bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — Areella näringar, landsbygd och livsmedel 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L). 2018/19:FiU13 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Tabell 3.7 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2020 Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L). 2018/19:FiU13 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Tabell 3.8 Regeringens och motionärernas förslag till preliminär inkomstberäkning 2021 Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER har yttrat sig över skattefrågorna i budgetpropositionen och i motionerna (2018/19:SkU1y) Yttrandet återfinns i sin helhet som bilaga 8 i betänkandet. anför att det har att pröva förslag som lagts av en övergångsregering. har inget att invända mot budgetpropositionens förslag till förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt eller till förslag om förhöjda socialavgifter . De alternativa budgetförslag som lämnats i motionerna föranleder inte skatteutskottet att nu göra en annan bedömning. Mot den bakgrunden tillstyrker skatteutskottet regeringens förslag om förändrade skatter och avgifter och avstyrker samtliga motionsförslag. Utskottet tillstyrker vidare regeringens beräkningar av statsbudgetens inkomster och de preliminära beräkningarna av statens inkomster . I yttrandet finns fem avvikande meningar (M, SD, C, KD, L). I förslaget till statens budget har regeringen räknat med effekterna av propositionen Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service (prop. 2017/18:261). Riksdagsbeslutet med anledning av propositionen togs (bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Avgiftsintäkterna från public service beräknas uppgå till 2019. Avgiftsintäkterna redovisas som en skatteintäkt och förs sedan över till ett räntebärande konto i som avräkning under övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 7000). Nettoeffekten på budgetens inkomstsida blir därför noll. Kammarkollegiet kommer att ansvara för att betala ut medel från kontot till verksamhet som finansieras med public service-avgift. Det är första gången som utskottet behandlar en budgetproposition som lämnats till av en övergångsregering. Regeringens förslag till rambeslut har utformats med utgångspunkt i den budget som beslutade . Budgetförslaget innebär i de flesta fall att den statliga verksamheten kan genomföras i samma omfattning som 2018. Utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgår enligt regeringens förslag till 1 401, 1 475 och 2019–2021. Nivån på utgiftstaket för det tredje tillkommande året är densamma som regeringens bedömning ekonomiska vårproposition. Som framgår av tabell 3.2 uppgår de utgiftsramar regeringen föreslår 2019 till 1 , vilket är ca högre än ramarna för statens budget 2018. Regeringens förslag till utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena på statens budget 2019 framgår av tabell 3.3 i betänkandet. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER nettoutlåning beräknas uppgå till 2019 enligt regeringens förslag. Minskningen av anslagsbehållningar uppgår till –11,2019 och den kassamässiga korrigeringen till enligt beräkningen i propositionen. Regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget framgår av tabell 3.4 i betänkandet. Inkomsterna uppgår enligt regeringens förslag till 2019. I regeringens förslag till inkomstberäkningen är inräknat de förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler som regeringen föreslår. Med regeringens förslag till utgiftsramar och inkomster uppgår därmed statens budgetsaldo till . Regeringen föreslår preliminära utgiftsramar och inkomstberäkning , vilket framgår av tabellerna 3.5–3.8 i betänkandet. Utskottet noterar att, med hänsyn till att propositionen lämnats av en övergångsregering, de förutsättningar som dessa beräkningar bygger på är mycket osäkra och informationsvärdet är därför också begränsat. Regeringen beräknar att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgår till . Utskottet ställer sig bakom de förslag till utgiftstak, utgiftsramar och inkomstberäkning som regeringen lämnar i propositionen. I likhet med skatteutskottet har finansutskottet inte heller någon invändning mot de förslag om ändrade skatte- och avgiftsregler som regeringen lägger fram. tillstyrker således att regeringens lagförslag antas. De alternativa förslag till utgiftstak, utgiftsramar och inkomstberäkningar som lämnas av motionärerna avstyrks. Detsamma gäller motionärernas alternativa förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler. 4 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 4.1 Bemyndiganden om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) ta upp lån (punkt 10). Statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken. Prognosen –2020 visar på ett överskott i statens budget dessa år. Detta betyder att statens lånebehov minskar –2020, vilket bidrar till en lägre statsskuld. –2020 finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna: stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Därutöver beräknas ränteutgifterna bli förhållandevis höga till följd av kursförluster i samband med byten av obligationer. beräknas ränteutgifterna uppgå till , till , till och till . Den relativt stora minskningen beror främst på att en realobligation som förfaller 2020 ger upphov till en betalning av upplupen inflationskompensation om ca . Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). 4.2Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som inklusive tidigare upplåning uppgår till ett belopp av högst . 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (punkt 13). Förslaget innebär att låneramen är högre än . Låneramen har –2018 i genomsnitt nominellt ökat . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till . Av den begärda låneramen kommer inledningsvis inte att fördelas till myndigheterna, för att regeringen ska kunna hantera oförutsedda händelser. Myndigheternas nyttjande av låneramen uppgick till , vilket var marginellt lägre jämfört med . Nyttjandegraden uppgick till . Utskottet noterar att nyttjandegraden i stort sett varit oförändrad . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2019. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i upp till ett belopp av högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst (punkt 14). Det är 0,4 miljarder högre än den ram på som beslutade . Av den föreslagna kreditramen kommer ca inledningsvis inte att fördelas till myndigheterna. De beslutade krediterna för myndigheternas räntekonton uppgick till sammanlagt , och det maximala nyttjandet uppgick till . 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN Utskottet tillstyrker regeringens förslag om myndigheternas räntekonto- krediter i . 4.4 Bemyndiganden att överskrida anslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (punkt 15). Enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen får regeringen efter bemyndigande besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. För de flesta anslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten om som föreskrivs i 3 kap. 8 § första stycket budgetlagen. Det finns ytterst sällan behov av att överskrida anslag för förvaltningsändamål med . Regeringen behöver därför inte inhämta något särskilt bemyndigande som ger den befogenhet att besluta om överskridande av anslag som anvisats för förvaltningsändamål. Vid behov kommer regeringen i stället att föreslå ändringar i budgeten. När det däremot gäller anslag som anvisats för regelstyrd verksamhet och icke påverkbara EU-relaterade utgifter så kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om ändrade anslag. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Regeringen bör därför bemyndigas att, om beslut om ändring i budgeten inte hinner inväntas, besluta om överskridande när de förutsättningar som anges i 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i taget. Regeringens avsikt är liksom tidigare att föreslå ändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. har regeringen medgett överskridande för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. inom utgiftsområde 16 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN inom utgiftsområde 8 Migration, anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt anslaget 1:2 Oförutsedda avgifter inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Regeringen föreslår i propositionen Höständringsbudget att de ovan angivna anslagen tillförs medel som täcker de medgivna överskridandena (prop. 2018/19:19:2, bet. 2018/19:FiU11). Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i årsredovisningen för staten . Enligt Årsredovisningen för staten 2017 (skr. 2017/18:101, bet. 2017/18:FiU30, rskr. 2017/18:436) beslutade regeringen om två medgivna överskridanden . Dessa var anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskyddet inom utgiftsområde 10 med , varav utnyttjades, och anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader inom utgiftsområde 24 med , där hela det medgivna överskridandet utnyttjades. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande att överskrida anslag som inte avser förvaltningsändamål enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:2013). 1.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som och föreslår i sin reservation. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkt 1 och motion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 1. Ekonomiska läget och inriktning på den ekonomiska politiken Den ekonomiska politiken syftar till att bygga ett samhälle som tillvaratar varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa som vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Det kräver en ansvarsfull ekonomisk politik som bygger upp motståndskraft mot kriser och reformer som leder till att fler kommer i arbete. Med fler sysselsatta ökar välståndet i samhället. Dessutom ökar det skatteintäkterna som finansierar välfärden. När fler kommer i arbete ökar resurserna så att vi kan säkerställa kortare köer i vården, mer kunskap i skolan, fler poliser i hela landet och ett som håller ihop. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunktursvängningarna. Att arbetslösheten är hög kan i sig leda till ökad arbetslöshet längre fram. För att kunna driva en aktiv stabiliseringspolitik som mildrar effekterna för de mest utsatta, dämpar uppgången i arbetslöshet och undviker besparingar i lågkonjunktur krävs betydande överskott i högkonjunktur. Lågkonjunkturer och kriser slår alltid hårdast mot dem som redan är mest utsatta och i störst behov av att välfärden fungerar och av en trygg ekonomi. Ett avgörande skäl till att klarade den senaste finanskrisen väl var bl.a. alliansregeringens återhållsamhet, med överskott på av BNP 2007. Det medförde att , till skillnad från många andra jämförbara europeiska länder, gick in i finanskrisen med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Detta innebar i sin tur att kunde motverka nedgången med aktiva insatser utan att uthålligheten i de offentliga finanserna ifrågasattes. Vi behövde därför inte, till skillnad från exempelvis och länderna i , bedriva åtstramningspolitik i lågkonjunkturen. En försiktig och återhållsam inriktning på finanspolitiken i högkonjunktur ger ett land större möjligheter att klara den efterföljande lågkonjunkturen. Även om den svenska statsskulden är låg, har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Medan statsskuld fortsätter att ligga på en låg nivå, har skuldnivåerna i jämförbara länder skenat och ligger nu på av BNP. Många i övrigt välskötta länder fick hantera dramatiska ökningar: exempelvis och (över 20 procentenheters ökning av statsskulden), (), () och (). Vi välkomnar därför den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk. Överenskommelsen innebär att Alliansens strama linje, med fortsatt fokus på ansvar för de offentliga finanserna och beredskap för nya kriser, har fått gehör. Principen om överskott i de offentliga finanserna över en konjunkturcykel ligger fast och har kompletterats med ett nytt skuldankare. Överskottet i offentliga finanser ska uppgå till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel, och nivån på Maastrichtskulden ska nå av BNP. Med det nya finanspolitiska ramverket säkerställs dels att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt, dels att den totala skuldnivån ska vara så låg att tillräckliga marginaler finns för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Att överskottsmålet är formulerat över en konjunkturcykel innebär att det finansiella sparandet bör ligga under en tredjedels procent av BNP när resursutnyttjandet är lågt, och över en tredjedels procent när resursutnyttjandet är högt. Därigenom är överskottsmålet förenligt med en finanspolitik som motverkar konjunktursvängningar. På så sätt kan hållbara offentliga finanser säkras på både kort och lång sikt, som finanspolitiken har utrymme att dämpa konjunktursvängningar i ekonomin. I högkonjunktur finns det möjlighet att bygga upp buffertar och säkerhetsmarginaler för att i första hand ha möjlighet att låta de automatiska stabilisatorerna verka fullt ut och, om krisen blir djupare, vidta aktiva stabiliseringspolitiska åtgärder för att begränsa krisens djup och längd. Det är bl.a. i detta läge, för länder som har den möjligheten. Trots högkonjunkturen har den tidigare regeringen bedrivit en omotiverat expansiv finanspolitik. Strukturellt sparande, dvs. för konjunkturen, har försvagats. Det gör att har alltför lågt sparande, vilket gör att vi riskerar att gå in i nästa lågkonjunktur med för otillräckligt Behovet av en konjunkturmässigt väl avvägd finanspolitik förstärks av att penningpolitiken nu är så expansiv. Normalt faller ansvaret för att stabilisera ekonomin med aktiva åtgärder främst på penningpolitiken. Den har dock i dagsläget begränsade möjligheter till ytterligare stimulanser. skulle gå in i en lågkonjunktur innan penningpolitiken hinner normaliseras kommer finanspolitiken att behöva axla ett större stabiliseringspolitiskt I en kris behöver sysselsättningen stöttas. Inte minst bör det ske genom mer resurser till kommunerna för att undvika uppsägningar. budgetramverket ska de offentliga finanserna kunna svänga med konjunkturen utan att förtroendet påverkas och skulden eller underskotten når nivåer som För att kunna möta en kommande kris måste de offentliga finanserna stärkas i goda tider. Det är därför problematiskt att finanspolitiken har varit alltför expansiv. Den dåvarande regeringen framhöll också att inriktningen med höjda bidrag, i stället för sänkta skatter på arbete, på kort sikt kan vara mer stimulerande. stället för att förstärka den långsiktiga tillväxtpotentialen i svensk ekonomi har reformutrymmet använts till ökade utgifter samt kortsiktiga och procykliska Att på toppen av en kraftig högkonjunktur bedriva en politik utformad för att stimulera ekonomin under en lågkonjunktur är inte konstaterade i sin senaste rapport att den förda politiken stimulerar högkonjunkturen och minskar utrymmet för framtida konjunkturstabiliserande åtgärder. Rådet skriver vidare: Vi kan konstatera att regeringens finanspolitik under har försvagat det offentliga finansiella sparandet trots att det råder Denna politik fortsätter och förstärks i BP18 och Detta är inte i linje med de riktlinjer för finanspolitiken som återfinns i såväl den gamla som den nya Dessa riktlinjer har utformats så att det ska vara möjligt att bedriva en aktiv finanspolitik och nå överskottsmålet. I den politiska överenskommelse som låg till grund för revideringen av det finanspolitiska ramverket , är det tydligt att överskottsmålet endast kan nås om en aktiv konjunkturstabiliserande finanspolitik i en lågkonjunktur motsvaras av aktiva konsoliderande åtgärder när resursutnyttjandet är högt i en högkonjunktur. Vi menar att regeringen under nuvarande högkonjunktur i allt för stor utsträckning har bortsett ifrån överskottsmålet vid konjunkturanpassningen av finanspolitiken. Den finanspolitik som förts är dock ett faktum, och det är lite som talar för att svensk ekonomi , på väg in i en avmattning, skulle gynnas av en kraftigt Ekonomin i stort gynnas generellt inte av tvära kast i Återgången till en väl avvägd bana för de offentliga finanserna behöver därför ske gradvis, särskilt när den politiska osäkerheten är större än normalt. Dessutom är det inte uppenbart att ekonomin i detta läge behöver en åtstramande inriktning. det finns få tecken på att löner och priser generellt sett är på väg att stiga för snabbt. Faktorer som fortsatt högt hushållssparande och överskott i bytesbalansen tyder inte heller på att det finns problematiska obalanser i ekonomin. Vi förespråkar därför inte en kraftig åtstramning av finanspolitiken De ekonomiska utfallen efter Finanspolitiska rådets rapport som publicerades stärker slutsatsen att en kraftig åtstramning vore fel inriktning. Det råder också betydande osäkerhet kring framför allt utvecklingen på bostadsmarknaden och hur hushållen kommer att reagera när räntorna börjar normaliseras . En åtstramande inriktning som ekonomin försvagas riskerar att bli procyklisk, dvs. att förstärka nedgången ytterligare. Att den förra regeringen fört en procyklisk politik med stimulanser i högkonjunktur betyder således inte att det är rätt med åtstramningar i en möjlig inbromsning av konjunkturen eller nedgång. Det faktum att har genomlevt fyra förlorade år när det kommer till reformpolitiken medför att behovet av reformer är stort. Polisen behöver ökade resurser nu för att återställa förtroendet för rättsväsendet. Försvaret behöver stärkas nu till följd av det försämrade säkerhetsläget. Vården, omsorgen och skolan behöver ökade resurser och rätt reformer för att kunna klara sina uppdrag. Behovet av en stärkt arbetslinje där det blir mer lönsamt att gå från bidrag och ersättningar till arbete eller från deltid till heltid växer när konjunkturen vänder ned som bristen på kompetens är större . Den finanspolitiska inriktningen blir därför en avvägning mellan behoven av att nu bygga upp större säkerhetsmarginaler och de omedelbara behov som står inför. Sammantaget bedömer vi att återgången till ett starkare sparande som mer ligger i linje med överskottsmålet bör inledas , men att åtstramningen bör vara begränsad givet den avmattning som står för dörren. Ett reformutrymme på bedöms därför vara väl avvägt. Det medför ett finansiellt sparande på , vilket innebär ett strukturellt sparande på . Då huvuddelen av reformerna är finansierade genom omprioriteringar av det statliga åtagandet möjliggör denna inriktning både en förstärkning av de offentliga finanserna och betydande resurser för att stärka arbetslinjen, tillföra resurser till rättsväsende och försvar och stärka välfärden. blir den finanspolitiska åtstramningen begränsad i ett osäkert konjunkturläge. Tabell 1 Bana för offentliga finanser Procent av BNP respektive potentiell BNP –0,5 1Andel av potentiell BNP. beräknas sparandet bli av BNP, och blir sparandet, både finansiellt och strukturellt, av BNP. Sparandet 2020 och 2021 påverkas av de förstärkningar av försvaret och polisen som respektive myndighet har efterfrågat, att ytterligare resurser till kommunsektorn, vården, omsorgen och skolan tillförs och möjliggör också för staten att genomföra de tillväxtfrämjande investeringar i infrastruktur och forskning som har aviserats men som inte finns med i budgetpropositionen . Överskotten 2020 och 2021 är så stora att den kommande regeringen har goda möjligheter att genomföra sina prioriterade reformer och förbättra måluppfyllandet för överskottsmålet. Utgiftstaket utgör en övre gräns för statsbudgetens utgiftsnivå. Genom utgiftstaket ges riksdag och regering förbättrade möjligheter till kontroll och styrning av utgifterna.