bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — I kommittémotion 2017/18:2814 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att förtydliga lagstiftningen för att öka möjligheterna att omhänderta barn och unga som lever på gatan. Motionärerna anför att LVU behöver förtydligas för att i större utsträckning kunna tillämpas på unga som inte har uppehållsrätt i landet. I motion 2016/17:2712 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att via akut omhändertagande av kunna hjälpa barn i nödsituationer enligt LVU, när barn riskerar att fara illa i , och att barn till andra EU-staters medborgare som behöver omhändertas ska hjälpas. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över nuvarande lagstiftning så att barn som far illa inte riskerar att hamna mellan stolarna. Särskilda ungdomshem som drivs av I motion 2017/18:1159 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att utvärdera konsekvenserna av de sänkta kompetenskraven vid (Sis). I motion 2017/18:2896 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att öka antalet Sis-boenden. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över tidsfristerna för placering vid Sis-boenden. För att minska risken för brott bör enligt motionären möjligheten att placera hemlösa barn och ungdomar hos Sis öka. Motionären anför att antalet platser på Sis-boenden bör bli fler och att placeringarna bör ske betydligt snabbare än vad som ofta är fallet . I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om stöd till familjehem också efter en vårdnadsöverflyttning. Enligt motionärerna bör stöd och tillsyn fortsätta även efter en vårdnadsöverflyttning. Ett likalydande förslag finns i partimotion 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 12. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att lätta på kraven att tillhandahålla utbildning för nya familjehem. Motionärerna anför att kravet är välmenande men en orealistisk pålaga för redan pressade socialförvaltningar. I partimotion 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att rum i stödboenden ska kunna delas av flera ungdomar och unga vuxna. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör undersöka möjligheten att höja kraven på stödboenden. Ersättning av staten när placerade barn far illa I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 36 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge ersättning till dem som under en placering i samhällets vård utsatts för övergrepp och försummelse av allvarlig art efter 1980. När placerade barn avlider I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande om riktlinjer när barn som är placerade i samhällets vård avlider. Motionärerna anför att det behövs rutiner och fasta nationella regler för vilka åtgärder som ska vidtas när barn avlider i samhällets vård. Ett liknande förslag finns i motion 2017/18:506 av (L) yrkande 2. Enligt 1 kap. 2 § SoL ska barnets bästa särskilt beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare ska vad som är bäst för barnet vara avgörande vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn. Med barn avses varje människa under . Av 3 kap. 3 § SoL framgår att insatser inom ska vara av god kvalitet. För att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 3 a § SoL ska socialnämnden se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verksamhet som rör barn och ungdomar. Stöd till familjehem och föräldrar I fråga om vårdnadsöverflyttning framgår bl.a. av 5 kap. 1 § SoL att socialnämnden i sin omsorg om barn och unga ska tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. Vidare anges i 6 kap. 11 § SoL att om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som barnet tidigare varit familjehemsplacerad hos, får kommunen fortsätta att betala dessa vårdnadshavare skälig ersättning. ska vid en sådan överflyttning av vårdnaden ge särskilt förordnade vårdnadshavare råd och stöd. Råd och stöd ska även ges av socialnämnden i den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen om särskilt förordnade vårdnadshavare begär det. När det gäller föräldrastöd till föräldrar vars barn är placerade framgår bl.a. av 6 kap. 7 § SoL att socialnämnden i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem, stödboende eller HVB-hem ska ge vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Vård utanför det egna hemmet Enligt 6 kap. 1 § SoL ska socialnämnden sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna ska tas emot i ett familjehem, HVB-hem, eller stödboende för barn och unga i åldern 16–. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. I fråga om utbildning anges i 6 kap. 6 c § SoL att socialnämnden ska tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jourhem. Enligt 6 kap. 7 b § SoL ska socialnämnden noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem eller HVB-hem främst genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med barnet eller den unge och samtal med den eller dem som har tagit emot barnet eller den unge i sitt hem eller med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. När vård ges i ett familjehem eller ett HVB-hem, ska det enligt 6 kap. 7 c § SoL finnas en av socialnämnden särskilt utsedd socialsekreterare som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. Inspektionen för vård och omsorg () utövar enligt 13 kap. 1 § SoL tillsyn över och verksamhet vid de särskilda ungdomshem som drivs av Sis. Av 13 kap. 2 § SoL framgår att tillsynen innebär granskning av att verksamheten uppfyller krav och mål enligt lagar, föreskrifter och beslut. ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen och informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 3 §). Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga Av 1 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, framgår att lagen är avsedd att komplettera socialtjänstlagen när det gäller insatser inom för barn och ungdom upp till om det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge har fyllt , av honom eller henne själv. Vid beslut enligt lagen ska vad som är bäst för den unge vara avgörande. Enligt 6 § LVU får socialnämnden besluta att den som är ska omhändertas, om det är sannolikt att den unge behöver få vård med stöd av LVU och rättens beslut om vård inte kan avvaktas med hänsyn till risken för den unges hälsa eller utveckling eller till att den fortsatta utredningen allvarligt kan försvåras eller vidare åtgärder hindras. Enligt 12 § LVU ska det finnas särskilda ungdomshem för vård av unga som behöver stå under särskilt noggrann tillsyn. Enligt samma bestämmelse ska Sis anvisa plats om socialnämnden har beslutat att den unge ska vistas i ett sådant hem. Av 13 a § LVU framgår att socialnämnden noga ska följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem eller HVB-hem främst genom regelbundna personliga besök, enskilda samtal med barnet eller den unge, samtal med den eller dem som har tagit emot barnet eller den unge i sitt hem eller med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående. Av 22 § LVU framgår att socialnämnden får besluta att den som är ska hålla regelbunden kontakt med en särskilt kvalificerad kontaktperson som socialnämnden utsett eller delta i behandling i öppna former inom om det kan antas att den unge till följd av ett beteende kommer att behöva få vård om beteendet fortsätter och det stöd eller den behandling som den unge behöver inte kan ges med samtycke av den unge själv och av den unges vårdnadshavare. Enligt 3 kap. 19 a § socialtjänstförordningen (2001:937) ska socialnämnden till anmäla beslut om att placera barn eller unga i ett familjehem eller jourhem om beslutet innebär att fler än tre barn eller unga kommer att vara placerade i familjehemmet eller jourhemmet. föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende Enligt 4 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:55) om hem för vård eller boende ska de arbetssätt och metoder som används i ett HVB-hem vara relevanta i förhållande till den målgrupp som hemmet är avsett för. Vidare anges att de ska vara baserade på bästa tillgängliga kunskap och utformade med respekt för enskildes personliga integritet. I de allmänna råden om egenkontrollen vid ett HVB-hem anges att egenkontrollen bl.a. bör omfatta en analys av om de arbetssätt och metoder som används i hemmet är baserade på bästa tillgängliga kunskap och om metoderna tillämpas på ett korrekt och säkert sätt. Av 5 kap. 2 § HSLF-FS 2016:55 framgår att personalen i ett HVB-hem ska ha den utbildning, den erfarenhet och den personliga lämplighet som behövs för att kunna utföra sina arbetsuppgifter. Personal som ger behandling enligt en viss metod ska även ha en relevant utbildning för den. Personalens sammantagna kompetens vad gäller utbildning och erfarenhet ska ge förutsättningar för att möta de behov av vård som målgruppen har och säkerställa en trygg och säker vård. föreskrifter och allmänna råd om stödboende Enligt 6 kap. 2 § föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:56) om stödboende ska de egna boenden som ingår i ett stödboende vara hemlika och bestå av rum för boende, utrymme för tillagning och intag av måltider samt rum för personlig hygien. I de allmänna råden anges att ett eget boende bör bestå av en egen lägenhet som den placerade disponerar. Vidare anges att om det bedöms lämpligt kan dock ett eget boende utgöras av ett eget rum för boende och utrymmen som delas med andra barn eller unga som är placerade i stödboendet. Barns och ungas rätt vid tvångsvård Utredningen om tvångsvård för barn och unga lämnade sitt slutbetänkande Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71). Syftet med utredningen var att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. Betänkandet innehåller bl.a. ett förslag till en ny lag om tvångsvård av barn och unga som tydligare utgår från barns och ungas rättigheter. Det föreslås att det ska införas nya bestämmelser som möjliggör omhändertagande av vissa barn som befinner sig i utan att ha sin hemvist här. Utredningen föreslår även ytterligare insatser som behövs för förbättrad styrning med kunskap och uppföljning. Utredningen anser t.ex. att det är angeläget att regeringen går vidare med förslag om en utredning av förutsättningarna för ett familjehemsregister. I svaret på en skriftlig fråga om beredningen av betänkandet om barns och ungas rätt vid tvångsvård (fr. 2016/17:568) anförde statsrådet bl.a. följande. Regeringen har beslutat om flera viktiga förslag från Utredningen om tvångsvård för barn och unga. Det handlar bl.a. om införandet av stödboende som ny placeringsform, förtydligande av ansvar att stödja familjehemsvården och bidra till kvalitetsutveckling på området. Det handlar också om informationsinsatser för att stödja kommunerna i rekrytering av familjehem, tillståndsplikt för verksamheter med konsulentstöd till familjehem och jourhem, överenskommelser om samarbete mellan kommun och landsting om placerade barn samt hälsoundersökningar i anslutning till att samhällsvården inleds. Övriga åtgärder som kan nämnas är ändringar i socialtjänstförordningen om en skyldighet att inhämta uppgifter från misstanke- och belastningsregistret avseende tilltänkta familjehems- och jourhemsföräldrar innan beslut om en placering, om ökad uppsikt då ett familjehem eller jourhem tar emot många barn, samt en bestämmelse om ordningsregler på hem för vård eller boenden i syfte att skapa trygghet och säkerhet för alla som vistas i hemmet. Vidare remitterade promemorian omhändertagande av barn och unga i vissa internationella situationer (Ds 2017:49). I promemorian analyseras de rättsliga förutsättningarna för att omhänderta barn och unga i internationella situationer. I promemorian anges att det bör förtydligas att skyddsbehövande barn och unga som vistas i kan omhändertas i akuta situationer, oberoende av om de har sin hemvist utomlands eller har någon annan anknytning till utlandet. Det anges även att den nuvarande regleringen bör kompletteras med nya bestämmelser om handläggningen, tidsfrister och förnyad domstolsprövning i internationella ärenden. Den särskilda regleringen ska tillämpas i vissa internationella situationer när svenska domstolar saknar internationell behörighet att besluta om att ge vård enligt II-förordningen, lagen om 1996 års eller andra domsrättsregler. Behörigheten att fatta beslut om att ge vård finns i dessa fall hos myndigheterna i ett annat land, vanligtvis i barnets eller den unges hemvistland. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och bereds inom . Uppdrag till om öppna insatser utan samtycke I regleringsbrev får myndigheten två uppdrag om LVU. ska ta fram ett kunskapsstödjande material om möjligheten att besluta om förebyggande insatser enligt 22 § LVU. Av materialet ska bl.a. framgå när bestämmelsen kan och ska tillämpas. Uppdraget ska redovisas . ska även redogöra för kunskapsläget om öppna insatser utan samtycke till unga, bl.a. utifrån erfarenheterna i och , och bedöma om det som framkommer kan motivera en lagändring inom området. I uppdraget ingår att bl.a. analysera i vilka situationer som öppna insatser utan samtycke skulle kunna vara berättigade och vilka konkreta insatser som kan vara relevanta. Uppdraget ska redovisas . Särskilda ungdomshem som drivs av Sis I fråga om de särskilda ungdomshem som drivs av Sis redovisas i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) att det har varit en mycket hög efterfrågan på vårdplatser . Trots att över 100 nya platser har skapats råder det fortfarande platsbrist. Enligt regeringen har detta, utöver svårigheten att anvisa en vårdplats, försämrat förutsättningarna för Sis att differentiera vården efter barnets eller den unges behov. Den ökade efterfrågan kan förklaras av det stora antalet ensamkommande barn som kommit till , men Sis bedömer att efterfrågan kommer att vara hög även på . Enligt regeringen är den långsiktiga efterfrågan svår att bedöma. I propositionen anges att regeringen avser att följa utvecklingen och stärker Sis förvaltningsanslag med sammanlagt –2021 för att skapa förutsättningar för Sis att öka kapaciteten inom ungdomsvården. Satsningen bedöms möjliggöra nyanställningar, men i vilken omfattning kan inte bedömas. I svaret på en skriftlig fråga om kompetensförsörjning till Sis-hem (fr. 2017/18:450) anförde statsrådet bl.a. följande. SiS har beslutat om egna kompetenskrav vid nyrekrytering av behandlingsassistenter som går utöver de krav som följer av föreskrifter. På grund av det svåra rekryteringsläget fattade myndigheten beslut om att tillfälligt frångå de egna högre kompetenskraven. Myndigheten har följt upp de rekryteringar som gjorts och konstaterar att endast var tredje behandlingsassistent som anställdes uppfyllde SiS ordinarie kompetenskrav. För att förbättra kompetensförsörjningen arbetar SiS med att utbilda och validera redan anställda medarbetares kompetens. SiS har också vidtagit olika åtgärder för att minska personalomsättningen och göra SiS till en attraktiv arbetsgivare. Utifrån en analys och prognos av arbetsmarknadsläget bedömer SiS att myndigheten även kommer att ha svårt att rekrytera behandlingsassistenter. Mot denna bakgrund fattade SiS beslut om att förlänga undantaget . Det är SiS som ansvarar för kompetensförsörjningen vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen och att barn, unga och klienter som vårdas där får vård av god kvalitet. En förutsättning för att SiS ska kunna bedriva kvalitativ vård är att myndigheten ges ekonomiska förutsättningar för detta. Under innevarande år tillför regeringen och föreslår i budgetpropositionen att SiS tillförs ytterligare . Enligt uppgifter från Sis har det justerade kompetenskrav för behandlingsassistenter som infördes förlängts t.o.m. . Förlängningen är nödvändig för att säkra personalförsörjningen. Den hårda konkurrensen om personal påverkar möjligheten att bemanna institutioner och utöka antalet platser. Vidare visar en analys och framtidsprognos av arbetsmarknadsläget för behandlingsassistenter att det kommer att råda brist på personal även i fortsättningen, som Sis behov ökar. De nya kompetenskraven är grundläggande behörighet för högskolestudier samt gymnasieutbildning med inriktning vård- och omsorgsprogrammet, barn- och fritidsprogrammet eller motsvarande. Utöver detta krävs dokumenterad kompetens för arbetsuppgiften med minst ettårig erfarenhet från vård- eller behandlingsverksamhet. Dessutom ska personalens sammantagna kompetens ge förutsättningar för att möta målgruppens vårdbehov, och säkerställa en trygg och säker vård. Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska se över tillgången på utbildning för personal som arbetar med vård och behandling av barn och unga på HVB-hem. ska även utreda förutsättningarna för en eftergymnasial grundutbildning för personal på HVB-hem och vilken annan utbildning som kan vara lämplig för arbete med behandling för barn och unga på HVB-hem. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade en lagrådsremiss om stärkt rättssäkerhet vid genomförandet av särskilda befogenheter på särskilda ungdomshem och LVM-hem. I lagrådsremissen föreslås ändringar i LVU, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Förslagen rör huvudsakligen de särskilda befogenheter Sis har för vårdens genomförande och syftar till ökad rättssäkerhet, delaktighet, trygghet och säkerhet för barn och unga som vårdas vid de särskilda ungdomshemmen och LVM-hem. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att Sis i akuta situationer ska anvisa plats vid ett särskilt ungdomshem. Av lagrådsremissen framgår att en bedömning av om situationen är akut får göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Det är socialnämnden, som har bäst kännedom om orsaken till placeringen, som ska bedöma om situationen är akut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Enligt uppgifter från är en proposition avsedd att överlämnas till . ansvarar för att stödja familjehemsvård och bidra till kvalitetsutveckling på området. har i samverkan med praktiker och forskare tagit fram ett material för grundutbildning av familjehem och jourhem, Ett hem att växa i. Utbildningsmaterialet består av två delar, en lärobok och en studiehandledning för utbildare. Utbildningen ska ge kommuner möjlighet att erbjuda en likvärdig grundutbildning som håller god kvalitet så att alla barn och unga som placeras i familjehem och jourhem får god vård och omsorg. Materialet utvecklades och kompletterades så att det även är anpassat till grundutbildning för familjehem som tar emot ensamkommande barn. Materialet har också reviderats utifrån lagändringar och ny forskning om ensamkommande barn. kommer 2018 att erbjuda kursledarutbildning för nya kursledare. infördes den nya placeringsformen stödboende för barn och unga i åldern 16–(prop. 2015/16:43, bet. 2015/16:SoU5, prot. 2015/16:46). Stödboende infördes som ett kompletterande lagreglerat placeringsalternativ för barn och unga som inte har behov av sådana vård- och behandlingsinsatser som motiverar en placering i familjehem eller hem för vård eller boende (HVB-hem). Tänkbara målgrupper är barn och unga som varit placerade, barn och unga som lever i en otillfredsställande hemmiljö samt ensamkommande barn och unga. I fråga om stödboenden anförde statsrådet i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:859) bl.a. följande. Det huvudsakliga syftet med den nya placeringsformen är att under trygga former, träna och förbereda barnet eller den unge för ett självständigt boende och vuxenliv och att det bäst uppnås genom att barnet eller den unge har ett eget boende. Med ett eget boende avser regeringen ett boende som är mer självständigt än HVB, dvs. att barnet eller den unge bor i en lägenhet eller i en liknande boendelösning. Ett eget boende utesluter dock inte ett delat boende med andra barn eller unga som är placerade i stödboende, vilket också framgår av föreskrifter och allmänna råd om stödboende. Kommunerna har också möjlighet att tillgängliggöra stödboenden genom andra boendelösningar, t.ex. studentkorridorer eller liknande boenden i anslutning till en folkhögskola där barnet eller den unge har ett eget rum. har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen. Myndigheten kommer att följa utvecklingen av och bedöma hur placeringsformen stödboende svarar mot behoven hos flickor och pojkar samt vuxna och hur stödboenden utformas och bemannas. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) redovisas att det enligt fanns totalt ca 365 stödboenden med sammantaget 4 300 platser för ensamkommande barn och unga. Vidare anges att antalet platser i stödboenden successivt har ökat sedan föreskrifterna om stödboenden kom på plats. Det konstateras att trenden är att allt fler stödboenden startas i snabbare takt. Enligt regleringsbrev har myndigheten i uppdrag att följa upp och utvärdera den nya placeringsformen stödboende. Uppdraget ska genomföras i samråd med och slutredovisas . Ersättning till barn eller unga som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården Enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall har den som t.o.m. har varit omhändertagen för samhällsvård rätt till ersättning av staten om det kan antas att han eller hon i samband med vården utsattes för sådana övergrepp eller försummelser som är av allvarlig art (prop. 2011/12:160, bet. 2012/13:SoU3, rskr. 2012/13:17). När det gäller den valda tidsperioden framgår det av proposition 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården att tidsgränsen sattes så att, så långt som möjligt, inga icke preskriberade brott skulle omfattas av möjligheten till ersättning. För att inte skapa ett system som skulle vara tillämpligt jämsides med gällande civil- och straffrättsliga regler om skadestånd och ansvar för brott ansågs det nödvändigt att till grund för bedömningen av rätten till ersättning endast lägga sådana övergrepp eller försummelser som, i de fall gärningarna utgjorde brott, redan var preskriberade, eller att brott som ännu inte hade preskriberats åtminstone kunde begränsas till att redan i teorin endast vara ytterst få. I princip var alla brott som hade begåtts före preskriberade. Vidare anges i propositionen att den sociala barn- och ungdomsvården har utvecklats och att det därför är rimligt att anta att övergrepp och försummelser inte förekommer i samma utsträckning som .