gäller ledning och styrning, arbetsbelastning samt kommunikation. Utskottet har tagit del av . I kombination med årsredovisningen med sitt ettåriga perspektiv ger den underlag för utskottet att säkerställa relevans, kvalitet och produktivitet i verksamhet. Enligt utskottet är det viktigt att den djupa uppföljningen inte genomförs för tidigt, då det ofta kan ta innan det går att spåra resultaten av en granskning. Redogörelse /18:RR1 årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Externrevisorns revisionsberättelse Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2015–2017 Tabell 3 Kostnader för extern kompetens 2015–2017 Tabell 4 Resultat inom årlig revision 2015–2017 Tabell 5 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Tabell 6 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tabell 7 Kostnader för verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan Tabell 8 Kostnader för verksamhetsgrenen Internationellt utvecklingssamarbete Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /18:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (M). ska enligt lagen (2016:1091) om budget och administration för myndigheter lämna en årsredovisning till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. överlämnade riksrevisorn med administrativt ansvar, , årsredovisningen i form av en redogörelse till (redog. 2017/18:RR1). I årsredovisningen lämnas ett intygande av riksrevisorn med administrativt ansvar om att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn med administrativt ansvar bedömer vidare att myndighetens interna styrning och kontroll är betryggande. Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för är det finansutskottet som svarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet (dnr 1480-2017/18). har också lämnat in Uppföljningsrapport till finansutskottet . Den är inte något formellt riksdagsärende. Uppföljningsrapporten ger utskottet underlag för att bedöma resultat. Som ett led i beredningen av ärendet höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisorerna . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. I sitt förord till årsredovisningen konstaterar riksrevisorn med administrativt ansvar, , att de tre nya riksrevisorernas främsta prioritet har varit att återupprätta förtroendet för myndigheten. Enligt förordet har levererat enligt sitt uppdrag med goda resultat. Den årliga revisionen av årsredovisningar slutfördes och i enlighet med god revisionssed. Inom effektivitetsrevisionen publicerades 37 granskningsrapporter, i huvudsak i enlighet med granskningsplanen 2016/17. Det är något fler granskningar än . Aktivitetsnivån i både det internationella samarbetet och i det internationella utvecklingssamarbetet har höjts . Enligt redogörelsen åtgärdades flera av de brister som funnits i den interna styrningen och kontrollen av myndigheten. En ny arbetsordning har tagits fram för att tydliggöra ansvar och befogenheter inom myndigheten, t.ex. gränsdragningen mellan riksrevisorn med administrativt ansvar och övriga riksrevisorer. Arbetsordningen slår också fast vilken typ av styrande dokument som ska finnas i myndigheten, vad de ska innehålla och hur de ska tas fram. Man har också fattat beslut om interna föreskrifter om allmänna handlingar m.m. och om jäv och oberoende. Dessutom har man sett över riktlinjerna för rekrytering, representation och lönesättning. En riskanalys har gjorts för att identifiera de omständigheter som utgör en risk för att verksamhetsmål inte ska uppnås. Merparten av de identifierade riskerna ligger inom en risknivå som ledningen har bedömt som acceptabel. Vidare visar riskanalysen på några kritiska risker. I årsredovisningen konstateras att kontrollåtgärder har vidtagits för dessa risker. Anslagsförbrukningen 2017 på förvaltningsanslaget var ca , vilket innebär ett utgående anslagssparande på (se tabell 1). Förvaltningsanslaget belastades med till följd av utbetald pension till en tidigare riksrevisor. På anslag för internationellt utvecklingsarbete var anslagsförbrukningen , vilket innebär att anslagskrediten utnyttjades med . Inom biståndsanslaget lämnade transfereringar till samarbetspartner som främst utgjordes av kontantbidrag, t.ex. lönekostnader för lokalanställda specialister och kostnader för kompetensutveckling såsom kurser och material. Kontantbidragen uppgick till . Utgiftsområde 7 1:5 Internationellt utvecklingsarbete Källa: årsredovisning . Verksamhetens kostnader ökade med ca 2017 (se tabell 2). Ökningen jämfört med förklaras främst av ökade personalkostnader för tre av de fyra verksamhetsgrenarna. Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna 2015–2017 Not: har verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan tillkommit. Jämförelsetal har räknats om. Källa: årsredovisning . Kostnaderna för extern kompetens ökade något (se tabell 3). Användningen av extern kompetens ökade framför allt inom det internationella utvecklingssamarbetet och avser främst stöd till ledarskapsutveckling. Verksamhetsgren: Årlig revision Den årliga revisionen ska utföras i enlighet med god revisionssed, enligt internationella standarder, och revisionsberättelserna ska komma . arbetar förebyggande genom att ha en löpande dialog med myndighetsledningarna om de brister man identifierar under granskningen i syfte att undvika väsentliga fel i årsredovisningen. Tabell 3 Kostnader för extern kompetens 2015–2017 Källa: årsredovisning 2017. I årsredovisning konstateras att myndigheten slutförde granskningen av myndigheternas årsredovisningar för och i samband med det lämnade 231 revisionsberättelser. Sammanlagt 15 myndigheter fick tillsammans 21 modifierade revisionsberättelser. I granskningen av årsredovisningarna har återigen uppmärksammat oklarheter i frågan om full kostnadstäckning utifrån avgiftsförordningen och i frågan om villkor för bemyndiganden. har med anledning av detta lämnat 13 upplysningar. Några modifierade uttalanden i revisionsberättelserna med anledning av uttalandet om ledningens bedömning av intern styrning och kontroll föranleddes inte av granskningen. har tagit flera initiativ inom den årliga revisionen för att digitalisera myndigheten. Enligt årsredovisningen hämmas förutsättningarna för en digitaliserad inhämtning av redovisningsdata av att det saknas standardiserade informationsformat. Samarbetet med för att ta fram en standard för uttag av redovisningsinformation från de granskade myndigheternas ekonomisystem har fortsatt, och har man också organiserat centrala uttag av redovisningsdata från Statens servicecenter. kontrollerades nio ansvariga revisorers akter, och kvalitetskontrollen utifrån fastställda kvalitetskriterier visade att revisionen i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med de krav som ställs. Av de nio ansvariga revisorerna var sex nya i sin roll. Avsikten är att en revisionsakt för varje ansvarig revisor ska kontrolleras . Trots att den externa uppföljningen visar att nio av tio granskade myndigheter helt eller delvis instämmer i att revisionen har varit positiv ser ett fortsatt behov av kunskapsöverföring mellan revisorerna. Den totala kostnaden för den årliga revisionen har ökat med ca jämfört med (se tabell 2) till följd av högre lönekostnader inom framför allt den del som avser revisionen av de statliga myndigheterna. Övertidsersättningar i samband med årsredovisningsgranskningen och en förändring av kompetensprofilen inom verksamhetsgrenen förklarar utvecklingen. Antalet redovisade timmar är i stort sett oförändrat jämfört med . Kostnaderna för områdesbevakning, metodutveckling och utbildning ligger i stort sett på samma nivå som . Som framgår av tabell 3 ovan har användningen av extern kompetens inom den årliga revisionen inte ökat nämnvärt jämfört med . Den årliga revisionen är avgiftsbelagd. Intäkterna från revisionen redovisas mot inkomsttitel, och verksamhetens kostnader belastar förvaltningsanslaget. Antalet fakturerade timmar 2017 är i stort sett oförändrat jämfört med , medan kostnaderna alltså ökat. I tabell 4 redovisas resultatet av den avgiftsfinansierade årliga revisionen. Tabell 4 Resultat inom årlig revision 2015–2017 Not: Kostnaderna avser nettokostnader för själva revisionen av de statliga myndigheterna. Källa: årsredovisning 2017. Effektivitetsrevisionens omfattning och inriktning bestäms i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt lagen ska granskningen främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. följer de internationella standarderna (International Standards of Supreme Audit Institutions, Issai) för effektivitetsrevision. publicerades 37 granskningsrapporter, vilket är fyra fler än 2016. fattades beslut om att inleda 40 granskningar, och pågick 43 granskningar. I årsredovisningen har man klassificerat de publicerade granskningarna efter revisionslagens uppräkning av typ av granskningar: hushållning, resursutnyttjande respektive måluppfyllelse och samhällsnytta (se tabell 5). En publicerad granskning kan bestå av flera typer av granskningar. bedömer att granskningarna i huvudsak levde upp till bredden i lagens krav och inriktningen i granskningsplanen 2016/17. Tabell 5 Inriktningen på effektivitetsrevisionens granskningar Källa: årsredovisning 2017. lades åtta granskningar ned, vilket enligt årsredovisningen är i paritet . Att granskningar läggs ned och att de ibland också läggs ned sent i processen har olika förklaringar, t.ex. kan det bero på dataproblem, metodologiska problem eller att revisionsobjektet redan har vidtagit åtgärder. Kostnaden för granskningar som lades ned var , vilket visserligen är en minskning med jämfört med men en ökning med jämfört med . Utvecklingen visar att jämfört med har färre timmar lagts ned i granskningar när det visat sig att de inte kunnat ge resultat. Under rubriken redovisas den process för kvalitetssäkring som använder. Den innebär att projektledare och enhetschef har ett kvalitetsansvar. Ämnessakkunniga bidrar också till kvalitetssäkringsarbetet. Ett seminarium hålls tidigt i samband med att frågor, bedömningsgrund och metodval har utarbetats. Vid detta seminarium deltar även två externa referenspersoner. När det finns ett rapportutkast hålls ytterligare ett internt seminarium. Granskningsobjekten får möjlighet att faktagranska rapportutkast. När även dessa synpunkter beaktats fattar ansvarig riksrevisor beslut om granskningsrapport. Den totala kostnaden för effektivitetsrevision ökade med jämfört med . En förändrad kompetensprofil inom avdelningen och fler arbetade timmar är förklaringen. Efter en större inledande satsning i samband med omorganisationen 2016 har kostnaden för metodutveckling och utbildning minskat något. I årsredovisningen konstateras att kostnaden per publicerad granskning är lägre än tidigare (se tabell 6) och att detta främst beror på att det genomsnittliga antalet timmar per granskning minskat. Den successiva minskningen över åren förklaras av en viss produktivitetsökning och att fler granskningar av mer avgränsad karaktär genomförts. Som framgår av tabell 3 ovan har användningen av extern kompetens inom effektivitetsrevisionen minskat något . Tabell 6 Kostnader för och genomsnittlig insats per granskningsrapport Tusental kronor om inte annat anges inte resulterat i rapport Antal timmar per granskning Not: Antalet timmar per granskning grundar sig på redovisade timmar för anställd personal. Källa: årsredovisning . Verksamhetsgren: Nationellt revisionsorgan är nationellt revisionsorgan, vilket bl.a. innebär att myndigheten samverkar i revisionsfrågor nationellt och internationellt. Inom verksamhetsgrenen redovisas även myndighetsövergripande uppgifter. Resultat och bedömning nationell samverkan Under rubriken och bedömning av nationell samverkan redogör för att man lämnar en granskningsplan, den årliga rapporten och den s.k. uppföljningsrapporten till . Vidare konstateras att myndigheten lämnat 37 remissyttranden. hölls fem sammanträden med parlamentariska råd, och betoningen lades på en dialog med rådet om såväl verksamhetens inriktning som myndighetens interna förhållanden. hade fyra möten med det vetenskapliga rådet, jämfört med ett möte . Bedömningar av granskningsrapporter var ett genomgående tema vid mötena. Webbplatsen är en av de främsta kanalerna för att informera om uppdrag och arbete och resultaten av myndighetens granskning. Webbplatsen har ca 14 000 besök . En annan viktig del i den externa kommunikationen är externa kontakter och seminarier, bl.a. tog initiativ till ett möte med nya myndighetschefer för att skapa kunskap och kontakt. Resultat och bedömning internationell samverkan I internationella sammanhang är bl.a. medlem i det internationella samarbetsorganet för nationella revisionsorgan, (Intosai) och utför åtaganden på EU-nivå, t.ex. när det gäller kontakter med Europeiska revisionsrätten (ECA). Jämfört med 2016 blev kostnaderna för verksamhetsgrenen lägre 2017. Det är främst kostnaden för övriga avrapporteringar som var lägre på grund av lägre kostnad för den årliga rapporten. lämnade inte heller andra rapporter än de instruktionsenliga rapporterna, vilket bidragit till de lägre kostnaderna. Tabell 7 Kostnader för verksamhetsgrenen Nationellt revisionsorgan Externa kostnader och seminarium Not: redovisades kostnaderna för parlamentariska råd under myndighetens ledning och inte inom någon verksamhetsgren. Källa: årsredovisning 2017. Verksamhetsgren: Internationellt utvecklingssamarbete Det internationella utvecklingssamarbetet syftar till att stärka andra länders nationella revisionsorgan, både när det gäller kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella revisionsstandarder. Utvecklingssamarbetet sker i globala, regionala och bilaterala program i , , västra och . På global nivå fokuserade arbetet på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai-samarbetet. På regional nivå dominerade samarbetet med organisationen för engelsktalande (Afrosai-E). Bilateralt stödde utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt handledning i enskilda revisionsteam. gjorde också insatser inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. vidareutbildades sammanlagt 1 091 medarbetare och chefer (kvinnor) hos samarbetspartner. Under rubriken presenterar sin process för kvalitetsarbetet, från det att ett eventuellt samarbete ska inledas till en utvärdering av uppnådda resultat som görs i slutet av varje projektfas. För övrigt hölls ett årligt samråd med Sida i enlighet med instruktion. Verksamhetskostnaderna har ökat jämfört med (se tabell 8), och det är främst användningen av extern kompetens (se tabell 3) som har ökat, men även kostnaderna för egen personal och resekostnaderna i samband med missionerna. ökade aktivitetsnivån i det internationella utvecklingssamarbetet påtagligt, och anslaget har utnyttjats till fullo. Tabell 8 Kostnader för verksamhetsgrenen Internationellt utvecklingssamarbete Källa: årsredovisning 2017. Inom utvecklingssamarbetet kompletterar egen verksamhet och transfereringar varandra. Enligt årsredovisningen beror balansen dem emellan på vilka förutsättningar och behov som finns inom respektive projekt. I samarbetet med Afrosai-E svarar transfereringarna för närmare hälften av projektvärdet, vilket beror på att organisationen i viss utsträckning kan rekrytera experter lokalt. Ökningen förklaras av att bidragen till Afrosai-E ökade och att lämnade bidrag för köp av it-utrustning till revisionsmyndigheten i . Personal, kompetensförsörjning och arbetsmiljö var 314 personer anställda vid myndigheten, och uppgick antalet årsarbetskrafter till 274. Jämfört med året innan var det något fler anställda (305 personer anställda 2016) som antalet årsarbetskrafter var något lägre (281 årsarbetskrafter ). Könsfördelningen på myndigheten har varit kvinnor och män. På kontoret i har andelen kvinnor ökat till , vilket förklaras av att generationsväxlingen inneburit att flera äldre män ersatts av yngre kvinnor. har andelen chefer som är kvinnor ökat från till . Antalet chefer var 23 stycken 2017, exklusive de tre riksrevisorerna. Personalomsättningen var , vilket visserligen är en minskning jämfört 2016 men fortfarande högre jämfört med då personalomsättningen var . har verkat för att minska personalomsättningen inom den årliga revisionen, ett arbete man bedömer har haft positiv effekt. Inom effektivitetsrevisionen har personalomsättningen fortsatt att vara hög, vilket påverkar verksamheten negativt, bl.a. genom att granskningsprojekt blir försenade eller att de läggs ned. var rekrytering en central del av arbete med kompetensförsörjning. I huvudsak kan rekrytera den kompetens som verksamheten behöver, men det anses vara en utmaning att attrahera erfarna revisorer till den årliga revisionen. I synnerhet är det svårt att rekrytera till verksamhetsorterna . godkändes en av fyra revisorer som genomförde revisorsprovet i samarbete med . , 2015 och 2016, har tre av sex respektive sex av nio revisorer godkänts. Inom några sakområden har det också varit mycket svårt att rekrytera erfarna medarbetare till effektivitetsrevisionen. Ett arbete påbörjades för att ta fram en ny kompetensförsörjningsstrategi. Arbetet syftar till att klargöra myndighetens kompetensbehov och formerna för kompetensförsörjning med utgångspunkt i planerad utveckling och inriktning av verksamheten. fortsatte man sin kompetensutveckling för myndighetens chefer. Sjukfrånvaron låg på samma nivå , dvs. på av total ordinarie arbetstid. På grund av nya långtidssjukrivningar ökade sjukfrånvaron bland kvinnor i gruppen . Sjukfrånvaron fortsatte också att öka för kvinnor i gruppen och yngre. gjordes en medarbetarundersökning som ett komplement till den organisatoriska och sociala skyddsronden som genomfördes . Nöjd-medarbetar-index (NMI) blev 53, vilket är ett resultat som ligger under gränsen för nöjd som går vid 55. Generella utvecklingsområden var ledning och styrning, arbetsbelastning och kommunikation. I årsredovisningen anges att man har tagit hand om resultaten inom ramen för det systematiska arbetsmiljöarbetet. Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet (dnr 1480-2017/18). Enligt externrevisorn har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter (BEA-lagen) samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Enligt revisorernas uppfattning, baserad på revisionen av årsredovisningen, har riksrevisorn med administrativt ansvar i alla väsentliga avseenden använt anslag och intäkter i enlighet med BEA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Som komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Iakttagelserna har diskuterats med berörda personer och med myndighetens ledning. Externrevisorn konstaterar att granskningen huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen och att man när det gäller resultatredovisningen har fokuserat på att göra faktakontroll mot relevanta underlag och specifikationer. Externrevisorn anser att ändringen av verksamhetsgrensindelningen innebär att redovisning och analys i förhållande till de två föregående åren försvåras eftersom det inte fullt ut är möjligt att räkna om tidigare års utfall till jämförbara siffror. När det gäller den årliga revisionen konstaterar revisorn att det ackumulerade underskottet ökade till följd av högre lönekostnader som inte fullt ut har kunnat tas ut i form av högre avigftsintäkter. En ökning av de gemensamma kostnaderna avser främst kostnader för extern kompetens inom det internationella utvecklingssamarbetet och inom stödverksamheten. De ökade kostnaderna inom det internationella utvecklingssamarbetet förklaras, förutom av kostnader för extern kompetens, av kostnader för egen personal, resekostnader och representation i samband med missioner samt ökade transfereringar, t.ex. inköp av it-utrustning för insatsen i . Fördelningen av de myndighetsgemensamma kostnaderna sker i enlighet med den princip som myndigheten anger, konstaterar revisorn. har internrevisionen vid myndigheten utfört granskningar inom områden som rekryteringsförfarande, riskhanteringsprocessen, upphandling, kompetensförsörjning inom årlig revision och en kartläggning av intern styrning och kontroll. Internrevisionen har rapporterat att det finns förbättringsmöjligheter inom samtliga granskade områden. Externrevisorn noterar avslutningsvis att personalsituationen på ekonomienheten varit ansträngd och att åtgärder vidtagits för att säkerställa bemanningen. Revisorn har efter granskning av generella it-kontroller lämnat rekommendationer om ändringar av fasta registerdata och behörigheter till redovisningssystemet och konstaterar att det nu pågår en översyn hos myndigheten i syfte att ytterligare dela upp behörighetsrollerna. ska ge underlag för att bedöma myndighetens resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I inledningen konstateras att rapporten också kan ge andra än kunskap om granskningar, hur de tas emot och vad de leder till. Med en regelbunden uppföljning får även erfarenheter som kan användas internt för att utveckla såväl granskningsarbetet som rapporteringen av granskningarna. Uppföljningsrapporten består av tre delar. I den första delen redovisas en s.k. djup uppföljning av 18 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen –. I den andra delen redovisas hur berörda organisationer och regeringen har behandlat de modifierade revisionsberättelserna från revisionen 2016. I den tredje och sista delen redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter . I förordet till rapporten konstaterar riksrevisorerna att uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Den djupa uppföljningen gör det tydligt att det skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problem i vissa fall också kan kvarstå.