bet · H501FöU12 · 2018-04-20 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn till handlingarna. har granskat () tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. övergripande slutsats är att tillsynen bör bedrivas mer effektivt genom att myndigheten utför tillsyn i den omfattning som gett ekonomiskt utrymme för och på ett mer systematiskt sätt prioriterar de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. SSM:s anslag för tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken har ökat , men granskningen visar att myndigheten inte utnyttjat medelstillskotten fullt ut. Enligt innebär det att myndigheten inte utfört tillsyn i den utsträckning som regeringen och efterfrågat. Granskningen visar också att det är oklart om tillsynen inriktas mot de insatser som är mest angelägna. Det har inte ingått i granskningen att bedöma kvaliteten i genomförda tillsynsinsatser eller att bedöma säkerheten vid kärnkraftverken. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och de åtgärder som bedöms nödvändiga med anledning av de rekommendationer som ges till regeringen. I och med skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet anför i likhet med vikten av den svenska kärnkraftens säkerhet och ser positivt på det breda utvecklingsarbete som regeringen och SSM bedriver. Utskottet avser att fortsätta följa regeringens och myndighetens fortsatta redovisning av utvecklingen inom området. Regeringens skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:66 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (S), (M), (S), (-), (M), (S), (C), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M) och (M). Ärendet och dess beredning har granskat () tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift. Granskningen har redovisats i rapporten (RiR 2017:17). överlämnade till regeringen . Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelse 2017/18:66 till . föredrog granskningsrapporten för utskottet . har granskat om SSM:s tillsyn av kärnkraftsreaktorer i drift är effektiv. Granskningen behandlar användningen av anslaget för och genomförandet av tillsynen. De svenska kärnkraftreaktorerna togs i drift och har en beräknad driftstid på 40–, vilket kräver löpande förbättringar och underhåll för att säkerheten ska upprätthållas. Fysiska hot, såsom intrång och terrorattacker, liksom hot mot informationssäkerheten har fått ökat fokus i säkerhetsarbetet . har den internationella synen på önskvärd säkerhetsnivå inneburit att nationella säkerhetskrav höjts, bl.a. till följd av kärnkraftsolyckan i . Sammantaget medför detta omfattande utvecklingsinsatser och investeringar vid kärnkraftverken, vilket även kräver insatser från statens sida för att driva på säkerhetsarbetet och se till att kärnkraftverken lever upp till säkerhetskraven. SSM är tillsynsmyndighet för kärnkraftverk i drift och för andra typer av kärntekniska anläggningar. Myndighetens tillsyn ska säkerställa att de som har tillstånd att driva kärnkraftverken följer lagar, andra föreskrifter och villkor som gäller för kärnteknisk verksamhet och annan verksamhet med strålning. Förutom inspektioner på plats vid kärnkraftverken ingår det i tillsynen att granska ändringar och ombyggnader som tillståndshavarna vill göra och att följa upp s.k. händelser som inträffar i anläggningarna. I SSM:s uppgifter när det gäller kärnkraftverk i drift ingår också tillståndsprövning, regelgivning, beredskap för olyckor vid kärnkraftverken, begränsning av spridningen av radioaktiva ämnen samt forskning. SSM:s samlade verksamhet för strålsäker kärnkraft finansieras med avgifter som tas ut av tillståndshavarna. De totala avgifterna uppgår till ca . Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn till handlingarna. övergripande slutsats är att kärnkraftstillsynen vid SSM bör bedrivas mer effektivt genom att myndigheten utför tillsyn i den omfattning som gett ekonomiskt utrymme för och på ett mer systematiskt sätt prioriterar de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. SSM:s anslag för tillsyn och annan verksamhet som avser kärnkraftverken har ökat , men granskningen visar att myndigheten inte fullt ut utnyttjat medelstillskotten. Enligt innebär det att myndigheten inte utfört tillsyn i den utsträckning som regering och riksdag efterfrågat. Granskningen visar också att SSM inte gör systematiska riskbedömningar när tillsynsinsatser planeras och prioriteras. Därmed är det oklart om tillsynen inriktas mot de insatser som är mest angelägna. Nedan redovisas granskningens viktigaste resultat utifrån två frågeställningar. Utnyttjar SSM tilldelade anslag för kärnkraftstillsyn i enlighet med intentioner? beviljar anslag för SSM:s verksamhet inklusive den verksamhet som avser kärnkraftverken. Enligt riksdagsbeslut ska alla kostnader för SSM:s verksamhet som avser kärnkraftverken täckas av de avgifter som tas ut från tillståndshavarna. Största delen av dessa avgifter går inte direkt till SSM, utan till inkomsttitel på statsbudgeten och går därefter tillbaka till SSM som en del av anslagen till myndigheten. Anslagen och därmed avgifterna har successivt höjts sedan myndigheten bildades , med behovet av förstärkt tillsyn av kärntekniska anläggningar som främsta motiv. anser att anslaget inte har utnyttjats fullt ut trots behov av förstärkt tillsyn, att avgifterna har varit högre än kostnaderna och att informationen till om tillsyn, anslagssparande och överuttag av avgifter har varit bristfällig. Använder SSM resurserna för kärnkraftstillsyn på ett effektivt sätt? SSM har flera uppgifter inom verksamhetsområdet kärnkraft, utöver tillsynsutövning, som tillsammans ska bidra till att kärnkraften är strålsäker. Tillsynen över kärnreaktorer i drift är inte organisatoriskt separerad från andra uppgifter. Tillsynen genomförs av personal från tre olika avdelningar som utöver tillsyn även genomför andra uppgifter och aktiviteter inom sina respektive avdelningar. bedömer att tillsynen behöver planeras, prioriteras och följas upp så att SSM genomför de tillsynsinsatser som är mest angelägna ur säkerhetssynpunkt. anser att avsaknad av riskbedömningar kan leda till att resurserna inte används effektivt. Man anser också att det är svårt att bedöma tillsynens kostnader och resultat och konstaterar att tillsynens andel av verksamheten riktad mot kärnkraftverken är oförändrad trots ökade anslag. För att säkerställa att anslagna medel används för att förstärka tillsynen av kärnkraftverken och att de mest angelägna tillsynsinsatserna prioriteras, riktar följande rekommendationer till regeringen och SSM: Regeringen bör säkerställa att SSM genomför den kärnkraftstillsyn som regering och riksdag efterfrågat och gett myndigheten ekonomiskt utrymme för. Regeringen bör vidare informera om hur de utökade anslagen till kärnkraftstillsynen har använts och hur tillsynen, och i förlängningen säkerheten vid kärnkraftverken, kan ha påverkats av att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Regeringen bör också se över avgiftssättningen så att avgifter och faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken balanseras, så att principen om full kostnadstäckning tillämpas och avgifterna motsvaras av motprestationer. SSM bör genomföra den tillsyn som regering och riksdag bedömt vara nödvändig. Myndigheten bör även se till att tillsynen inriktas mot de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. Myndigheten bör exempelvis arbeta mer systematiskt med övergripande riskbedömningar som grund för en effektiv prioritering av tillsynen. SSM bör vidare förtydliga redovisningen av kostnader och resultat för kärnkraftstillsyn, dels genom att på ett konsekvent sätt redovisa vad som ingår i tillsynen, dels genom att förbättra redovisningen så att kostnader och resultat för olika typer av tillsyn kan följas upp. Regeringens bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen välkomnar granskning av SSM:s tillsyn och användning av anslaget för genomförande av kärnkraftstillsynen. Regeringen delar bedömning att kärnkraftstillsynen ska bedrivas effektivt och i enlighet med och regeringens intentioner. granskning bidrar till att identifiera möjliga förbättringar inom området, anser regeringen. Regeringen har tagit del av underlag från SSM som visar på att verksamheten vid myndighetens avdelning för kärnkraftssäkerhet ökat med ca 2010–2016 och att en betydande andel av dessa medel använts för ökad tillsyn av kärnkraftverken. Regeringen konstaterar också att syftena med tillskotten varit fler än de som nämner. Det handlar alltså inte endast om att stärka tillsynen över kärntekniska anläggningar, och i synnerhet inte endast tillsynen över kärnkraftverken. Tillskotten 2012–2013 avsåg t.ex. i första hand att säkerställa myndighetens kompetens för granskning av olika teknikområden och för möjligheten att delta i det omfattande internationella arbetet som intensifierades efter Fukushimahändelsen. I fråga om anslagssparande har regeringen bedömt att myndigheten har hållit sig inom de givna ramarna. SSM har , 2013, 2015 och 2016 haft kostnader som överstiger det av regeringen och tilldelade anslaget . Detta innebär att anslagssparandena har använts för verksamheten under dessa år. SSM har inte använt anslagen fullt ut , 2012 och 2014. Regeringen konstaterar att detta sammanfaller med de år då regeringen och höjde anslaget kraftigt. Eftersom SSM inte kunnat påbörja nyrekrytering till följd av det höjda anslaget förrän efter det att regeringen beslutat om regleringsbrevet för det kommande verksamhetsåret är det naturligt att det uppstått en viss fördröjning i anslagsanvändningen, särskilt då anslagsökningarna har varit stora. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att SSM i allt väsentligt använt de av regeringen och tilldelade medlen för perioden –2016 och genomfört tillsyn i den omfattning som bedömts nödvändig. Regeringen instämmer således inte i slutsats att de anslagssparanden som uppstått –2015 innebär att SSM inte fullt ut genomfört den tillsyn som regeringen, och myndigheten själv bedömt som nödvändig. Regeringen delar syn på full kostnadstäckning och balanskrav för avgifter och motprestationer och är medveten om problemet med det ackumulerade överskottet. påbörjade , tillsammans med SSM, en analys av orsakerna till överskottet som då uppgick till ca . Analysen visade bl.a. på att de avgifter som tas ut från tillståndshavarna för att bekosta beredskapsarbetet vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och vid vissa länsstyrelser redovisades som en intäkt i SSM:s årsredovisning. SSM betalade sedan ut medel till MSB och länsstyrelserna för den beredskapsverksamhet som de bedriver. Dessa utbetalningar redovisades dock aldrig som en kostnad för SSM. Regeringen korrigerade detta felaktigt visade överskott genom att skriva ned det ackumulerade överskottet i SSM:s regleringsbrev . Regeringen införde ett krav på särredovisning av budgeten för MSB och länsstyrelsernas beredskapsverksamhet i SSM:s regleringsbrev samt ett krav i MSB:s regleringsbrev att redovisa beredskapskostnaderna till SSM. analys visade vidare på att ett betydande ackumulerat överskott i avgiftsuttaget kommer sig av att det faktiska avgiftsuttaget genomgående varit högre än det planerade behovet av avgiftsuttag för kärnteknisk verksamhet som SSM har redovisat till regeringen. Regeringen baserar beslut om avgiftsnivåer på SSM:s underlag. redovisade SSM ett förslag till en handlingsplan för att åtgärda det ackumulerade överskottet. SSM tog i prognosen hänsyn till detta, men åtgärderna har inte ansetts vara tillräckliga. Regeringen anger i skrivelsen hur den i budgetpropositionen under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, avsnitt 5 Strålsäkerhet, ger en resultatredovisning för hur anslaget 3:1 använts. Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att förstärkningarna av myndighetens anslag och medel har inneburit att myndigheten kunnat öka mängden resurser som används för tillsyn och normering av kärnteknisk verksamhet, och för motsvarande uppgifter inom hälso- och sjukvård, samt kunnat upprätthålla och utveckla myndighetens förmåga vid nukleära eller radiologiska olyckor. Förstärkningarna inom kärnkraftsområdet har också gjort det möjligt för myndigheten att hantera stora tillkommande uppgifter utan att det påverkat tillsynens omfattning negativt, t.ex. EU:s s.k. stresstester. rekommenderar regeringen att säkerställa att SSM genomför den kärnkraftstillsyn som regeringen och efterfrågat och gett myndigheten ekonomiskt utrymme för. Mot bakgrund av redovisningen i skrivelsen finner regeringen att SSM i allt väsentligt använt de av regeringen och tilldelade medlen för perioden –2016 och därmed har genomfört den tillsyn som bedömts som nödvändig. Regeringen instämmer således inte i slutsats att de anslagssparanden som uppstått –2015 inneburit att SSM inte fullt ut genomfört den tillsyn som regeringen, och myndigheten själv bedömt som nödvändig. Regeringen lämnar därför rekommendation utan åtgärd. rekommenderar regeringen att se över avgiftssättningen så att avgifter och faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken balanseras så att principen om full kostnadstäckning tillämpas och avgifterna motsvaras av motprestationer. Regeringen instämmer i bedömning och har därför sänkt avgifterna för att nå balans mellan avgifter och kostnader till 2022. Regeringen har dessutom sett till att styrningen av fördelningen av anslaget mellan olika verksamhetsområden stärks i SSM:s regleringsbrev . Detta innebär att regeringen får bättre kontroll över att de avgifter som tas ut för den kärntekniska verksamheten resulterar i förväntade motprestationer. rekommenderar regeringen att informera om hur de ökade anslagen till kärnkraftstillsynen har använts och hur tillsynen, och i förlängningen säkerheten vid kärnkraftverken, kan ha påverkats av att anslaget inte utnyttjats fullt ut. Regeringen redovisar i skrivelsen att SSM:s anslagsutnyttjande –2016 är . Detta är fullt tillfredsställande anser regeringen som därför inte instämmer i bedömning om brister i användningen av anslaget. Frågan om hur detta kan ha påverkat säkerheten vid kärnkraftverken är därmed inte relevant och lämnas utan åtgärd. När det gäller frågan om hur de ökade anslagen har använts, har regeringen i budgetpropositionen redovisat sådan information. Regeringen lämnar därmed denna rekommendation utan ytterligare åtgärd. Med den föreliggande skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet lägger stor vikt vid den svenska kärnkraftens säkerhet och att allmänheten har förtroende för verksamheten. I detta sammanhang är det även viktigt att allmänheten har förtroende för statens roll i arbetet för säker kärnkraft, vilket också påpekar i sin rapport. Utskottet ser positivt på det breda utvecklingsarbete som regeringen och SSM bedriver i frågor kopplade till kärnkraftstillsyn, t.ex. att regeringen sett över avgiftssättningen så att avgifter och faktiska kostnader för verksamhet som avser kärnkraftverken ska kunna balanseras för att fullt ut tillämpa principen om full kostnadstäckning. Med beaktande av att regeringen anser att SSM genomför den tillsyn som regeringen, och myndigheten själv bedömt som nödvändig avser utskottet att följa regeringens och myndighetens fortsatta redovisning av utvecklingen inom området, såsom exempelvis när det gäller åtgärder för att inrikta tillsynen mot de ur säkerhetssynpunkt mest angelägna tillsynsinsatserna. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2017/18:66 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:66 om kärnkraftstillsyn.