bet · H601NU3 · 2018-12-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom ramen för utgiftsområde 21 Energi, som uppgår till , i enlighet med utskottets förslag. Detta förslag överensstämmer i delar med de förslag som lämnats i motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2943 (M) som därmed delvis tillstyrks av utskottet. Utskottets förslag, som utgår från den utgiftsram fastställde , innebär ändringar i förhållande till budgetpropositionen för fyra av anslagen (anslaget 1:2, 1:4, 1:5 och 1:7). Vad gäller övriga anslag överensstämmer utskottets förslag med budgetpropositionen . Utskottet tillstyrker vidare de förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen föreslagit. När det gäller () tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2021, dels till finansiella befogenheter . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften . Övriga motionsförslag som behandlas i detta betänkande avstyrks av utskottet. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 Energi. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser Tillkännagivandet om återkommande effektanalyser Anslag inom utgiftsområde 21 1.Anslag inom utgiftsområde 21 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 21 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 21 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 21 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 21 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och motionerna 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:2943 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2377 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2628 av m.fl. (C) och 2018/19:2955 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2021 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (SD)*, (S)*, (KD), (L)*, (SD)*, (MP)*, (S)*, (M) och (C)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som motionärerna föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 4. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 21 s. 9-10). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1). Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i sina motioner. Vidare har tjänstemän från Miljö- och inför utskottet lämnat vissa upplysningar i ärendet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit förslaget i reservation fem i finansutskottets betänkande och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Riksdagsordningen anger också att innan ett utskott helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag om att ska anta en lag, eller väcker ett sådant förslag genom ett utskottsinitiativ, ska utskottet inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. Detta gäller också för förslag som påverkar statens budget. Om utskottet inte har inhämtat upplysningar eller yttranden, ska utskottet i sitt betänkande redovisa skälen för detta (10 kap. 4 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgift ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen. Utskottets överväganden inleds i det nästföljande avsnittet med en redovisning av utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Därefter behandlas de tillkännagivanden som redovisas i propositionen. Sedan redovisas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet samt de förslag till anslag som finns i olika motioner. I samband med behandlingen av anslagen behandlas också regeringens förslag som gäller elberedskapsavgiften och Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 har kontinuerligt följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen 2015 omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Efterföljande år har utskottet följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett de synpunkter utskottet har haft på resultatredovisningen. genomförde utskottet därutöver en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Utskottets senaste iakttagelser och bedömningar redovisas i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2017/18:NU1, bet. 2017/18:NU2, bet. 2017/18:NU3). Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har även fört en dialog med berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. Mot bakgrund av att propositionen beslutats av en övergångsregering är årets uppföljning mer översiktlig och begränsad till tidigare mer övergripande iakttagelser. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de mål som beslutats av . Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I budgetpropositionen , utgiftsområde 21 Energi, hänvisar regeringen på ett ställe till de iakttagelser som näringsutskottet gjorde i sin uppföljning av regeringens resultatredovisning (bet. 2017/18:NU3). Regeringen anger med anledning av iakttagelserna att den inlett ett arbete för att tydliggöra hur insatserna bidrar till målet för energipolitiken och att utvecklingsarbetet kommer att fortsätta även efter budgetpropositionen har lämnats. Under avsnittet om mål för utgiftsområdet redovisar regeringen de riksdagsbundna energipolitiska målen och delmålen samt hur vissa av målen är kopplade till EU-mål på energiområdet. Resultatredovisningens struktur har i viss mån förändrats i förhållande till föregående år. Ett nytt avsnitt om energipolitikens grundpelare har tillkommit i vilket den övergripande utvecklingen och den samlade bedömningen för utgiftsområdet i förhållande till de energipolitiska målen redovisas. Vidare redovisas resultaten på el-, gas- och värmemarknaderna som tidigare redovisades separat nu samlat under ett avsnitt om energimarknaderna. har resultatredovisningen till stor del åskådliggjorts genom olika tabeller. I årets redovisning åskådliggörs resultat och indikatorer i större utsträckning genom olika diagram. Flera diagram från förra årets resultatredovisning har även utvecklats. Givet att fattat beslut om nya energipolitiska mål (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411) har det tillkommit två nya indikatorer i tabellen och diagrammet för centrala resultatindikatorer för de kvantifierbara energipolitiska målen. Resultatutvecklingen och måluppfyllelsen kommenteras dock inte i den tillhörande löptexten. När insatser redovisas görs hänvisningar i vissa fall till det anslag som finansierar insatserna och i vissa fall till de olika energipolitiska målen. Till skillnad från förra årets proposition där Svenska kraftnäts fyraåriga investerings- och finansieringsplan redovisades, redovisas nu den del av Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan som gäller för den treåriga tidsperiod som regeringen vill att ska ta ställning till. fastställde regeringens förslag om att energipolitikens tre grundpelare; försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet utgör det övergripande målet för energipolitiken (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Inledningsvis vill utskottet betona att budgetpropositionen har beslutats av en övergångsregering och att regeringen därför avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Utskottet har mot denna bakgrund valt att följa upp resultatredovisningen på en mer översiktlig nivå än och att bara lyfta upp några mer övergripande iakttagelser. Utskottet vill likt föregående år framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är därför ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen, vilket bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . Utskottet vill framhålla att det är positivt att regeringen refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande och att regeringen inlett ett arbete med att tydliggöra hur insatserna bidrar till målet för energipolitiken och även avser att fortsätta utvecklingsarbetet efter årets proposition. Vidare välkomnar utskottet att regeringen samlat redovisar mål och delmål för politikområdet och hur nationella mål genomför EU-mål under avsnittet om mål för utgiftsområdet. När det gäller energipolitikens övergripande mål konstaterar utskottet att regeringen redovisar målet under avsnittet om mål för utgiftsområdet men inte tydliggör att detta är ett övergripande mål. Utskottet vill med anledning av detta framhålla vikten av en tydlig målstruktur. Det är positivt att regeringen fortsatt att utveckla redovisningen när det gäller att åskådliggöra och visualisera resultat. Utskottet välkomnar att regeringen samlat redovisar de centrala indikatorerna kopplade till de kvantifierbara energipolitiska målen i både ett diagram och en tabell. Regeringen har inte kommenterat hur de centrala indikatorerna har utvecklats i löptexten, vilket utskottet anser vore positivt för tydlighetens skull. Vidare vill utskottet framhålla vikten av att resultaten av de insatser som görs kopplas till de olika målen och vilket anslag insatserna finansieras med då detta leder till ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är positivt att regeringen redovisar den del av Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan som gäller för den tidsperiod som regeringen vill att ska ta ställning till, perioden –2021, jämfört då hela Svenska kraftnäts fyraåriga investerings- och finansieringsplan redovisades. Tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som näringsutskottet anförde om att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21, rskr. 2016/17:332). Av budgetpropositionen (utg.omr. 21 s. 29) framgår att inte delade regeringens tidigare bedömning att tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser var slutbehandlat. Regeringen redovisar att redovisat sitt regeringsuppdrag på området i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslår att nätkoncession för stamledning endast får meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam. Vidare föreslår inspektionen att lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten är remitterad och bereds inom . Regeringen anger att tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser inte är slutbehandlat. Tillkännagivandet om återkommande effektanalyser I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som näringsutskottet anförde om att regeringen bör ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen där såväl som de närmaste grannländernas situation beaktas (bet. 2016/17:NU21, rskr. 2016/17:332). När det gäller tillkännagivandet om återkommande effektanalyser kompletterade regeringen det uppdrag om kraftbalansen som har enligt sin instruktion, förordningen (2007:1119) med instruktion för , att även inkludera en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . Regeringen anser med detta att tillkännagivande om återkommande effektanalyser är tillgodosett och slutbehandlat. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 s. 24) att regeringen med anledning av tillkännagivandet om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar gett i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska bedömningar samt utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av effekterna. Uppdraget skulle redovisas . Regeringen redovisade i skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2017/18:75) att regeringen ansåg att tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser var slutbehandlat. I skrivelsen angav regeringen även att det ovannämnda uppdraget till inkluderade att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för . Regeringens skrivelse hanterades i (bet. 2017/18:KU21). delade inte regeringens bedömning att tillkännagivandet om samhällsekonomiska analyser var slutbehandlat (yttr. 2017/18:NU5y). Utskottet konstaterade att det aktuella tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat dels innan utredning var klar (utredningen överlämnades till regeringen och inte, som anges i skrivelsen, ), dels innan regeringen återkommit till med resultatet av denna utredning. Vidare ville utskottet uppmärksamma att tillkännagivandet redovisats som slutbehandlat bl.a. med hänvisning till redovisningen i budgetpropositionen . Enligt utskottets mening framgick det dock inte tydligt av budgetpropositionen att redovisningen gäller det aktuella tillkännagivandet. Någon bedömning av huruvida tillkännagivandet var slutbehandlat eller inte återfanns heller inte i budgetpropositionen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 21 s. 24) redovisade regeringen att den med anledning av tillkännagivandet om att ge i uppdrag att göra långsiktiga analyser av effektsituationen lagt in ett återrapporteringskrav i Svenska kraftnäts regleringsbrev om att den rapportering som följer av Svenska kraftnäts instruktion även ska inkludera en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Regeringen avsåg vidare att komplettera det uppdrag som har enligt sin instruktion med en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Regeringen angav att tillkännagivandet om långsiktiga effektanalyser inte ansågs vara slutbehandlat. Svenska kraftnäts regleringsbrev och instruktion fick i regleringsbrevet ett återrapporteringskrav om att den rapportering som följer av Svenska kraftnäts instruktion även ska inkludera en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Med anledning av återrapporteringskravet redovisade en bedömning av effektbalansen på i rapporten på den svenska elmarknaden (ärendenr. 2018/587). I rapporten behandlar effektbalansen på baserat på de analyser som utförts –2022 samt de mer övergripande analyserna som är gjorda . Regeringen kompletterade det uppdrag om kraftbalansen som har enligt sin instruktion, förordningen (2007:1119) med instruktion för , att även inkludera en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Den nya bestämmelsen trädde i kraft och innebär att i en särskild rapport till regeringen ska redovisa en bedömning av förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. Svenska kraftnäts nästa rapportering enligt instruktion kommer att ske . Utskottet noterar regeringens redovisning med anledning av tillkännagivande om återkommande effektanalyser och att regeringens bedömning är att tillkännagivandet i och med denna redovisning är slutbehandlat. Utskottet gör ingen annan bedömning. Anslag inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 4. Utskottets förslag till anslag överensstämmer delvis med förslag i motionerna 2018/18:2943 (M) och 2018/19:2764 (KD). fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. godkänner dessutom regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2021 för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). fattade beslut om statsbudgetens ramar för de olika utgiftsområdena och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområdena –2021. biföll reservation 5 i finansutskottets betänkande om ramarna, vilket bl.a. innebar att genom att delvis bifalla motionerna 2018/19:2934 (M) och 2018/19:2991 (KD) fastställde ramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Beslutet innebar även att avslog regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 21 Energi samt beräkningar för perioden –2021 framgår av tabellen. Tabell 1 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2019 (föreslagen utgiftsram) 2020 (utgiftsberäkning) 2021 (utgiftsberäkning) * = Ingen uppgift angiven. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Bakgrunden till dessa redogörs närmare för i finansplanen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.1). I detta ärende har utskottet att ta ställning till de olika anslagen inom den angivna ramen. Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de förslag som finns i motionerna 2018/19:2943 (M), 2018/19:2377 (SD), 2018/19:2628 (C), 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2955 (L). Den utgiftsram som regeringen föreslår fördelas på tio anslag. Fem av dessa kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas målen för utgiftsområdet och principerna för utformningen av propositionen. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de tio anslagen inom utgiftsområdet. Redovisningen omfattar även förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften. Sedan redovisas förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter. Slutligen refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen samt vissa kompletterande uppgifter. Utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen omfattar frågor om tillförsel och användning av energi. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), , och . fattade beslut om nya energipolitiska mål baserat på energiöverenskommelsen som slöts 2016 mellan , , , och (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411). Energipolitiken ska bygga på de tre grundpelarna försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energipolitiken ska således skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. – Målet 2040 är förnybar elproduktion.