bet · H501KrU3 · 2018-03-28 00:00:00 — Civila samhället inklusive trossamfund Utskottet föreslår att avslår yrkanden från allmänna motionstiden /18 om civila samhället och trossamfund. Utskottet bereder några av yrkandena i förenklad form. I betänkandet finns 11 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Civila samhällets organisationers viktiga roll Bidrag till civila samhället Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation Civila samhället bedriver svenskundervisning Stärkt dialog mellan det offentliga och trossamfunden m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Civila samhällets organisationers viktiga roll, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Bidrag till civila samhället, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Bidrag till civila samhället, punkt 2 (SD) 4.Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (C) 5.Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (V) 6.Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation, punkt 3 (L) 7.Civila samhället bedriver svenskundervisning, punkt 4 (M) 8.Samarbete, punkt 5 (M, C, L, KD) 9.Stöd m.m., punkt 6 (SD) 10.Stärkt dialog mellan det offentliga och trossamfunden m.m., punkt 7 (M, C, L, KD) 11.Muslimska , punkt 8 (SD) Stöd m.m., punkt 6 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Civila samhällets organisationers viktiga roll 2017/18:153 av (L) yrkande 1, 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 1 (M, C, L, KD) Bidrag till civila samhället 2017/18:574 av (-), 2017/18:853 av (L) yrkande 3, 2017/18:1737 av m.fl. (SD), 2017/18:1916 av m.fl. (S), 2017/18:2140 av m.fl. (S), 2017/18:2273 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 28, 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 41 och 48 samt 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (SD) Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 28, 2017/18:2163 av Lawen Redar (S), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 27 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) Civila samhället bedriver svenskundervisning 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 7 (M) 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3069 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2017/18:2042 av och (båda SD) yrkandena 2–4, 2017/18:2301 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 20, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3414 av Boriana (M), 2017/18:3415 av Boriana (M) och 2017/18:3455 av och (båda SD) yrkandena 3–5. Reservation 9 (SD) Stärkt dialog mellan det offentliga och trossamfunden m.m. 2017/18:456 av Skånberg och (båda KD) yrkande 3, 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 10. Reservation 10 (M, C, L, KD) 2017/18:3455 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 11 (SD) Motioner som bereds förenklat 2017/18:771 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:3439 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 3–5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och Amne (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som gäller civila samhället inklusive trossamfunden. Åtta motionsyrkanden bereds i förenklad form. Statskontoret presenterade rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för utskottet . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor informerade utskottet om verksamheten . Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund informerade utskottet om förslagen i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) . Civila samhällets organisationers viktiga roll Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om civila samhällets viktiga roll med hänvisning till att dessa frågor kommer att lyftas fram i en skrivelse som regeringen avser att lämna till . Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). m.fl. (S) framhåller i motion 2017/18:1794 vikten av ett fungerande ideellt föreningsliv. Motionärerna lyfter bl.a. fram föreningssektorns viktiga roll i vårt gemensamma samhällsbygge (yrkande 2). m.fl. (M, C, L, KD) anser i motion 2017/18:3189 att civilsamhällesorganisationer som arbetar aktivt för att ge stöd åt offren för hedersrelaterat förtryck bör uppmärksammas (yrkande 3). (L) framhåller i motion 2017/18:153 folkrörelsernas viktiga roll för att stimulera samhällsengagemang, utveckla och stärka demokratin samt som en mångkulturell mötesplats (yrkande 1). m.fl. (KD) anser i motion 2017/18:3741 att man bör ta till vara förslagen i utredningen för ett stärkt civilsamhälle, vars förslag bl.a. vill underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva verksamhet för att utvecklas och därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning (yrkande 20). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ska enligt förordningen (2015:49) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ansvara för att ta fram och samla kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling och sprida denna kunskap på nationell, regional och lokal nivå. MUCF ska också fungera som ett stöd i dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer inom politiken för det civila samhället. MUCF fördelar vidare bidrag till barn- och ungdomsorganisationer, etniska organisationer, kvinnoorganisationer och hbtq-organisationer samt till projekt som handlar om demokrati- och inflytandefrågor, diskriminering och jämställdhet samt rasism och extremism. Enligt regleringsbrevet ska MUCF särskilt prioritera att inhämta erfarenheter från och sprida kunskaper till strategiskt utvalda målgrupper inom offentlig sektor om metoder för dialog och samverkan med organisationer i civilsamhället. tillförs [1] för främst MUCF:s arbete med kompetenshöjande insatser till statliga myndigheter och politiker i kommuner och landsting. Insatserna innefattar även ett administrativt stöd[2]. Satsningen motiveras av att det är angeläget att öka kompetensen om det civila samhällets organisationer och villkor hos nämnda målgrupper. Enligt regeringen bygger satsningen på flera politiskt prioriterade förslag i betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Regeringen gav och treåriga uppdrag att stödja utveckling av socialt entreprenörskap och sociala företag. Uppdraget är ett led i genomförandet av regeringens Strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation. ska genom uppdraget bidra till att strategins övergripande mål att stärka utvecklingen av sociala företag uppfylls, så att dessa bättre kan delta i att lösa utmaningar i samhället, samt bidra till att offentlig sektor uppmärksammar och använder socialt företagande och sociala företag som värdefulla aktörer i utvecklingen av ett hållbart samhälle. ska identifiera och genomföra insatser som bidrar till att stimulera tillväxt hos sociala företag och stärka utvecklingen av och kunskapen om sociala entreprenörer och sociala företag i hela landet. Uppdragen omfattar totalt mellan 2018–2020. har uppgett att regeringen har för avsikt att lämna en skrivelse till . Skrivelsen kommer enligt departementet bl.a. att lyfta fram betydelsen av det civila samhället, dess villkor och regeringens åtgärder för att stärka det civila samhället. Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka den viktiga roll som det civila samhället har för att bl.a. stimulera samhällsengagemang, utveckla demokratin samt öka gemenskap och social sammanhållning. Som framgår ovan kommer betydelsen av det civila samhället, dess villkor och regeringens åtgärder för att stärka det civila samhället att lyftas fram i en skrivelse som avses lämnas till . Utskottet anser att denna skrivelse inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:153 (L) yrkande 1, 2017/18:1794 (S) yrkande 2, 2017/18:3189 (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:3741 (KD) yrkande 20. Bidrag till civila samhället Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bidrag till civila samhället med hänvisning till att det pågår ett arbete med att se över demokrativillkoren för statens stöd till det civila samhällets organisationer. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD) och 3 (SD). m.fl. (S) framhåller i motion 2017/18:1916 att det inte ska ges samhällsstöd till föreningar, organisationer och trossamfund som inte respekterar de grundläggande värdena i vårt samhälle. I motion 2017/18:2140 påtalar m.fl. (S) vikten av att se över möjligheten till en grundfinansiering för samordning av socialt inriktade ideella organisationer. (M, C, L, KD) anser i motion 2017/18:3189 att inga offentliga bidrag ska ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet (yrkande 5). m.fl. (M) anser i motion 2017/18:3735 yrkande 6 att regeringen bör ta initiativ till ny lagstiftning för att säkerställa att inga offentliga medel utbetalas som riskerar att komma till användning för verksamhet eller åtgärder som riskerar att direkt eller indirekt främja eller stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism. Samma motionärer anser i yrkande 7 att initiativ även ska tas till ny lagstiftning så att felaktigt utbetalda eller felaktigt använda offentliga medel ska kunna återkrävas om medlen kommit till användning för verksamhet eller åtgärder som främjat eller riskerat att direkt eller indirekt stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism. (M) lyfter i motion 2017/18:2273 fram behovet av en översyn av regelverket för statens stöd till organisationer. I motion 2017/18:1737 anser m.fl. (SD) att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverk och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. m.fl. (C) anser i motion 2017/18:3685 yrkande 41 att offentliga medel till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet bör stoppas. Samma motionärer anser i yrkande 48 att även allmänna medel till våldsbejakande organisationer bör stoppas. I motion 2017/18:853 anser (L) att organisationer som sysslar med sexuell omvandling eller omvandling av könsidentitet inte ska ges några statliga eller kommunala bidrag. Detta bör enligt motionären gälla om de genomför omvandlingsterapin, stöttar företeelsen eller råder familjer eller hbtq-personer om var man kan genomföra omvandlingsterapi (yrkande 3). m.fl. (L) anser i motion 2017/18:2815 yrkande 28 och i motion 2017/18:3586 yrkande 13 att inga offentliga medel bör få användas till att främja odemokratiska organisationer eller föreningar som motverkar integration eller jämställdhet. (-) anser i motion 2017/18:574 att allt ekonomiskt skattefinansierat stöd till kulturföreningar, politiska organisationer och religiösa samfund ska tas bort. utredde –2017 hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. En utredare har biträtt i detta arbete. Utredarens utkast till departementspromemoria bereds nu inom . Statskontoret överlämnade rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, MUCF (2017:13). Statskontoret föreslog i rapporten bl.a. att MUCF bör öka kontrollen i bidragsgivningen för att förhindra bidragsfusk och att regeringen bör förbättra MUCF:s förutsättningar att bedöma demokratikriteriet. MUCF har uppgett att de har skärpt tillämpningen av demokratikriteriet, och har avslagit ett antal ansökningar om statsbidrag med hänvisning till brister i demokratiskt hänseende. MUCF har vidare uppgett att de initierat ett tätare samarbete med andra myndigheter för att få ett bättre beslutsunderlag gällande de organisationer som söker och beviljas bidrag. För att säkerställa att statsbidragen till det civila samhällets organisationer används för den verksamhet de är avsedda för ser regeringen över demokratikriterierna i olika former av statsbidrag. En utredning har sett över demokrativillkoren i statens stöd till trossamfunden. Utredningen lämnade sina förslag i betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18). Bland annat anser utredningen att demokratikriteriet bör utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Regeringen har även tillsatt en särskild utredare som ska se över regelverket för Allmänna arvsfonden (dir. 2017:68). Översynen ska bl.a. säkerställa att Allmänna arvsfondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare tillsatt en särskild utredare som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar och tillämpningen av dessa villkor (dir. 2018:19). Syftet med översynen är att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. • redovisa hur de demokrativillkor som finns i de förordningar som styr den statliga bidragsgivningen till civilsamhällets organisationer är utformade • göra en samlad analys av vilka svårigheter och utmaningar de ansvariga myndigheterna och det civila samhället har med dagens system, såväl vad gäller beslut om bidragsgivning utifrån demokrativillkoret som hur efterlevnaden av villkoret följs upp • föreslå ett förtydligat, rättssäkert och enhetligt demokrativillkor för den statliga bidragsgivningen med beaktande av föreningsfriheten • samverka med de bidragsutbetalande myndigheterna och företrädare för civilsamhällets organisationer i arbetet med att ta fram ett nytt tillämpbart demokrativillkor • analysera vilka delar av en bidragssökande organisations uppbyggnad och verksamhet som ska granskas i förhållande till demokrativillkoret och hur denna granskning bör genomföras • föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . När det gäller motion 2017/18:2140 (S) om möjligheten till en grundfinansiering för samordning av socialt inriktade ideella organisationer kan nämnas att paraplyorganisationerna Forum, som samlar civilsamhällets organisationer med social inriktning, och Famna, som är en branschorganisation för idéburen vård och omsorg, får statsbidrag, även om det inte är deras primära finansieringskälla. Som framgår ovan pågår ett arbete med att se över demokrativillkoren för statens stöd till det civila samhällets organisationer och bidragsutbetalande myndigheter. Dessutom bereds frågan om hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer ska kunna bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga inom . Utskottet anser att beredningen av dessa frågor bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:574 (-), 2017/18:853 (L) yrkande 3, 2017/18:1737 (SD), 2017/18:1916 (S), 2017/18:2140 (S), 2017/18:2273 (M), 2017/18:2815 (L) yrkande 28, 2017/18:3189 (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3586 (L) yrkande 13, 2017/18:3685 (C) yrkandena 41 och 48 samt 2017/18:3735 (M) yrkandena 6 och 7. Civila samhällets viktiga roll vid integration och för att motverka segregation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhällets viktiga roll vid integration med hänvisning till bl.a. de aktiviteter som pågår. Jämför reservation 4 (C), 5 (V) och 6 (L). Lawen Redar (S) efterlyser i motion 2017/18:2163 en nationell strategi för marginaliserade förorter i syfte att bekämpa det demokratiska underskottet. m.fl. (C) efterlyser i motion 2017/18:3683 en översyn om hur civilsamhällets roll kan stärkas för att minska klyftorna i samhället. Motionärerna lyfter fram att om fler barn får upp ögonen för föreningslivet kan det bli ett sätt att motverka segregation och bygga broar inom städer och sociala grupper (yrkande 12). m.fl. (V) anser i motion 2017/18:1937 att regeringen bör återkomma med förslag om hur förutsättningarna för civilsamhället att bedriva inkluderande verksamhet på asylboenden kan stärkas. Motionärerna anger att det behövs en samverkan mellan kommunen, boenden och föreningslivet för att den uppsökande verksamheten ute på boendena ska fungera bra (yrkande 28). m.fl. (L) påtalar i motion 2017/18:2815 det civila samhällets viktiga roll när det gäller integration och vikten av att det offentliga samverkar och bidrar med finansiellt stöd (yrkande 27). MUCF har gett ut skriften Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända. MUCF gav 2017 även ut rapporten av ideella föreningars villkor, som beskriver villkoren för föreningar i utsatta områden och övriga områden. Rapporten visar bl.a. att föreningar i utsatta områden generellt uppfattar sina villkor som sämre än andra föreningar som de utför mycket socialt arbete. Vidare visar rapporten att dessa föreningar ofta är bättre på att nå grupper som vanligtvis inte engagerar sig i föreningslivet, såsom personer utan tidigare erfarenhet från föreningslivet, personer med små ekonomiska medel samt asylsökande och nyanlända. MUCF har enligt regleringsbrevet haft i uppdrag att sprida goda exempel på hur det unga civilsamhället skapar mötesplatser och nätverk mellan unga nyanlända kvinnor och män och andra unga kvinnor och män. I MUCF:s årsredovisning framgår bl.a. följande: MUCF har erfarit att det unga civilsamhället saknar tillgång till metoder för att inkludera nyanlända. Myndigheten har därför tagit fram skriften Unga möter unga tillsammans med och på efterfrågan av LSU, där unga själva fått bidra med sina metoder för social inkludering. Syftet med materialet är att sprida redan etablerade metoder för att underlätta fler att inkludera nyanlända i mötesplatser och i ordinarie verksamheter. Materialet innehåller även information om finansieringsmöjligheter för civilsamhället. Skriften har publicerats på myndighetens webbplats samt i ungdomsorganisationernas kanaler och nätverk. Myndigheten har även tagit fram webbaserade artiklar som speglar vilken roll samverkan mellan kommun och civilsamhälle spelar för mötesplatser mellan unga nyanlända och andra unga. MUCF har även fortsatt sprida de mötesplatsfoldrar och goda exempel på hur civilsamhället skapar mötesplatser och nätverk mellan unga nyanlända och andra unga som togs fram . Foldrarna har bland annat spridits på myndighetens konferens om social inkludering i , Temagruppen Unga i arbetslivets konferens unga kan jobba eller studera i och på en konferens för fritidsledare i där myndigheten deltog. Regeringen har ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen 2017–2025. Programmet syftar till att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer strukturellt. Som en del i genomförandet av detta program inrättades myndigheten mot segregation (Delmos) [3]. Myndigheten har som uppdrag att bidra till att minska och motverka segregation. Detta ska göras i samverkan med kommuner, regioner, myndigheter, civila samhället, forskare m.fl. Myndighetens arbete syftar till att förbättra situationen i socioekonomiskt utsatta områden och motverka strukturella orsaker till segregation. Delmos har förutom att främja samverkan mellan olika aktörer i uppgift att bidra till kunskaps- och erfarenhetsutbyte, följa utvecklingen inom forskning, göra analyser och uppföljningar samt fördela statsbidrag. Regeringen beslutade om två nya förordningar. Den första syftar till att stödja ökad samordning och kunskaps- och metodutveckling i kommuners och landstings arbete mot segregation[4]. Den andra möjliggör för det civila samhället att ansöka om medel för att långsiktigt minska och motverka segregation[5]. Det nya statsbidraget innebär att det kommer att betalas ut . Regeringen avser att betala ut . Bidragen kommer att fördelas av Delmos. Det civila samhället bedriver, särskilt efter flyktingsituationen , en omfattande verksamhet för asylsökande och nyanlända och för att förenkla integrationen. För att främja dessa ändamål tillfördes anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn[6] 105 miljoner konor 2015. tillfördes civilsamhällets organisationer, inklusive trossamfunden, ytterligare för att möjliggöra en snabb förstärkning av verksamheter riktade till asylsökande och för nyanländas etablering. Medlen fördelades mellan Svenska Röda Korset, , , Individuell Människohjälp, Forum – idéburna organisationer med social inriktning och trossamfunden genom Myndigheten för statligt stöd till trossamfund (SST). Medel för dessa ändamål har 2016–2018 även tillförts anslaget 13:1 Stöd till idrotten[7] med , och till folkbildningen[8] med . ansvarar länsstyrelserna för ett nytt statsbidrag för tidiga insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd som bor i anläggningsboenden. Medel beviljas och betalas ut efter ansökan, huvudsakligen till organisationer i det civila samhället. Nämnas kan också att anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler[9] har fått ökade medel 2017–2018 med för att öka möjligheterna att skapa föreningsdrivna mötesplatser, särskilt i storstädernas socioekonomiskt utsatta områden. För att underlätta integrationen, för bl.a. nyanlända, krävs som motionärerna framhåller en samverkan mellan flera aktörer, däribland det civila samhället och kommunerna. Som framgår ovan pågår en rad aktiviteter för att samordna, samverka och stödja civilsamhället så att dess roll kan öka. En ny myndighet, Delmos, har också inrättats för att bidra till att minska och motverka segregation, vilket bl.a. ska ske i samverkan med det civila samhället. Utskottet anser att motionerna 2017/18:1937 (V) yrkande 28, 2017/18:2163 (S), 2017/18:2815 (L) yrkande 27 och 2017/18:3683 (C) yrkande 12 till viss del får anses tillgodosedda, och inte bör leda till någon åtgärd från sida varför de avstyrks. Civila samhället bedriver svenskundervisning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka frivilligorganisationernas möjlighet att kunna bedriva svenskundervisning. Jämför reservation 7 (M). m.fl. (M) anser i motion 2017/18:3069 att regeringen bör återkomma med förslag för att öka frivilligorganisationernas möjlighet att kunna bedriva svenskundervisning (yrkande 3). Folkbildningen bedriver svenskundervisning. Bland annat tillfördes anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen[10] 2018. Medlen får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, och om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. I budgetpropositionen [11] anges följande: Folkbildningen är en viktig aktör inom ramen för regeringens satsning på tidiga insatser för asylsökande och vissa nyanlända och inom regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation –2025. De tidiga insatserna är viktiga för att ta tillvara asyltiden och underlätta för en framtida etablering för de personer som beviljas uppehållstillstånd. Regeringens satsning Svenska från dag ett har varit framgångsrik – fler än 120 000 unika deltagare har fått grundläggande språkträning och samhällsinformation via folkbildningen. Regeringen föreslår därför att satsningen tillförs ytterligare för att studieförbund och folkhögskolor ska kunna fortsätta att erbjuda ett stort antal personer insatsen.