bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Baserat på antag-anden om framtida behov från genomförande myndigheter bedömer regeringen att bemyndigandet kan sänkas något jämfört med föregående år då det uppgick till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Internationellt miljö-samarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. Enligt motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget ökas med till följd av motionärernas förslag om en blå miljard. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . 1:14 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden. – för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde – till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värde-fulla naturområden – för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden och – för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden, exempelvis genom naturvårdsavtal, ska kunna tecknas och för att förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd ska kunna ges. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2068. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 8 föreslås att anslaget minskas med totalt för att finansiera andra reformer. Av neddragningen ska tas ifrån satsningen på nyckelbiotopsinventering. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Ett skäl som motionärerna anför är att de vill ha ett tillfälligt stopp för såväl utökat formellt skydd av skog som för identifiering och registrering av nyckelbiotoper. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att motionärerna föreslår en långsammare takt i arbetet med skyddet av skogsmark och nyckelbiotoper. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget ökas med . Motionärerna välkomnar regeringens satsning på värdefulla skogar och nyckelbiotoper och vill se ytterligare insatser för att skydda värdefulla naturskogar, s.k. gammelskogar. I motion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 10 föreslås att de ekonomiska satsningarna på skyddet och skötseln av värdefull natur stärks och görs långsiktigt hållbara. Motionärerna vill särskilt prioritera skydd av urskog och de s.k. gammelskogarna. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att satsningar för att skydda värdefull natur är av stor betydelse för den biologiska mångfalden. Enligt regeringen har anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur fortsatt ge effekt genom en ökad areal skyddad produktiv skogsmark, vilken har stor betydelse för att nå etappmålets andel om formellt skydd av skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedan gränsen för fjällnära skog. Arealen formellt skyddad skog är fortfarande ojämnt fördelad över landet. Nedanför den fjällnära gränsen är i genomsnitt av den produktiva skogsmarken formellt skyddad. Länsstyrelserna har fattat beslut om att skydda ca produktiv skogs-mark som naturreservat med medel från anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. I samma proposition redovisar regeringen att arealen gammal skog (äldre än ) på produktiv skogsmark utanför formellt skyddad skog har minskat påtagligt i norra . Utvecklingen har dock vänt uppåt . Arealen gammal skog i hela landet är nu närmare , dvs. av den produktiva skogsmarken utanför formellt skyddade områden klassas som gammal skog. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen är det osäkert om den positiva trenden fortsätter. Den brukade skogen bedöms bli allt yngre och tätare om skogsbruk fortsätter med samma intensitet som . arbete med att byta ersättningsmark mot mark med höga naturvärden har inneburit att ca produktiv skogsmark med höga naturvärden har säkrats . Det s.k. som har pågått är därmed avslutat. Totalt har projektet resulterat i att ca produktiv skogsmark med låga naturvärden har bytts mot ca produktiv skogsmark med höga naturvärden. Totalt ca 450 skogsområden kan därmed skyddas som naturreservat. omfattade anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur , vilket är en ökning med jämfört med . Av anslaget har (av anslaget) använts som ersättningar till markägare för värdefulla områden som skyddats som framför allt naturreservat. Den största delen av ersättningarna har gått till att skydda skogar (). presenterade sin granskning av skyddet av värdefull skog (RiR 2018:17). Rapporten pekar på förbättringsmöjligheter. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelse 2018/19:25 till . Skrivelsen är planerad att behandlas av . I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att rapporterar bevarandestatus för naturtyper och arter som omfattas av EU:s art- och habitatdirektiv (direktiv /43/EEG). Den senaste rapporteringen visar att 15 av de 16 skogstyper som omfattas av direktivet har dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Huvuddelen av kvarvarande areal med dessa skogstyper finns i områden som inte är skyddade, varken formellt eller frivilligt. Merparten av dagens brukade skogar saknar de flesta av de kvaliteter som gäller för art- och habitatdirektivets naturtyper. Totalt har 20 av 32 rapporterade skogslevande arter dålig eller otillräcklig bevarandestatus. ökade antalet beslut om hänsyn till skyddade arter meddelade med stöd av skogsvårdslagstiftningen till 174 beslut, vilket kan jämföras med drygt 70 beslut . En stor andel av besluten avsåg förbud mot skogsbruksåtgärder under fåglars häckningstid. är det bara i några få fall som och länsstyrelserna har förbjudit skogsavverkning med hänsyn till artskyddet. 1:15 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att Havs- och vattenmyndighetens anslag minskas med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för dessa ändamål. En förutsättning för optimal användning av anslaget är att det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan fler stora och mer långsiktiga investeringar komma till stånd. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2023. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 9 föreslås att anslaget minskas med totalt . Motionärerna hade helst avskaffat hela anslaget men på grund av tidigare lämnade bemyndiganden genomförs en besparing på . Därutöver föreslår motionärerna att ladda-hemma-stödet avskaffas, vilket medför en besparing på ytterligare . I yrkande 14 i denna del i samma motion föreslås att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:16 för perioden –2023 minskas med 2 . I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget i sin helhet till följd av att de anser att budgetmedel i stället bör fokuseras på andra mer miljöeffektiva åtgärder såsom forskning, utveckling av bioekonomi och internationella insatser. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna vill att anslaget minskas så mycket som är möjligt utifrån det beställnings-bemyndigande som redan lämnats inom anslaget. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Motionärerna avvisar anslaget i sin helhet eftersom de anser att satsningen är ineffektiv. Motionärerna föreslår vidare i yrkande 2 i samma motion att beställnings-bemyndigandet för anslaget 1:16 för perioden –2023 minskas med 2 . införde regeringen under anslaget 1:16 Klimat-investeringar. Satsningen syftar till att stödja klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Stödet har tidigare förstärkts och förlängts. föreslår regeringen att anvisar 1 till anslaget 1:16. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att genom Klimatklivet fram till har beviljat investeringsstöd till 2 317 ansökningar som samlat uppgår till ca . Åtgärderna beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter . Stödet utgör i genomsnitt av investeringskostnaderna, och Klimatklivet har möjliggjort klimatinvesteringar om totalt ca . Regeringen lyfter fram att Klimatklivet innebär att investeringsstöd ges till de åtgärder som ger störst minskning av växthusgasutsläppen i förhållande till investeringskostnaden. Bland annat ger Klimatklivet investeringsstöd till laddinfrastruktur. och t.o.m. har ca 15 600 nya laddpunkter för elbilar beviljats stöd. Andra åtgärder i transportsektorn är tankstationer för biodrivmedel och utökad biogasproduktion. Enligt regleringsbrev ska myndigheten samlat redovisa medelsanvändningen för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar (förutom för anslagspost 3 del till ). Redovisningen ska inkludera beslutade investeringar, förväntade resultat och, där så är möjligt, vilka sysselsättningseffekter för kvinnor och män som användningen av anslaget har gett upphov till. Vidare ska redovisningen innehålla en beskrivning av hur arbetet med uppföljning och utvärdering av stöd som ges enligt bestämmelser i förordningen (2015:517) om stöd till lokala klimatinvesteringar (Klimatklivet) fortskrider. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) och t.o.m. . I Klimatredovisning, bilaga till utgiftsområde 20, i proposition 2018/19:1 bedömer regeringen att de större styrmedelsförändringar i transportsektorn som har beslutats (dvs. bonus–malus, bränslebytet och förstärkning av Klimatklivet) sammantaget kommer att kunna minska utsläppen med upp till 4–2030 jämfört med referensscenariot som omfattar styrmedel som var beslutade t.o.m. . infördes ett ladda-hemma-stöd som riktar sig till privatpersoner som installerar en laddpunkt för sin elbil i anslutning till sin fastighet. Bidraget täcker av kostnaden för utrustning och installation. Syftet är att underlätta för hushåll att ställa om till hållbara transporter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Elbusspremie. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för elbusspremien. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För att det ska vara möjligt att besluta om elbusspremie redan i planeringsfasen behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget i sin helhet eftersom de anser att premien har visat sig vara ineffektiv. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Anslaget avvisas i sin helhet eftersom motionärerna anser att satsningen är ineffektiv. I yrkande 3 i samma motion föreslås att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:17 för perioden –2023 minskas med . I motion 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkande 14 föreslår motionärerna att styrmedel som ökar incitamenten till klimat- och miljö-effektiva lastbilar och bussar införs. Inte minst i stadstrafiken är utsläppen av partiklar och andra ämnen en stor källa till luftföroreningar. För att minska miljöpåverkan men behålla mobilitet anser motionärerna att transporterna måste bli effektivare, bl.a. genom elektrifiering och nya förnybara drivmedel. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att utsläppen från inrikes transporter uppgick till koldioxidekvivalenter, motsvarande av de totala utsläppen. Utsläppen är lägre än 1990 och minskade jämfört med . Vägtrafiken står för majoriteten (2016) av utsläppen från transporterna i landet. Personbilar står för och tunga och lätta lastbilar för . införde regeringen anslaget 1:17 Elbusspremie. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att syftet med elbusspremien är att främja introduktionen av elbussar på marknaden, vilket ska bidra till minskade utsläpp av växthusgaser, mindre luftföroreningar och mindre buller. gjordes förändringar i förordningen (2016:836) om elbusspremie så att premien kan riktas både till regionala kollektiv-trafikmyndigheter och till trafikbolag. var anslags-utnyttjandet lågt men antalet utbetalade ökade och början av 2018. Sedan införandet har beviljat för sammanlagt 65 elbussar, fyra laddhybridbussar och två bränslecellsbussar till en summa av . 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för grönare städer. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som stödet medför. För att anslaget ska användas effektivt måste det finnas möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan mer långsiktiga investeringar komma till stånd. För att tilldelade medel ska utnyttjas effektivt behöver bemyndiganderamen utökas till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst –2022. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 10 föreslås att anslaget minskas med i syfte att finansiera andra reformer. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 14 i denna del att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:18 för perioden –2022 minskas med . I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anser att anslaget inte bör finansieras med statliga medel. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna minskar anslaget så mycket som de bedömer är möjligt utifrån det beställningsbemyndigande som tidigare lämnats inom anslaget. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget i sin helhet eftersom de anser att anslaget är ineffektivt. Vidare föreslås i yrkande 4 att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:18 för perioden –2022 minskas med . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) lyfter regeringen fram att flera initiativ till flera reformer har tagits för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. I Strategin för levande städer presenterar regeringen en ny politik för hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230). Inom ramen för strategin har tre nya etappmål i miljömålssystemet beslutats. Regeringen har inrättat ett bidrag för att främja stadsgrönska och ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Bidraget omfattar , och . Exempel på åtgärder som är bidragsberättigade är parker, alléer, gröna tak och väggar samt ytor för barns lek och utevistelse i urban miljö. har tillsammans med och genomfört webbseminarium om varför och hur kommunerna kan skapa goda förutsättningar för utevistelse och friluftsliv genom den fysiska planeringen. Två forskningsprojekt som varit stödda av avslutades . , som koordinerats av , har lyft fram värdet av naturen i staden, skapat planeringsunderlag och tagit fram konkreta lösningar som underlättar arbetet med ekosystemtjänster i stadsplanering. Divercity, som koordineras av , har produkter, tjänster och processer utvecklats som främjar och ökar stadens biologiska mångfald med visionen om en grönare, mer attraktiv och hälsosam stad. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Elfordonspremie. Anslaget får användas för utgifter för elfordonspremien. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som elfordonspremien medför för myndigheter. Flera partier avvisar anslaget i sin helhet. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 11 föreslås att anslaget minskas med . De insparade medlen satsar motionärerna på andra reformer. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget och betonar att elcykelmarknaden redan fungerar tillfredsställande. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motionärerna ska skattepengar inte gå till ineffektiva klimatprojekt. Vidare i motion 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 14 föreslås att premien avvecklas. Motionärerna anser att ekonomisk stimulans till cykling ska riktas till alla cyklister, främst genom långsiktiga investeringar i den infrastruktur som krävs för säker cykling. I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget framhöll regeringen att elcykelpremien används för bidrag till inköp av eldrivna cyklar, eldrivna mopeder och eldrivna motorcyklar enligt förordningen (2017:1317) om bidrag till privatpersoner för inköp av eldrivna cyklar, mopeder eller motorcyklar. Regeringen bedömde att anslaget bör ändra namn till Elfordonspremie för att bättre spegla premiens användningsområde, och att anslaget bör få användas för utgifter för elfordonspremien och för de administrativa utgifter som elfordonspremien medför för myndigheter. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr 2017/18:435). Regeringen anför i proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 att en ökad och säker cykling kan minska resandets miljöpåverkan och förbättra framkomlig-heten i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. Regeringen har därför beslutat om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Strategin har ett antal insatsområden, och om cyklingen ökar kan det bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängseln i tätorter som det kan bidra till en bättre folkhälsa. införde regeringen den särskilda premien (anslaget 1:19 Elfordonspremie) riktad till privatpersoner vid köp av elcyklar, elmopeder och elmotorcyklar där privatpersoner kan få bidrag på av inköpspriset på fordonet (dock maximalt ). har fördelat stöd till ca 86 600 privatpersoner som har köpt ett lätt elfordon. utvidgades elfordonspremien till att även inkludera vissa eldrivna utombordsmotorer till båtar. utökades anslaget med ytterligare . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Industriklivet. Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. Investeringscykeln för nya industriprocesser är lång. De projekt som utvecklar nya processer är omfattande. har redan fått in flera stora och intressanta ansökningar som kan komma att kräva stora åtaganden . För att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 –2026. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anslår i stället medel till ett nytt anslag – Innovativ miljöteknik – för produktutveckling inom bl.a. bioekonomisektorn. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget i sin helhet eftersom de anser att satsningen är ineffektiv. I yrkande 5 i samma motion föreslår motionärerna att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:20 för perioden –2026 minskas med 1 . I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 14 i denna del föreslås att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:20 för perioden –2026 minskas med . I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att det behövs flera stora och komplexa tekniksprång inom industrin för att nå målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Regeringen lanserade den långsiktiga satsningen Industriklivet som ska minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser. Satsningen består av både stöd till förstudier, bl.a. detaljerade projekteringsstudier och stöd till investeringar. Den tar avstamp i regeringsuppdrag om att genomföra utlysningar och samordna de statliga innovationsfrämjande insatserna för minskade processutsläpp inom svensk industri. har beslutat om fem projekt som bl.a. innefattar det s.k. för fossilfri stålproduktion. Regeringen understryker att investeringstakten i miljövänlig teknik måste öka. I budgetpropositionen föreslog regeringen som innebär att stora företag som har genomfört en energikartläggning kan ansöka om bidrag för en fördjupad studie av energieffektiva åtgärder eller investeringsstöd för merkostnaden för investering i en energieffektiv åtgärd. har mot bakgrund av energiöverenskommelsen (dnr M2017/01811/Ee) fått i uppdrag att tillsammans med branscher ta fram sektorsstrategier. För följande sektorer kommer en strategi att tas fram: – Produktion i världsklass – Framtidens handel och konsumtion – Resurseffektiv bebyggelse samt – Flexibelt och robust energisystem. Därtill redovisar regeringen budgetproposition (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att det tillsattes en utredning (M2018/00234/Me) för att undersöka om miljöprövningen främjar investeringar som driver teknik- och metodutvecklingen mot minskad miljöpåverkan. Utredaren ska föreslå åtgärder för att prövningen av verksamhet enligt ska främja investeringar som bidrar till en grön omställning samt hur miljöprövnings-processen kan bli mer effektiv. Utredningen har redovisats och bereds nu i . I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget föreslog regeringen för anslaget 1:20 Industriklivet ett utökat beställningsbemyndigande med . Skälet till det utökade bemyndigandet är att ansökningar om flera större projekt som medför utgifter under kommande budgetår var att vänta . biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr 2017/18:435). 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget minskas med och att anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande: Forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projekt-relaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Huvuddelen av de forskningsprojekt som Formas finansierar är fleråriga.