bet · H501MJU10 · 2018-02-20 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av att utvärdera viltförvaltningsdelegationernas arbete i syfte att säkerställa det regionala inflytandet och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden som rör bl.a. bevarande av biologisk mångfald, handel med hotade djurarter och förvaltning av rovdjur, säl och skarv. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlats tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I betänkandet finns åtta reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). Cirka 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande frågor om biologisk mångfald Handel med produkter av lejon Motioner som bereds förenklat 1.Biologisk mångfald och invasiva arter, punkt 1 (M, SD) 2.Biologisk mångfald och invasiva arter, punkt 1 (L) 3.Art- och habitatdirektivet, punkt 2 (SD, KD) 4.Utvärdering av viltförvaltningsdelegationerna, punkt 4 (S, MP, V) 5.Viltförvaltningsdelegationernas beslutanderätt, punkt 5 (M) 6.Regional rovdjursförvaltning, punkt 6 (M, SD) 7.Rättsliga frågor, punkt 7 (SD) 8.Rättsliga frågor, punkt 7 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Biologisk mångfald och invasiva arter 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 23, 2017/18:3313 av Boriana (M) och 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD) Reservation 2 (L) 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 3 (SD, KD) 2017/18:275 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:1680 av (MP) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2812 av (M) och 2017/18:2813 av m.fl. (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av att utvärdera viltförvaltningsdelegationernas arbete i syfte att säkerställa det regionala inflytandet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 13 och 14 samt 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 75 och 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 5 (M) 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 4. Reservation 6 (M, SD) 2017/18:881 av m.fl. (SD, -) yrkande 12, 2017/18:966 av och (båda C), 2017/18:1680 av (MP) yrkande 2 och 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) Handel med produkter av lejon 2017/18:3007 av (M) yrkandena 1–8. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (M), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 63 motionsyrkanden om biologisk mångfald från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om bevarande av biologisk mångfald, handel med hotade djurarter och förvaltning av skyddade arter, såsom varg, björn, säl och skarv. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om viltförvaltningsdelegationerna med anledning av motionsförslagen. Regeringen uppmanas att utvärdera viltförvaltningsdelegationernas arbete i syfte att säkerställa det regionala inflytandet. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlats tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. Betänkandet innehåller åtta reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). Övergripande frågor om biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet avslår motioner om arbete med biologisk mångfald, arbete mot invasiva arter och om förändring av art- och habitatdirektivet. Jämför reservation 1 (M, SD), 2 (L) och 3 (SD, KD). I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 23 uppmärksammas att allt fler arter hotas av utrotning. Motionärerna anför att hotade växter och djur bör skyddas genom stark lagstiftning. Vidare anförs att Artdatabankens arbete ska främjas och att det ska involvera allmänheten. Slutligen framhålls att den mest värdefulla naturen måste skyddas och restaureras och att invasiva främmande arter behöver bekämpas. Även i kommittémotion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 1 påtalas att förekomsten av invasiva främmande arter behöver motverkas. I motion 2017/18:3313 av Boriana (M) anges att jordbruket i i allt större omfattning bedrivs storskaligt och att det medför att livsmiljöer för småviltet minskar. Enligt motionären behövs därför fler instrument för både jordbrukare och jägare att använda så att de kan ge bättre förutsättningar för småviltet. I motion 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 1 påpekas att det krävs enhällighet i för att man ska kunna förändra vilka djur- och växtarter som har strikt skydd enligt art- och habitatdirektivet. Motionärerna anser att ska verka för att det ska bli lättare att omklassa arter i takt med att populationerna växer eller krymper. Motionärerna anser även att ska verka för att det införs processuella regler i direktivet som ska gälla för prövning av beslut som berörs av direktivets bestämmelser. behandling och kompletterande uppgifter I betänkande 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald välkomnade utskottet regeringens arbete för att främja biologisk mångfald. Utskottet instämde i regeringens bedömning att det är angeläget att arbetet bedrivs såväl nationellt som inom EU och internationellt. Utskottet påpekade att den allmänt hållna strategin för biologisk mångfald (se prop. 2013/14:141, bet. 2013/14:MJU27, rskr. 2013/14:359) behöver fyllas med konkreta åtgärder. Utskottet underströk därför i ett tillkännagivande till regeringen vikten av att arbetet med biologisk mångfald stärks och att konkreta åtgärder vidtas. I regeringens skrivelse om skrivelser till regeringen (skr. 2015/16:75) slutredovisade regeringen tillkännagivande om biologisk mångfald. Regeringen anförde att man har anvisat kraftigt ökade medel till anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:14 Skydd av värdefull natur. Utskottet framförde inte någon annan åsikt i beredningen av skrivelsen (bet. 2015/16:KU21, rskr. 2015/16:275). En halvtidsöversyn av för biologisk mångfald till 2020 genomfördes parallellt med en utvärdering av art- och habitatdirektivet 92/43 och fågeldirektivet 2009/147 (gemensamt benämnda naturvårdsdirektiven). Översynen visade att direktiven är ändamålsenliga men att genomförandet behöver förbättras (Fitness Check of the EU Nature Legislation [Birds and Habitats Directives], , ). Som ett resultat av översynen har presenterat en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet. Handlingsplanen syftar till att snabbt förbättra genomförandet av naturvårdsdirektiven och att uppnå för biologisk mångfald till 2020. I budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster nationellt, internationellt och inom EU. Regeringen bedömer att det även i fortsättningen krävs kraftfulla åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar naturvård, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen lyfter bl.a. fram satsningarna för att bevara skyddsvärda skogar, för att restaurera och anlägga våtmarker och för att införa bevarandeåtgärder i skyddade områden med avseende på fiske. Regeringen beslutade att fastställa en s.k. kontrollstation om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (M2017/01284/Nm). Kontrollstationen har publicerats i en departementsskrivelse (Ds 2017:32). Kontrollstationens syfte var att analysera utvecklingen i förhållande till de tio etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen beslutade om 2012 och 2014. Analysen visar att viktiga insatser för att nå målen har genomförts och fortfarande pågår men att kompletterande insatser är nödvändiga för att nå etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utöver dessa etappmål avser regeringen att återkomma i fråga om att ta fram ytterligare etappmål och genomföra insatser för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. När det gäller frågan om förstärkt artskyddslagstiftning kan följande redovisas. I departementsskrivelsen om kontrollstationen framförs att regeringen har aviserat att en särskild utredare borde få i uppdrag att se över artskyddsförordningen och angränsande regelverk på artskyddsområdet. Syftet skulle vara att efter en översyn föreslå dels en lättöverskådlig och samlad artskyddslagstiftning, dels enskilda bestämmelser som på ett bättre sätt än tillvaratar nationella och internationella skyddsintressen som de är väl avpassade för praktisk tillämpning. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . När det gäller Artdatabanken anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att Artdatabankens verksamhet har stor betydelse för svenskt naturvårdsarbete. Den information om arter m.m. som tas fram är central för att uppnå berörda miljökvalitetsmål. Utskottet har erfarit att Artdatabanken driver och utvecklar Artportalen på uppdrag av . I Artportalen kan allmänheten rapportera fynd av olika arter. Av regleringsbrevet för för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel framgår att av anslag ska användas till den verksamhet som bedrivs vid Artdatabanken. Av dessa ska användas för verksamhet med anknytning till Svenska artprojektet, innefattande taxonomisk forskning och inventering av dåligt kända arter, kunskapsspridning, projektadministration, information och kommunikation samt för stöd till biologiska samlingar vid svenska muséer och institutioner. Frågan om invasiva främmande arter behandlades utförligt i betänkande 2016/17:MJU8. Utöver vad utskottet anförde där kan framhållas att lämnade ett förslag till en ny svensk förordning, ändringar av vissa befintliga förordningar samt andra åtgärder om invasiva främmande arter (NV-02066-15). Förslaget fokuserar på svenska regler och åtgärder för att förebygga introduktion samt förhindra spridning av invasiva främmande arter och kompletterar EU-förordningen 1143/2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter. föreslår också vilka myndigheter som bör ha ansvar för olika uppgifter inom området som att exempelvis ta fram handlingsplaner, genomföra bekämpningsåtgärder och rapportera till . ger även förslag som rör arbetet med att upprätta en nationell förteckning över invasiva främmande arter. Dessutom ges förslag på nödvändiga förändringar i svensk lagstiftning. förslag remitterades av regeringen . Remissvar har lämnats från berörda instanser, och ett lagförslag bereds i . När det gäller frågan om den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet kan noteras att tillsammans med , och Havs- och vattenmyndigheten löpande utvärderar hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön i . I samarbetet ingår också representanter för länsstyrelserna. Syftet med utvärderingen är att göra analyser av jordbrukspolitikens effekter på miljön och ta fram olika framtidsscenarier för att kunna se möjligheter till förbättringar. I budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 20) påtalar regeringen att den negativa trenden för odlingslandskapets arter och naturtyper inte bryts trots omfattande miljöersättningar, omfattande rådgivningsverksamhet och en hög andel skyddade områden i värdefulla ängs- och betesmarker. Att jordbruk läggs ned och att det öppna landskapet växer igen innebär stora utmaningar för odlingslandskapets biologiska mångfald. arbetar därför med att ta fram en strategi för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald. Arbetet sker i samverkan med , och länsstyrelserna. Strategin ska bidra till bättre samordning av arbetet och skapa en gemensam långsiktig syn i fråga om vilka insatser som behövs, var de behövs och hur styrmedel bör utformas och fördelas för att ge bäst miljöeffekt och accepteras av lantbrukarna. Enligt uppgift från väntas strategin för att bevara odlingslandskapets biologiska mångfald bli klar . Frågan om att förändra art- och habitatdirektivet har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen (bet. 2014/15:MJU12, 2016/17:MJU8, 2016/17:MJU16 och 2016/17:KU21). Som ovan nämnts initierade 2014 en utvärdering av EU:s naturvårdsdirektiv, med vilket avses art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Utvärderingen inbegrep frågeställningar om huruvida direktivens mål har uppnåtts, om direktiven är kostnadseffektiva, om de överensstämmer med annan EU-lagstiftning och om de fortfarande behövs. Utvärderingen omfattade även frågan om huruvida målen för direktiven på ett tydligt sätt bättre uppnås på EU-nivå än på nationell nivå. Miljö- och jordbruksutskottet framhöll i betänkande 2014/15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald att det naturvårdsarbete som bedrivs inom EU genom naturvårdsdirektiven är angeläget för att bevara livsmiljöer och vilda djur och växter inom EU samt för att säkerställa att EU lever upp till internationella åtaganden på området. Vidare betonades att direktiven även är en viktig ram för de åtgärder som genomförs för hotade arters bevarande i . Utskottet anförde dock att viltförvaltningen behöver decentraliseras ytterligare, från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå, samt att regelverket för skydd av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna. Utskottet uppmanade därför regeringen att inom EU verka för att förändra art- och habitatdirektivet så att klassificeringen av hotade djur och växter i högre grad kan avgöras i . Kommissionen publicerade utvärderingen av naturvårdsdirektiven. I utvärderingen drog kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven är mycket relevanta och ändamålsenliga. Kommissionen drog slutsatsen att genomförandet av naturvårdsdirektiven behöver förbättras väsentligt i medlemsstaterna för att direktivens mål ska uppnås fullt ut. För att kunna leverera konkreta resultat för natur, människor och ekonomin inom hela EU behöver genomförandet förbättras i nära samarbete med lokala myndigheter och med olika aktörer i medlemsstaterna. EU:s kommissionär för miljö-, havs- och fiskerifrågor konstaterade i detta sammanhang att naturvårdsdirektiven inte kommer att öppnas för översyn. presenterade ett meddelande om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, KOM(2017) 198. Handlingsplanen syftar till att förbättra genomförandet av naturvårdsdirektiven och påskynda uppnåendet av målen inom för biologisk mångfald och ekosystemtjänster 2011–2020. överlade utskottet med miljöministern om den svenska ståndpunkten beträffande handlingsplanen inför om miljöfrågor (prot. 2016/17:41). Överläggningen resulterade i följande ståndpunkt. Regeringen kan ställa sig bakom förslaget till rådsslutsatser. Regeringen ser att det är viktigt att EU:s miljölagstiftning får genomslagskraft och att den genomförs på ett likvärdigt sätt inom unionen. Regeringen välkomnar kommissionens satsning för att naturvårdsdirektivens mål uppfylls inom EU. Regeringen välkomnar att kommissionens handlingsplan ytterligare stärker decentraliseringen av genomförandet från europeisk nivå till nationell- och regional nivå. Skyddet av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna genom ökad förankring och acceptans i lokalsamhällen. Det är regeringens uppfattning att synergier mellan naturvårdsdirektiven och andra politikområden, bl.a. den gemensamma jordbrukspolitiken är viktiga. Resultat- och värdebaserade ersättningar till brukarna har potential att öka måluppfyllelsen av naturvårdsdirektiven. Regeringen välkomnar satsningar inom EU för att stärka den gröna infrastrukturen mellan Natura2000-områden. Vid EU-nämndens sammanträde fick regeringen mandat att föra fram denna ståndpunkt på miljörådet (prot. 2016/17:43). Slutligen kan redovisas att antog en resolution om ovannämnda handlingsplan. I resolutionen välkomnas handlingsplanen, och begär att naturvårdsdirektiven ska genomföras fullständigt. Parlamentet noterar även den flexibilitet som direktiven ger. uppmanar parlamentet att ta fram en utvärderingsmetod som gör det möjligt att ändra skyddsstatusen för arter i vissa regioner när gynnsam bevarandestatus har uppnåtts. I svar på de skriftliga frågorna 2017/18:337 och 2017/18:440 samt i interpellationssvaret 2017/18:230 konstaterar miljöministern att resolution inte ändrar det strikta skydd som gäller för vargen och att regeringen betraktar möjligheten att ändra vargens status inom EU-lagstiftningen som utesluten inom överskådlig tid. När det gäller frågan om processuella bestämmelser kan noteras att art- och habitatdirektivet inte reglerar den typen av frågor. I FN:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) regleras däremot allmänhetens rätt att ta del av miljöinformation som finns hos myndigheter, allmänhetens rätt att delta i beslutsprocesser om miljön och allmänhetens rätt att få tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Miljöministern framhåller i svar på fråga 2016/17:1572 att regeringen i syfte att få till stånd en snabbare, effektivare och mer likvärdig beslutsprocess har infört ett skyndsamhetskrav för handläggning av mål i domstol om jakt efter de stora rovdjuren och för myndigheternas handläggning av ärenden om jakt efter arter som skyddas av art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Regeringen har även infört en ordning som innebär att överklaganden av beslut om jakt efter stora rovdjur prövas av en och samma domstol, Förvaltningsrätten i . För att eventuella överklaganden ska kunna överprövas innan jakttiden för varg startar har regeringen dessutom infört en ordning som innebär att beslut om licensjakt på varg som huvudregel får fattas . Miljöministern konstaterade att licensjakt genomfördes som planerat. Utskottet anser i likhet med regeringen att ska ha en hög ambition i arbetet med biologisk mångfald såväl nationellt som internationellt. Därmed välkomnar utskottet de satsningar som regeringen gör för att nå miljökvalitetsmålen som omfattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster, såsom exempelvis satsningarna på att bevara skyddsvärda skogar, restaurera och anlägga våtmarker samt införa bevarandeåtgärder i skyddade områden. Vad gäller arbetet mot invasiva främmande arter konstaterar utskottet att har tagit fram förslag till svenska regler som ska förhindra spridning av sådana arter och att regeringen bereder en proposition mot bakgrund av verkets förslag. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2017/18:2820 (L) yrkande 23, 2017/18:3313 (M) och 2017/18:3354 (M) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd. Frågan om att ska verka för att förändra art- och habitatdirektivet har som ovan redovisats behandlats av utskottet under ett flertal tillfällen . Utskottet har framhållit art- och habitatdirektivets betydelse för bevarandet av biologisk mångfald inom EU men påpekat att skyddet av värdefulla miljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningarna genom ökad förankring regionalt och lokalt. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen har denna inriktning i arbetet med att genomföra art- och habitatdirektivet fullt ut inom ramen för för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. När det gäller förslaget om att införa processuella bestämmelser i art- och habitatdirektivet ser utskottet inte skäl att begränsa den nationella kompetensen på det sätt som föreslås. Vidare kan konstateras att regeringen har infört ett flertal åtgärder för att få en snabbare och mer likvärdig beslutsprocess när det gäller jakt efter arter som skyddas i art- och habitatdirektivet. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2017/18:3425 (KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet bifaller motioner om att viltförvaltningsdelegationernas arbete ska utvärderas i syfte att säkerställa det regionala inflytandet i viltförvaltningen. avslår övriga motionsyrkanden om rovdjurspolitik. Jämför reservation 4 (S, MP, V), 5 (M), 6 (M, SD), 7 (SD) och 8 (KD). Ett antal motioner rör målen för rovdjurspolitiken. Enligt motion 2017/18:1680 av (MP) yrkande 1 bör vägleda viltförvaltningsdelegationerna genom att fastställa att vargstammen ska vara livskraftig och genetiskt frisk. Vidare bör få ett uppdrag att utveckla förvaltningsformer och regelverk som gör att EU:s art- och habitatdirektiv följs i praktiken (yrkande 3). Enligt motion 2017/18:275 av och (båda C) yrkande 1 ska regeringen se till att beslut om mål för referensvärde för vargstammen på 170–270 vargar ska tillämpas. I motion 2017/18:2813 av m.fl. (M) framförs uppfattningen att har satt upp som mål att antalet vargar i bör vara 170–270 individer. Grundat på den uppfattningen anser motionärerna att regeringen ska se till att det inte finns fler vargar än så i . I motion 2017/18:2812 av (M) efterlyses att de statliga myndigheterna ska följa de mål som riksdag har satt upp för antalet rovdjur i och att vargstammen därmed bör minskas där den är som tätast. Ett antal motioner tar upp frågor om viltförvaltningsdelegationerna. Enligt kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 13 behövs en decentraliserad och regional viltförvaltning. Vidare förordas att viltförvaltningsdelegationernas arbete ska utvärderas (yrkande 14). Motionärerna anför att ett av de grundläggande syftena med viltförvaltningsdelegationerna var att ge lantbrukare och jägare mer inflytande i de regionala förvaltningsplanerna. Regeringen har ändrat balansen i delegationerna och tillsatt fler ledamöter från naturvårdsorganisationer och natur- och ekoturismföretag utan att en nödvändig utvärdering genomförts . Även i kommittémotionerna 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 75 och 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 7 efterlyses en utvärdering av viltförvaltningsdelegationernas arbete för att säkerställa det regionala inflytandet. Enligt kommittémotion 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 6 bör regeringen förändra viltförvaltningsdelegationernas mandat, beslutanderätt, befogenheter och sammansättning. Motionärerna anser att viltförvaltningsdelegationerna måste kunna fatta beslut och inte bara ska fungera som rådgivande instans åt landshövdingen. De ska ha både befogenhet och förmåga att kunna fatta beslut om skydds- och licensjakt, i syfte att både värna viltstammarnas gynnsamma bevarandestatus och ta hänsyn till socioekonomiska aspekter. På liknande sätt anförs i motion 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 1 och 2 att viltförvaltningsdelegationerna i praktiken har lågt inflytande över de beslut som fattas i länet eller viltförvaltningsområdet. Den regionala förvaltningen behöver därför förstärkas och förordningen förtydligas. Förvaltningen behöver också utvärderas löpande inte bara i förhållande till gynnsam bevarandestatus utan med ett helhetsperspektiv som också analyserar de socioekonomiska konsekvenserna. I motion 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 4 föreslås att de länsvisa miniminivåerna för minsta antal föryngringar av vissa rovdjur tas bort och i stället ersätts med gemensamma miniminivåer för varje förvaltningsområde. Enligt kommittémotion 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 5 bör regeringen ge länsstyrelserna i uppdrag att agera förebyggande för att minska antalet rovdjursangrepp.