bet · H501SfU22 · 2018-05-28 00:00:00 — Lag om försäkringsmedicinska utredningar Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om försäkringsmedicinska utredningar. Syftet med lagen är att skapa en sammanhållen lagstiftning om försäkringsmedicinska utredningar och att stärka de försäkrades integritet och säkerhet när försäkringsmedicinska utredningar utförs. Utskottet föreslår också att antar regeringens förslag till följdändringar i socialförsäkringsbalken, patientskadelagen (1996:799), patientdatalagen (2008:355) och patientsäkerhetslagen (2010:659). Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2017/18:224 Lag om försäkringsmedicinska utredningar. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering och resurser, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kostnader för läkarundersökning m.m. godtar det utskottet anför om regeringens förslag till ändring i socialförsäkringsbalken i de delar det avser 110 kap. 22 och 30 §§. Därmed bifaller proposition 2017/18:224 punkt 2.1 i denna del. antar regeringens förslag till 1. lag om försäkringsmedicinska utredningar med den ändringen att en ingress ska införas med lydelse "Härigenom föreskrivs följande", 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som inte omfattas av utskottets förslag ovan, 3. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799), 4. lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 5. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Därmed bifaller proposition 2017/18:224 punkterna 1, 2.1 i denna del och 3–5. 2017/18:4140 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:224 Lag om försäkringsmedicinska utredningar och en motion som har väckts med anledning av propositionen. Propositionen innehåller regeringens överväganden och förslag med anledning av betänkandet För kvalitet – Med gemensamt ansvar (SOU 2015:17), promemorian Ansvar för de försäkringsmedicinska utredningarna (Ds 2016:41) och promemorian Personuppgiftsbehandling m.m. i samband med försäkringsmedicinska utredningar (Ds 2016:41). Lagrådet har granskat lagförslagen. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets synpunkter och har därutöver gjort vissa språkliga och redaktionella ändringar. Den formella behandlingen av propositionens förslag till upphävande av 110 kap. 22 § socialförsäkringsbalken (SFB) och ändring i 110 kap. 30 § SFB kommer att äga rum inom ramen för utskottets beredning av proposition 2017/18:190 Reformerat stöd till personer med funktionsnedsättning. Paragrafen är föremål för ändringsförslag också i den propositionen. Överlämnandet har gjorts för att uppnå en lagteknisk samordning av förslagen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om försäkrings-medicinska utredningar med viss redaktionell ändring. antar även förslagen till följdändringar i socialförsäkringsbalken, patientskadelagen, patientdatalagen och patientsäkerhetslagen. godtar det utskottet anför om regeringens förslag till ändring i socialförsäkringsbalken i de delar som avser 110 kap. 22 och 30 §§ samt viss redaktionell ändring. avslår motionsyrkanden bl.a. om utvärdering och ökade resurser. Jämför reservationen (SD). Behov av en lagstiftning utförs försäkringsmedicinska utredningar på begäran av inom ramen för tidsbegränsade överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). För att skapa en sammanhållen lagstiftning om försäkringsmedicinska utredningar och stärka skyddet för de försäkrade som ska genomgå en försäkringsmedicinsk utredning föreslår regeringen att det ska införas en lag om försäkringsmedicinska utredningar. Förslaget till lag innehåller bestämmelser om att landstingen ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Vad som sägs om ett landsting ska även gälla en kommun som inte ingår i ett landsting. Regeringens bedömning är att förslaget till lag utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen föreslår även att det ska införas en bestämmelse som tydliggör att försäkringsmedicinska utredningar inte ska utgöra hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Regeringen bedömer att hälso- och sjukvårdslagen inte är anpassad för att reglera försäkringsmedicinska utredningar i alla avseenden. När försäkringsmedicinska utredningar utförs ska patientskadelagen, patientdatalagen och patientsäkerhetslagen, vara tillämpliga enligt förslaget. Försäkringsmedicinska utredningar ska enligt förslaget utföras av legitimerad läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal hos en vårdgivare. Iakttagelser och bedömningar av den försäkrades funktions- och aktivitetsförmåga ska sammanställas i ett skriftligt utlåtande och skickas till . Vidare föreslås att ett landsting ska få sluta avtal med ett annat landsting eller någon annan om att i egenskap av vårdgivare utföra de uppgifter som ansvarar för enligt den föreslagna lagen. I ett sådant avtal ska anges de villkor som gäller för överlämnandet och utförandet av uppgifterna. Ett landsting ska även få utföra sådana uppgifter som ett annat landsting ansvarar för enligt den föreslagna lagen. Ett landsting föreslås ha rätt till ersättning från staten för kostnader som avser utförda försäkringsmedicinska utredningar. Kompletterande regler om försäkringsmedicinska utredningar, kompetenskrav för personalen m.m. ska enligt förslaget meddelas i föreskrifter. Den närmare regleringen av ersättning för kostnader föreslår regeringen ska meddelas med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. Regeringen föreslår även vissa följdändringar i socialförsäkringsbalken, patientdatalagen, patientskadelagen och patientsäkerhetslagen. Bland annat görs en följdändring i 110 kap. 30 § SFB med anledning av att bestämmelsen om försäkringsmedicinska utredningar i 110 kap. 22 § SFB föreslås upphävas. Den aktuella bestämmelsen är en kvarleva från den tid då det inom socialförsäkringsadministrationen fanns egna sjukhus som bl.a. hade till uppgift att bidra med medicinskt underlag inför bedömning av och beslut om motsvarigheten till dagens sjuk- eller aktivitetsersättning. Dessa sjukhus är avvecklade och det finns skäl att ha en bestämmelse som möjliggör sådana villkor. Lagen och övriga lagändringar som görs med anledning av den nya lagen föreslås träda i kraft . Regeringen har för avsikt att, efter att lagen har varit i kraft, utvärdera verksamheten och dess effekter. I kommittémotion 2017/18:4140 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utvärdera lagen och vid behov revidera den om det uppstår negativa effekter eller eventuella undanträngningseffekter för hälso- och sjukvården. Motionärerna anser att utvärderingen bör tidsbestämmas samt omfatta undanträngningseffekter och konsekvenser, som t.ex. förlängda väntetider för patienter inom hälso- och sjukvården. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör motverka undanträngningseffekter genom att stärka landstingens ekonomiska förutsättningar att utföra försäkringsmedicinska utredningar. Motionärerna anser att den ersättning som utlovats inte är tillräcklig. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om de försäkringsmedicinska utredningarna ska anses som hälso- och sjukvård. Enligt motionärerna rör det samma utredning som de om diagnos, funktionstillstånd, aktivitetsbegränsningar m.m., och bedömningarna bör därför göras med samma medvetenhet, systematik och professionalism som inom hälso- och sjukvården. Av propositionen framgår att landstingen både enligt nuvarande modell och genom den föreslagna lagen har möjlighet att välja om de vill utföra de försäkringsmedicinska utredningarna själva eller upphandla tjänsten av någon extern aktör. Förslaget till ny lag ger därutöver landstingen möjlighet att sluta avtal med ett annat landsting om att utföra de uppgifter som ansvarar för. Regeringen anser att konstruktionen ökar flexibiliteten, och landstingen kan själva bedöma om dessa uppgifter ryms inom ramen för de personella och materiella resurser som har. Vidare kommer landstingen att få full täckning för sina kostnader för att göra de försäkringsmedicinska utredningarna. Förslaget innebär att ersättning för tillhandahållandet av försäkringsmedicinska utredningar finansieras i särskild ordning genom att betalar ersättning för varje utförd utredning, som landstingens statsbidrag för hälso- och sjukvård inte påverkas. Regeringen anger i propositionen att landstingens utökade samarbetsmöjligheter och den särskilda finansieringen av de försäkringsmedicinska utredningarna bör kunna vara tillräckligt för att förhindra negativa konsekvenser och undanträngningseffekter för landstingens övriga verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottet anser i likhet med regeringen att de försäkringsmedicinska utredningarna inte ska utgöra hälso- och sjukvård i den mening som avses i hälso- och sjukvårdslagen. Som regeringen anger i propositionen är hälso- och sjukvårdslagen inte helt anpassad för att reglera försäkringsmedicinska utredningar. Till exempel innehåller hälso- och sjukvårdslagen grundläggande bestämmelser om bl.a. målet med hälso- och sjukvården och vård efter behov, vilka framstår som udda och svåra att tillämpa på en verksamhet som utför försäkringsmedicinska utredningar eftersom sådana utredningar inte har något vårdsyfte. Vidare är det inte samma personkrets som föreslås bli omfattad av ansvar för försäkringsmedicinska utredningar som omfattas av ansvar att erbjuda god hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Ansvaret för försäkringsmedicinska utredningar omfattar t.ex. inte alla de personer vars vårdförmåner i baseras på EU-förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Utskottet anser också i likhet med regeringen att det är lämpligt att knyta personalens kompetens till ett landstings övriga arbete inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det är väsentligt att den försäkringsmedicinska utredningen håller hög kvalitet och utgör ett bra beslutsunderlag i handläggning av ärenden. För den försäkrade framstår också den försäkringsmedicinska utredningen som tryggare och mer rättssäker om han eller hon blir utredd av hälso- och sjukvårdspersonal inom en hälso- och sjukvårdsverksamhet. Utskottet noterar att regeringen avser att utvärdera verksamheten och dess effekter efter att lagen varit i kraft. Utskottet anser även i övrigt att regeringens lagförslag och förslag till följdändringar är ändamålsenligt utformade. Bland lagförslagen i propositionen finns förslag till upphävande av 110 kap. 22 § SFB och ändring i 110 kap. 30 § SFB. Den sistnämna paragrafen är också föremål för ändringsförslag i proposition 2017/18:190 Reformerade stöd till personer med funktionsnedsättning, som bereds av utskottet. För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen kommer den formella prövningen av förslagen som gäller 110 kap. 22 och 30 §§ SFB samt en viss redaktionell ändring att göras inom ramen för utskottets beredning av den angivna propositionen. Utskottet delar regeringens bedömning att 110 kap. 30 § SFB ska ändras till följd av att bestämmelsen om försäkringsmedicinska utredningar i 110 kap. 22 § SFB upphävs. Utskottet förordar att godtar det som utskottet har anfört. Vidare bör i regeringens förslag till lag om försäkringsmedicinska utredningar en ingress med lydelse ”Härigenom föreskrivs följande” föras in. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2017/18:4140 yrkandena 1–3. Utvärdering och resurser, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4140 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Regeringen bör utvärdera lagen och vid behov revidera den om det uppstår negativa effekter och undanträngningseffekter för hälso- och sjukvården. Utvärderingen bör beakta bl.a. konsekvenser av t.ex. förlängda väntetider för patienter inom hälso- och sjukvården. Vidare bör regeringen motverka eventuella undanträngningseffekter genom att stärka ekonomiska förutsättningar att utföra försäkringsmedicinska utredningar. Ersättningen som utlovats landstingen är inte tillräcklig. Regeringen bör även utreda om de försäkringsmedicinska utredningarna ska anses som hälso- och sjukvård eftersom det rör samma utredning som de om diagnos, funktionstillstånd, aktivitetsbegränsningar m.m. Bedömningarna bör därför göras med samma medvetenhet, systematik och professionalism som inom hälso- och sjukvården. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:224 Lag om försäkringsmedicinska utredningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om försäkringsmedicinska utredningar. 2.1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Behandlingen avser godtagande av 110 kap. 22 och 30 §§ och antagande av lagförslaget i övrigt. Behandlingen av det lagtekniska antagandet av 110 kap. 22 och 30 §§ sker i annat sammanhang. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientskadelagen (1996:799). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 2017/18:4140 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera och vid behov revidera lagen utifrån effekter och eventuella undanträngningseffekter på hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör motverka undanträngningseffekter genom att skapa förutsättningar för landstingen att kunna hantera uppdraget med försäkringsmedicinska utredningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att de försäkringsmedicinska utredningarna också räknas som hälso- och sjukvård och tillkännager detta för regeringen. Vi ska nu övergå till en debatt om socialförsäkringsutskottets betänkande gällande en ny lag för försäkringsmedicinska utredningar. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. utförs försäkringsmedicinska utredningar på begäran av inom ramen för tidsbegränsade överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. För att skapa en sammanhållen lagstiftning om försäkringsmedicinska utredningar och stärka skyddet för de försäkrade som ska genomgå en försäkringsmedicinsk utredning föreslår regeringen att det ska införas en lag som innehåller bestämmelser om att landstingen ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Utskottet och även står i stort bakom regeringens förslag till lag om försäkringsmedicinska utredningar. Det finns flera brister, bland annat en osäkerhet om vilka lagar och bestämmelser som är tillämpliga. Variationerna ute i landet är påtagliga när det gäller hur många utredningar som begärts, och man har även sett samarbetsproblem mellan landstingen. Så som Inspektionen för socialförsäkringen i sitt remissvar framhåller kan det mycket väl vara så att den försäkrade tycker att det är "tryggare och mer 'neutralt'" att bli utredd av hälso- och sjukvårdspersonal som har som huvudman än om det sker inom ramen för verksamhet. har dock lämnat en följdmotion med anledning av förslaget med ett antal synpunkter. SKL och de flesta landsting är, precis som vi, oroade över att det kan innebära undanträngningseffekter för patienter i behov av vård när landstingen tar över ansvaret. är det orimliga vårdköer, och det är brist på läkare och annan sjukvårdspersonal. Vi har helt enkelt en vård i kris. Det är naturligtvis bra att det finns en viss flexibilitet i det här lagförslaget, till exempel att landstingen kan anlita privata alternativ samt att det kommer att betalas ut ersättning för att genomföra utredningarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lag om försäkrings-medicinska utred-ningar Vi anser dock att man inte löser någonting som inte fungerar enbart med en ny lag. För att skapa förutsättningar för landstingen att kunna hantera uppdraget med försäkringsmedicinska utredningar menar vi att regeringen på allvar också måste åtgärda de mycket allvarliga brister som vi ser inom sjukvården och satsa resurser på sjukvården. Vi menar att de ersättningar som utlovas för att genomföra de här utredningarna inte räcker. Hälso- och sjukvården har som sagt allvarliga brister i form av en vårdgaranti som inte på långa vägar håller måttet och sjukvårdspersonal som hellre arbetar inom andra branscher. har en rad förslag till åtgärder för vården. Arbetsmiljön och villkoren behöver förbättras, och tillgängligheten måste ökas. Vi vill införa ett vårdgarantikansli, snabbspår till akuten, specialistvård snabbare till äldre med mera, även om vi inte ska gå in i en vårddebatt här. För att utreda konsekvenser och effekter av den nya lagen, det vill säga om det här kan innebära vissa undanträngningseffekter, vill vi att den utvärderas och vid behov revideras . I betänkandet framgår att regeringen i sin proposition skriver att man ska utvärdera verksamheten, men vi vill verkligen tidsbestämma detta. Vi anser vidare att det är viktigt att försäkringsmedicinska utredningar verkligen bidrar till att hjälpa människor att hitta sin arbetsförmåga och få adekvat hjälp av relevanta myndigheter eller instanser inom sjukvården. Syftet måste vara att färre människor hamnar mellan stolarna och får den hjälp de ska ha. Syftet ska inte vara att finansiera kostnadsbesparingar. Vi menar därför att regeringen bör ta på större allvar att flera remissinstanser kritiserar regeringens förslag att de försäkringsmedicinska utredningarna inte ska räknas som hälso- och sjukvård. Inspektionen för socialförsäkringen menar i sitt remissvar att det kan ge upphov till konsekvenser för den försäkrade om försäkringsmedicinska utredningar inte ska vara en del av hälso- och sjukvården. De poängterar även att sjukskrivningsprocessen kräver att bedömningen ska ske med samma medvetenhet, systematik och professionalism som andra åtgärder inom hälso- och sjukvården, vilket vi håller med om. Det kan också öka rättssäkerheten och möjligheterna att lämna in klagomål på utredningen, om det ingår i hälso- och sjukvården. Även LO framhåller i propositionen att det för den försäkrade måste framstå som obegripligt varför den försäkringsmedicinska utredningen inte ska betraktas som hälso- och sjukvård när det är fråga om en medicinsk utredning där diagnos, funktionstillstånd, aktivitetsbegränsningar med mera ska redovisas. Vi har förståelse för det som framkommer i betänkandet angående att detta är komplicerade frågor, men det vi föreslår är att regeringen åtminstone borde lyssna till remissvaren och utreda dels konsekvensen av nuvarande förslag, dels möjligheten till att försäkringsmedicinska utredningar ska kunna räknas som hälso- och sjukvård utan att det för den skull skapar undanträngningseffekter för övrig hälso- och sjukvård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Lag om försäkrings-medicinska utred-ningar I detta anförande instämde (SD). I detta betänkande behandlas regeringens proposition Lag om försäkringsmedicinska utredningar. I regeringens proposition lämnas förslag som syftar till att skapa en sammanhållen lagstiftning om försäkringsmedicinska utredningar. Förslaget syftar också till att stärka den försäkrades integritet och säkerhet just under dessa utredningar. Förslaget till lag innehåller bestämmelser om att ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av . Förslaget ger därutöver landstingen möjlighet att sluta avtal med ett annat landsting om att utföra de uppgifter man får ansvar för. Precis som sa utförs utredningar som har begärts av inom ramen för tidsbegränsade överenskommelser mellan staten och SKL. När försäkringsmedicinska utredningar utförs ska patientskadelagen, patientdatalagen och patientsäkerhetslagen vara tillämpliga enligt förslaget. Utredningarna ska enligt förslaget utföras av legitimerad läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal hos en vårdgivare. Regeringen föreslår att det ska införas en bestämmelse som tydliggör att försäkringsmedicinska utredningar inte ska utgöra hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Exempelvis innehåller hälso- och sjukvårdslagen grundläggande bestämmelser om målet med hälso- och sjukvården och vård efter behov. Den som har det största behovet går först i vården. Detta blir svårt att tillämpa på en verksamhet som utför försäkringsmedicinska utredningar, eftersom sådana utredningar inte har ett vårdsyfte. Ansvaret för försäkringsmedicinska utredningar omfattar dessutom inte de personer vars vårdförmåner i baseras på EU-förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen. EU-samordningen har inte tillgång till de försäkringsmedicinska utredningarna men omfattas ändå av hälso- och sjukvårdssystemen. Utredningarna ska ge en bedömning av den försäkrades funktions- och aktivitetsförmåga och ska sammanställas i ett skriftligt utlåtande till . Landstingen kommer att få full kostnadstäckning för att göra de försäkringsmedicinska utredningarna eftersom betalar för varje utförd utredning som landstingens statsbidrag för hälso och sjukvård inte påverkas. Lagen och övriga lagändringar som görs med anledning av den nya lagen föreslås träda i kraft . Regeringen har för avsikt att efter det att lagen har trätt i kraft utvärdera verksamheten och dess effekter. Det finns därför ingen anledning att tidsbestämma när så ska ske, som det föreslås i motion. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)