bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — Enligt regeringen har tillväxten dock varit mindre synkroniserad jämfört med , med en snabbt ökande tillväxt i som tillväxten dämpats i många andra ekonomier, i synnerhet i men även i flera framväxande ekonomier. Hushåll och företag är dock alltjämt överlag optimistiska, även om de inte är lika positiva som . Oljepriset har stigit , men regeringen förväntar sig inte att det påverkar den globala BNP-tillväxten mer än marginellt. Utvecklingen för världshandeln och industrikonjunkturen har dämpats , och även exportorderingången har stigit i en långsammare takt än 2017. En bidragande orsak till utvecklingen kan enligt regeringen vara en ökad osäkerhet om hur framtida handelsrelationer kommer att se ut, och begynnande kapacitetsbegränsningar i vissa sektorer. Den ökade osäkerheten om de globala tillväxtförutsättningarna har tagit sig uttryck i ökad turbulens på många av världens börser. Regeringen bedömer att en ökad sysselsättning, en alltjämt expansiv penningpolitik i många ekonomier och draghjälp från en expansiv amerikansk finanspolitik gör att BNP i världen kan väntas växa 2018, vilket är den högsta tillväxttakten . BNP-tillväxten bedöms i stort sett hålla i sig även 2019. Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2021 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt (). Källa: Budgetpropositionen . I euroområdet dämpades BNP-tillväxten efter att 2017 ha varit den starkaste . Enligt regeringen har draghjälpen från exporten avtagit, och den har inte kompenserats fullt ut av en ökad inhemsk efterfrågan. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Förtroendeindikatorer bland hushåll och företag har fallit, och inom industrin har nedgången accelererat . Indikatorerna är dock fortfarande något över historiska medelvärden. Ekonomin i euroområdet får också fortsatt draghjälp av en expansiv penningpolitik och förbättringar på En fortsatt hög efterfrågan väntas medföra ökade Regeringen räknar med en BNP-tillväxt på 2018 och Utsikterna för den brittiska ekonomin har enligt regeringen försämrats sedan folkomröstningen om EU-medlemskapet 2016. Sparandet är dock på historiskt låga nivåer. Investeringarna som redan tidigare bromsat in till följd av osäkerhet kring det kommande EU-utträdet, föll kraftigt under det första halvåret, liksom exporten. Inhemsk efterfrågan väntas fortsätta att utvecklas svagt 2018 och 2019. Sammantaget bedömer regeringen att BNP-tillväxten mattas av till 2018 och 2019, vilket är nära en halvering av tillväxttakten som förelåg innan folkomröstningen . I har ekonomin fortsatt att utvecklas starkt och regeringen bedömer att konjunkturuppgången kommer att fortsätta , även om tillväxten mattas av till följd av ett alltmer ansträngt resursutnyttjande och en gradvis mindre expansiv penningpolitik. Den expansiva finanspolitiken bidrar på kort sikt till BNP-tillväxten men driver upp den höga statsskulden Den högre tillväxten ökar inflationstrycket, vilket väntas leda till en mer åtstramande penningpolitik. BNP-tillväxten förväntas uppgå till 2,9 procent 2018 och dämpas till 2019. BNP-tillväxten i har saktat in , vilket enligt regeringen bl.a. beror på myndigheternas försök att begränsa den höga kredittillväxten och minska de finansiella riskerna. Även handelskonflikten med tynger Investeringstillväxten har sjunkit och hushållen är mer försiktiga Enligt regeringen har de kinesiska myndigheterna som svar på detta återgått till att stimulera ekonomin med hjälp av penning- och Regeringen bedömer att BNP-tillväxten kommer att uppgå till 2018 och dämpas till 2019. Utvecklingen i och 2019 Regeringen beräknar att BNP-tillväxten i svensk ekonomi kommer att uppgå till 2019. var tillväxten i hushållens konsumtion hög, och det var framför allt en stark utveckling i detaljhandeln och tjänstekonsumtionen som bidrog till utvecklingen. förväntas konsumtionen växa , vilket är i linje med den genomsnittliga ökningstakten . Regeringen bedömer att den offentliga konsumtionen kommer att öka jämfört med , för att sedan mattas av . Investeringstillväxten bedöms av regeringen fortsätta att vara stark. Till följd av med högt resursutnyttjande ökar behovet av kapacitetshöjande 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Investeringarna fortsätter därmed att öka 2019, dock med en långsammare takt . var bostadsbyggandet något lägre än , men det är fortfarande på en historiskt sett mycket hög nivå. Regeringen konstaterar att det råder stor osäkerhet om hur bostadspriserna kommer att utvecklas och . Antalet beviljade bygglov har sedan en hög nivå i mitten av 2017 minskat, och byggbranschens optimism om framtiden har minskat påtagligt. Sammantaget bedömer regeringen att bostadsinvesteringarna minskar , dock från mycket höga nivåer. De senaste årens goda inkomstutveckling, den starka utvecklingen på arbetsmarknaden och fortsatt låga räntor är enligt regeringen faktorer som talar för en fortsatt stark efterfrågan på bostäder 2019. Regeringen konstaterar att exporten motsvarar av svensk BNP, och att de senaste årens förbättrade omvärldskonjunktur har gynnat svensk exportefterfrågan. växte exporten dock i måttlig takt, men fler indikatorer tyder på förbättrade exportutsikter framöver, och tillsammans med den jämförelsevis svaga kronan gör detta att exporten väntas öka i en snabbare takt resterande delen av 2018 och 2019. Tabell 1.2 Försörjningsbalansen Årlig procentuell förändring –2,0 –1,7 –0,1 2Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: Budgetpropositionen . Under första halvan av 2018 har både sysselsättningen och arbetskraften fortsatt att öka i relativt snabb takt, enligt regeringen. Särskilt arbetskraften har ökat i snabb takt, vilket har lett till att minskningen i arbetslösheten har stannat av. Regeringen bedömer att den gynnsamma konjunkturutvecklingen medför att sysselsättningen fortsätter att öka i relativt hög takt. Även arbetskraften väntas fortsätta växa och sammantaget medför detta att arbetslösheten väntas uppgå till 2018. fortsätter sysselsättningen och arbetskraften att öka, men i en långsammare takt än till följd av en något mer dämpad efterfrågan och en långsammare tillväxt av befolkningen i arbetsför ålder. Arbetslösheten väntas dock vara oförändrad. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi har ökat och bedöms vara högre än normalt 2018 och 2019. Enligt regeringen talar en rad faktorer för 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Jämförelsevis långa rekryteringstider i näringslivet och höga bristtal enligt Konjunkturbarometern tyder på att det är svårare än vanligt att rekrytera efterfrågad arbetskraft. Även Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning visar att arbetsgivarna upplever stor brist på arbetskraft, också inom offentlig sektor. Regeringen pekar vidare på att det finns indikatorer som tyder på att företagen utnyttjar befintlig produktionskapacitet i högre utsträckning än normalt. har det mer ansträngda resursutnyttjandet inte gett något påtagligt avtryck i löneutvecklingen och bristen på arbetskraft kan enligt regeringen därmed fortsätta vara hög utan att det medför någon större risk för överhettning. Regeringen bedömer att BNP-gapet uppgår till av BNP både 2018 och 2019. januari t.o.m. uppgick inflationen mätt med KPIF i genomsnitt till , och regeringen förväntar sig att den ligger kvar på denna nivå resterande delen av 2018. KPIF exklusive energi uppgick t.o.m. september till . Ett högre resursutnyttjande än normalt i och i omvärlden talar enligt regeringen för att den underliggande inflationen kommer att stiga snabbare . Utvecklingen dämpas dock av att företagens inflationsförväntningar är låga och att löneutvecklingen är dämpad jämfört med tidigare perioder med ansträngt resursutnyttjande. Regeringen konstaterar att de avtalade hyresökningarna är jämförelsevis låga och att förhandlingsbuden antyder att hyresökningarna blir måttliga även detta år. Ett fortsatt stort direkt bidrag från stigande energipriser medför dock att KPIF-inflationen förväntas uppgå till 2019. Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal 2017–2021 Årlig procentuell förändring om inget annat anges BNP, fasta priser BNP-gap, procent av potentiell BNP Arbetskraft 15–74 år Sysselsatta 15–74 år Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,5 –0,5 –0,3 1Inflation mätt med KPI med fast bostadsränta. Källa: Budgetpropositionen . Utvecklingen 2020 och 2021 I regeringens bedömning av den ekonomiska utvecklingen och 2021 antar regeringen att inga nya störningar påverkar ekonomin. Konjunkturläget antas därför gå mot ett mer balanserat resursutnyttjande. Prognosen för BNP- utvecklingen bestäms huvudsakligen av tillväxten i produktivitet och antalet 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Regeringens prognosprinciper innebär att skattesatserna hålls oförändrade utöver beslutade och beräknade förändringar, och det är bara beslutade och beräknade förändringar av statens utgifter som beaktas i prognosen. Prognosprinciperna kan enligt regeringen få som konsekvens att den kommunala konsumtionen avviker från det demografiska behovet. Regeringen konstaterar att eftersom budgetpropositionen lämnas av en övergångsregering är prognoserna förknippade med större osäkerhet än normalt. Regeringen bedömer att konjunkturen i de avancerade ekonomierna når sin topp 2019 och att BNP-tillväxten därefter mattas av något. Tillväxten i flera av de framväxande ekonomierna förväntas också dämpas något framöver. Sammantaget bidrar detta till att regeringen förväntar sig att svensk export kommer att växa i en något lägre takt 2020 och 2021 jämfört med . Regeringen bedömer att den offentliga konsumtionen minskar 2020 och 2021, men att penningpolitiken till stor del kommer att motverka den negativa effekt på efterfrågan som detta för med sig. Ekonomin förutsätts därför gå mot ett mer balanserat läge 2021. Regeringen bedömer därmed att BNP-tillväxten blir lägre 2020 och 2021 än 2018 och 2019. Tillväxten i sysselsättningen och arbetskraften mattas också av. Det relativt höga resursutnyttjandet och 2019 bidrar till en högre löneökningstakt, och inflationen mätt med KPIF bedöms vara 2020 och 2021. Regeringen förväntar sig att kommer att höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. Låga styrräntor i omvärlden väntas bidra till en jämförelsevis långsam ränteökning. Osäkerheter i prognosen och alternativa scenarier En eskalerande handelskonflikt som eventuellt omfattar fler länder än och skulle enligt regeringen kunna leda till en väsentligt svagare global ekonomisk utveckling än i prognosen. En annan osäkerhetsfaktor som regeringen lyfter fram är hur den framtida ekonomiska och politiska relationen mellan och kommer att se ut efter att lämnat unionen . Det finns också osäkerhet kopplad till finanspolitik, som i värsta fall kan leda till en oro för hela det europeiska samarbetet, i första hand inom ramen för den ekonomiska och monetära unionen (EMU). Det kan innebära risker för den finansiella stabiliteten och en sämre utveckling för den europeiska ekonomin. Andra riskfaktorer som nämns är att räntorna i omvärlden kan stiga snabbare än förväntat, att det i många framväxande ekonomier finns finansiella sårbarheter i form av stora bytesbalansunderskott och hög skuldsättning, samt klimatförändringarnas och extrema väderhändelsers effekter på den ekonomiska utvecklingen. En kraftig inbromsning av tillväxten i är också en riskfaktor. Konjunktur- utvecklingen i omvärlden kan enligt regeringen också bli starkare än väntat. I EU innebär det relativt låga resursutnyttjandet och den expansiva penningpolitiken att det finns lediga resurser. I är det tänkbart att den 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN expansiva finanspolitiken kan komma att få större effekter på den ekonomiska utvecklingen än väntat 2018 och 2019. I utgör hushållens skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden en risk, anser regeringen. förefaller enligt regeringen ha stabiliserats , men om priserna skulle sjunka ytterligare eller om räntorna skulle stiga mer än vad hushållen förväntar sig kan det leda till negativa effekter för svensk ekonomi, via bl.a. lägre bostadsinvesteringar och lägre konsumtion. talar dock de senaste årens goda ekonomiska utveckling och förväntningar om fortsatt låga räntor faktorer för att efterfrågan på bostäder förblir stark. konstaterar regeringen att om centrala aktörers bedömning av resursutnyttjandet i ekonomin skulle visa sig avvika väsentligt från det verkliga utnyttjandet skulle detta innebära att den penning- och finanspolitik som bedrivits har varit mindre väl avvägd än väntat. Därutöver redogör regeringen för två alternativa scenarier för den I det första scenariot antas en högre inflation än väntat i medföra en snabbare åtstramning av den amerikanska penningpolitiken, vilket leder till att långa räntor och riskpremier stiger. innebär striktare kreditvillkor, en starkare dollarkurs och fallande tillgångspriser, vilket medför att aktiviteten i den amerikanska ekonomin Det bidrar enligt regeringen också till kapitalutflöden och växelkursförsvagningar i framväxande ekonomier, samt ökad stress på de Sammantaget medför det att tillväxten i omvärlden blir lägre än i huvudscenariot. En lägre tillväxt i omvärlden hämmar svensk tillväxt via en lägre svensk exportefterfrågan, och sammantaget väntas svensk BNP-tillväxt bli lägre 2019 än i huvudscenariot. I det andra alternativa scenariot väntas tillväxten i euroområdet utvecklas snabbare än i huvudscenariot. Efter höga tillväxttal dämpades tillväxten i euroområdet 2018. arbetsmarknaden har fortsatt att förbättras, medan räntor till hushåll och företag är låga. Detta tyder enligt regeringen på att konjunkturen i euroområdet skulle kunna bli starkare än förväntat 2018. svensk exporttillväxt och sammantaget leda till en högre BNP-tillväxt 2019. Regeringen bedömer att prognosen för BNP-tillväxten 2018 och 2019 är i linje med , Europeiska kommissionens och prognoser. Enligt regeringen är skillnaderna mellan prognoserna små ur ett statistiskt perspektiv. Regeringens prognos för arbetslösheten är i linje med övriga bedömares prognoser för både 2018 och 2019. Även regeringens prognoser för inflationen ligger nära övriga bedömares. När det gäller resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet beräknar regeringen, och att det kommer att vara positivt 2018 och 2019. Europeiska kommissionen beräknar i stället att resursutnyttjandet blir 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN2018/19:FiU1 betydligt mindre ansträngt. Regeringen konstaterar att skillnaderna sammantaget är små mellan regeringens och övriga bedömares prognoser. Tabell 1.4 Prognosjämförelser i budgetpropositionen BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, procent av arbetskraften 15–74 år Inflation, procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPIF/HIKP 2,1/2,0 1,9/1,7 2,1/2,0 2,2/2,1 –/1,9 –/1,7 2,2/2,1 2,1/2,1 BNP-gap, procent av potentiell BNP –0,3 Källa: Budgetpropositionen . Publiceringsdatum för regeringen , , Europeiska kommissionen för BNP och HIKP och för övriga variabler, . I regeringens prognos i budgetpropositionen har information som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. I detta avsnitt redovisas ett antal prognoser och indikatorer över svensk ekonomi som publicerats efter det datumet. bedömer i sin höstprognos från att ökad global osäkerhet, handelspolitiska spänningar och högre oljepriser dämpar tillväxttakten i EU. Till viss del kan även avtagande förbättringar på arbetsmarknaden och kapacitetsbegränsningar i vissa medlemsstater hålla tillbaka tillväxten. Tillväxten förväntas framför allt drivas av privat konsumtion och investeringar. BNP-tillväxten för EU som helhet beräknas av kommissionen avta från 2018, 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Utvecklingen i euroområdet förväntas följa ekonomi bedöms växa 2018 för att sedan kylas av något till en tillväxttakt på 2019 och 2020. enligt kommissionen främst på minskad inhemsk efterfrågan i form av minskade investeringar och minskad privat konsumtion. konsumtionen förväntas öka 2018 och sedan minska 2019 och 2020. förväntas öka något svagare jämfört med tidigare prognoser på grund av ökad osäkerhet om världshandeln och minskad tillväxttakt i . väntas minska 2018 jämfört med , men brist på viss typ av arbetskraft och problem med matchning gör att arbetslösheten endast förväntas minska något 2019 och 2020. Inflationen förväntas öka till 2018 och minska något till 2019. Enligt prognos för världsekonomin från är den globala BNP-tillväxten stark, men den har nått sin topp och ekonomin står inför ökade risker, såsom handelspolitiska spänningar och stramare kreditvillkor. Den globala BNP-tillväxten bedöms minska gradvis från 2018 till 2019 och 2020. I många länder ligger arbetslösheten på låga nivåer, och brist på arbetskraft börjar visa sig. Tillväxten i handel och investeringar har dämpats, och högre räntor och en stigande dollarkurs har resulterat i kapitalutflöden från många framväxande ekonomier. Därtill förväntas den penningpolitiska och finanspolitiska stimulansen minska i . Svensk BNP-tillväxt bedöms även fortsättningsvis drivas av stark export och inhemsk efterfrågan. BNP-tillväxten förväntas uppgå till 2018 och sedan avta till 2019 och 2020. Avmattningen bedöms bero på minskade investeringar i framför allt bostäder och kapacitetsbegränsningar i många sektorer. Arbetslösheten väntas minska till 2018 för att sedan plana ut och 2020, eftersom arbetstagare som är svåra att anställa utgör en stigande andel av de arbetssökande. bedömer att de huvudsakliga riskerna för svensk ekonomi utgörs av minskad export till följd av ökad protektionism och minskad konsumtion på grund av sjunkande bostadspriser. Därtill kan en expansiv makroekonomisk policymix skapa obalanser och innebära sårbarheter inför nästa konjunkturnedgång. Ny statistik över läget i svensk ekonomi Enligt Nationalräkenskaperna minskade BNP tredje kvartalet 2018 jämfört med . Det var som BNP krympte. Det var främst hushållens konsumtion som förklarade nedgången, följt av minskade lagerinvesteringar. Fasta bruttoinvesteringar och exportnettot bidrog positivt. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN hade endast en marginell påverkan på BNP-utvecklingen. Jämfört med tredje kvartalet 2017 steg BNP-tillväxten . minskade hushållens konsumtion jämfört med föregående kvartal och höll tillbaka BNP-utvecklingen . Hushållens konsumtion av transporter och fordon bidrog mest till nedgången. Lagerinvesteringar höll tillbaka BNP- utvecklingen . Fasta bruttoinvesteringar ökade jämfört med och bidrog till BNP-utvecklingen. Exporten ökade jämfört med , vilket bidrog till BNP-utvecklingen. Exporten av tjänster ökade, medan exporten av varor minskade. Importen minskade , vilket bidrog till BNP-utvecklingen . Produktionen inom näringslivet minskade jämfört med . Det var en bred nedgång som bl.a. drevs av handelsbranschen och tillverkningsindustrin. Produktionen i de varuproducerande branscherna minskade medan den i de tjänsteproducerande branscherna ökade . Antalet sysselsatta i hela ekonomin ökade tredje kvartalet jämfört med föregående kvartal. Rensat för inflation ökade hushållens disponibla inkomster jämfört med (källa: SCB, publicerat ). Konjunkturbarometern föll för andra månaden i rad, från 107,6 till 106,7 . Trots nedgången indikerar barometern ett starkare stämningsläge än normalt i ekonomin, och det är framför allt tillverkningsindustrin som bidrar till detta. Indikatorn för tillverkningsindustrin steg till följd av goda omdömen om orderstockarnas storlek inom främst konsumtionsvaruindustrin. Indikatorn för bygg- och anläggningsverksamhet föll för tredje månaden i rad vilket i huvudsak förklaras av nedjusterade anställningsplaner. Detaljhandelns indikator steg, vilket bl.a. beror på höjda förväntningar på försäljningen . Indikatorn för tjänstesektorn föll för andra månaden i rad och hamnar strax under det historiska genomsnittet. Nedgången förklaras till stor del av en svagare efterfrågan på företagens tjänster. Hushållens indikator gick ned något och visar på en mer dämpad syn på ekonomin än normalt bland hushållen (källa: , publicerat ). Inflationstakten enligt KPIF uppgick till , vilket var en nedgång . Inflationstakten enligt KPI var , vilket var oförändrat jämfört med september (källa: SCB, publicerat ). Enligt Småhusbarometern steg småhuspriserna med –jämfört med den föregående . I storstadsregionerna och Storstockholm sjönk priserna , medan priserna i steg . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN årsbasis har priserna totalt stigit (källa: SCB, publicerat den 8 bostadslägenheter under de tre första kvartalen 2018 jämfört med . Av de påbörjade lägenheterna finns i flerbostadshus, och av dessa var preliminärt en dryg majoritet upplåtna som hyresrätter (SCB, publicerat ). Hushållens bostadslån hade en årlig tillväxttakt på , en minskning jämfört med september. Bostadslånen utgör av den totala utlåningen från monetära finansinstitut (MFI). Hushållens konsumtionslån hade en årlig tillväxttakt på , en ökning jämfört med september (källa: SCB, publicerat ). beräknar att löneökningstakten i ekonomin som helhet var , jämfört med samma månad . Löneökningarna var därmed något högre än då de uppmättes till i ekonomin som helhet. I näringslivet ökade lönerna och i offentlig sektor . Enligt har högkonjunkturen så långt inte gjort något större avtryck på löneökningarna (källa: , publicerat ). Enligt Arbetskraftsundersökningarna () ökade antalet sysselsatta jämfört med samma kvartal 2017. Antalet sysselsatta i åldern 15–uppgick till 5 183 000 personer, vilket är 79 000 fler än . Sysselsättningsgraden ökade till . Även säsongsrensade data visar på en uppgång. Arbetslösheten uppgick till av arbetskraften . Den säsongsrensade arbetslösheten uppgick till . Ungdomsarbetslösheten uppgick till (källa: SCB, publicerat ). Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen i enlighet med budgetlagen (9 kap. 3 § och 9 kap. 5 §) redovisar en prognos över ekonomins utveckling tillsammans med en utvärdering av olika bedömares prognoser över BNP- tillväxten. Den makroekonomiska prognos som presenteras i propositionen ligger till grund för både regeringens budgetförslag och motionärernas budgetalternativ. Utskottet noterar att eftersom budgetpropositionen lämnats av en övergångsregering är prognosen förknippad med större osäkerhet än normalt. Världsekonomin har vuxit i stadig takt 2018, trots ökade handelspolitiska spänningar. Utskottet noterar också regeringens bedömning att tillväxten har varit mindre synkroniserad jämfört med , med en snabbt ökande tillväxt i som tillväxten dämpats i många andra ekonomier. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Utvecklingstakten i världshandeln och industriproduktionen har dämpats, där bidragande orsaker kan vara ökad osäkerhet om hur framtida handelsrelationer kommer att se ut och begynnande kapacitetsbegränsningar i vissa länder. Oron för en försvagad global tillväxt har också medfört ökad turbulens på många av världens börser. Utskottet noterar regeringens bedömning att BNP-tillväxten i världsekonomin kan väntas växa 2019. Regeringen bedömer att BNP-tillväxt förväntas stiga från 2018 för att sedan mattas av något 2019. Utskottet noterar att nationalräkenskaperna visar att BNP-tillväxten tredje kvartalet 2018 minskade jämfört med föregående kvartal, och att det var som BNP minskade. Konjunkturbarometern föll för andra månaden i rad, men trots nedgången indikerar den fortfarande ett starkare stämningsläge än normalt i ekonomin. Utskottet konstaterar att regeringens prognos för BNP-tillväxten i huvudsak ligger i linje med andra relevanta aktörers prognoser. Det gäller även prognosen för arbetslösheten och för inflationen. Utskottet framhåller i likhet med regeringen att det finns osäkerheter i prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Internationellt omfattar dessa bl.a. ökade handelspolitiska spänningar, ekonomiska och finansiella effekter av kommande utträde ur EU och finanspolitik som riskerar att skapa oro för samarbetet inom främst EMU. Därtill utgör snabbare än förväntat stigande räntor i omvärlden, finansiella sårbarheter i många framväxande ekonomier och en inbromsning av tillväxten i riskfaktorer.