bet · H501CU14 · 2018-06-05 00:00:00 — 2017/18:3098 av (M), 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:4002 av m.fl. (SD), 2017/18:4006 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:4007 av m.fl. (M, C) yrkande 2. En uppskattning gör gällande att det i föds minst 1 400 barn till föräldrar med kognitiva svårigheter. Mellan av dessa barn omhändertas, och i många fall kommer de inte att under uppväxten bo hos sina biologiska föräldrar. Bättre utredningsinstrument och tydligare rutiner skulle ge verktyg för att tidigt kunna klarlägga i vilka fall det inte kommer att finnas förutsättningar för barnet att växa upp hos sina biologiska föräldrar. Stöd till föräldrarna och information om vilka möjligheter som finns att ändå ingå i barnets nätverk skulle kunna skapa förutsättningar för bl.a. fler inhemska adoptioner och därmed tryggare uppväxtförhållanden för barnen. Det får bli en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vuxenadoption i särskilda fall, punkt 7 (L, KD) av (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4004 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:4006 av m.fl. (KD) yrkande 6. Det lagförslag som vi tidigare i betänkandet ställt oss bakom innebär bl.a. att makar och sambor som huvudregel endast får adoptera gemensamt. Detta gäller vid adoption både av barn och av vuxna. Det finns dock skäl att se över regleringen av vuxenadoptioner för framtiden. En vanlig situation vid vuxenadoption är nämligen att en person som har vuxit upp som familjehemsplacerad senare i livet vill bli adopterad av sina tidigare familjehemsföräldrar. Det blir ett sätt att få juridisk bekräftelse på det som man betraktar som sin verkliga familj. Om en tidigare familjehemsförälder längre fram i livet går in i en ny samborelation eller ett äktenskap blir dock vuxenadoption tillåten bara om båda samborna eller makarna adopterar. Detta kan framstå som främmande för den som ska adopteras, eftersom han eller hon inte har vuxit upp med den nya partnern. De känslomässiga banden existerar inte på samma sätt. Vi anser att regeln om att makar och sambor bara får adoptera gemensamt inte nödvändigtvis är lika motiverad när det gäller vuxenadoptioner. Regeringen bör därför se över möjligheten att låta bara den ena maken eller sambon adoptera en vuxen som varit familjehemsplacerad hos sökanden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda adoptioner och medgivandeutredningar, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4006 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det inte finns skäl att begränsa möjligheterna till enskild adoption. Detta avviker helt från utredningens förslag som går ut på att ytterligare begränsa de situationer när enskild adoption får ske i förhållande till , genom att adoption av ett okänt barn genom enskild adoption inte längre ska tillåtas. Som skäl för sitt förslag anförde utredningen att det generellt sett är bättre att en adoption förmedlas av en auktoriserad adoptionssammanslutning än att den sker genom enskild adoption, bl.a. eftersom utredningen är sämre vid en enskild adoption. En majoritet av remissinstanserna har också tillstyrkt utredningens förslag eller inte invänt mot det. Jag delar utredningens bedömning att det generellt sett är bättre att en adoption förmedlas av en auktoriserad adoptionssammanslutning än att den sker genom enskild adoption, bl.a. eftersom utredningen är sämre vid en enskild adoption. Regeringen bör därför återkomma med ett lagförslag som ytterligare begränsar möjligheten till enskild adoption i enlighet med utredningens förslag. Som redovisats tidigare i betänkandet får ett barn som har sin hemvist utomlands inte tas emot i syfte att adopteras utan socialnämndens medgivande, och jag har även ställt mig bakom regeringens lagförslag om en anpassad medgivandeprövning. En dåligt genomförd utredning kan minska en familjs chans att få adoptera, och det är därför av största vikt att utredningarna håller en hög kvalitet. Lika viktigt är det att utredningarna är likvärdiga över hela landet. Tyvärr har det visat sig att kvaliteten ofta skiftar. Inspektionen för vård och omsorg () har t.ex. uppmärksammat kommuner som brustit i kvalitet när det gäller medgivandeutredningar. har också lyft fram det faktum att små kommuner ofta har svårt att hålla den höga kompetens som behövs inom området. Även adoptionsbyråer har påtalat att kvaliteten skiftar alltför mycket mellan olika kommuner och att det ibland saknas nödvändig kompetens. Regeringen bör därför även vidta nödvändiga åtgärder för att få till mer likvärdiga medgivandeutredningar vid adoption. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Samkönade pars möjligheter till adoption, punkt 9 (M, C, L) av (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:4007 av m.fl. (M, C) yrkande 3. Samkönade par har haft möjlighet att bli adoptivföräldrar i , men har bara ett barn förmedlats genom internationell adoption till ett samkönat par. När utländska myndigheter har tillfrågats om möjligheten för samkönade par att adoptera i de olika ursprungsländerna har svaret i samtliga fall, utom från och , blivit att detta inte är möjligt. När det sedan gäller nationella adoptioner har det, bortsett från närståendeadoptioner, endast förekommit i ett fåtal fall att barn har adopterats av samkönade par. Vi anser mot bakgrund av det anförda att förutsättningarna för samkönade pars möjligheter till adoption tydligt behöver förbättras. Därför behövs insatser för att stärka möjligheterna till såväl nationella som internationella adoptioner. Det får bli regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Adoptioner kopplade till surrogatarrangemang i utlandet, punkt 10 (M, C, L) av (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:4007 av m.fl. (M, C) yrkande 4. Det lagförslag som vi tidigare i betänkandet har ställt oss bakom innebär bl.a. att det införs en ny lag om adoption i internationella situationer. Enligt den nya lagen ska svensk domstol vara behörig att pröva en ansökan om adoption bl.a. om sökanden eller någon av sökandena har sin hemvist i . Den nya lagen innebär vidare att möjligheterna till automatiskt erkännande av utländska adoptionsbeslut utökas. Detta är i sig positivt, men vi konstaterar att propositionen inte specifikt behandlar frågan om adoption efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Regeringen behandlar visserligen frågan om föräldraskap vid surrogatarrangemang i utlandet i proposition 2017/18:155 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap. Där föreslås utökade möjligheter för socialnämnder och domstolar att fastställa faderskap enligt svensk lag för barnets genetiska far efter ett surrogatarrangemang i utlandet. Vi konstaterar dock att i frågan om adoption gör regeringen bara kortfattat bedömningen att det inte finns behov av att ändra reglerna om adoption utöver vad som föreslås i den proposition om modernare adoptionsregler som behandlas i detta betänkande. Vi anser mot den redovisade bakgrunden att frågan om adoption efter ett surrogatarrangemang i utlandet inte har blivit ordentligt belyst och behandlad i något av de aktuella lagstiftningsärendena. Därmed kan det inte anses vara säkerställt att de olika frågor som kan tänkas uppkomma när det gäller sådana adoptioner verkligen kommer att lösas på ett sätt som står i överensstämmelse med barnets intresse av rättsliga föräldrar och behov av trygghet. Regeringen bör därför ta nödvändiga initiativ till en översyn av de regler som gäller för adoptioner efter ett surrogatarrangemang i utlandet i syfte att säkerställa att reglerna löser de frågor som kan tänkas uppkomma på ett sätt som står i överensstämmelse med principen om barnets bästa. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:121 Proposition 2017/18:121 Modernare adoptionsregler: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om adoption i internationella situationer. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1013) om personnamn. 2017/18:4002 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för inhemska adoptioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4004 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnets rätt att yttra sig i adoptionsutredningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vuxenadoption och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4006 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen avslår förslaget om att sambor ska kunna adoptera. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sambor hos vilka barnet har varit eller är familjehemsplacerad ska kunna prövas som adoptivföräldrar, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sambor vid styvbarnsadoption ska kunna prövas som adoptivföräldrar, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen avslår förslaget om att en person som är gift eller sambo ska kunna adoptera ensam om den andra maken eller sambon befinner sig på okänd ort eller är varaktigt förhindrad att adoptera till följd av psykisk sjukdom eller annat liknande förhållande. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnets rätt att yttra sig i adoptionsutredningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vuxenadoption och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enskild adoption och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket och lagstiftningen i syfte att få till mer likvärdiga medgivandeutredningar vid adoption och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i större utsträckning möjliggöra adoption för familjehemsplacerade barn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4007 av m.fl. (M, C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnets rätt att yttra sig i adoptionsutredningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell adoption och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna till adoption för samkönade par och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoption kopplad till surrogatarrangemang och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2017/18:155 Proposition 2017/18:155 Modernare regler om assisterad befruktning och föräldraskap: 3.2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Behandlingen avser det lagtekniska antagandet av lagförslaget. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:418 av (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhemska adoptioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utredning av nuvarande regelverk med syfte att möjliggöra för adoption mot vårdnadshavarens vilja i de fall särskilda förutsättningar råder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:983 av och (båda SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utredning av nuvarande regelverk med syftet att möjliggöra adoption mot vårdnadshavarens vilja i de fall särskilda förutsättningar råder, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1749 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om inhemska adoptioner av familjehemsplacerade barn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2403 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoption av vuxna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3036 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoptioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3098 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omgående se över regelverket för inhemska adoptioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om adoption och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3217 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vuxenadoption och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om närståendeadoption kopplad till surrogatarrangemang och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter för samkönade par att adoptera och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell adoption och tillkännager detta för regeringen. Lagförslag framlagda i proposition 2017/18:121 Lagförslag framlagt i proposition 2017/18:155 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum – 1 kap. 4 och 9 §§ , – 1 kap. 4, 9, 13 och 14 §§ , – 2 kap. 1, 4–6 och 8–9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörja en utredning eller att lägga ner en påbörjad utredning, – 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , – 4 kap. 14 § , – 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket , – 6 kap. 13 a § , dock endast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden, – 6 kap. 15 c § tredje stycket , – 6 kap. 19 § när det gäller beslut att utse utredare i mål och ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, – 7 kap. 7 § när det gäller godkännande av avtal om att underhållsbidrag ska betalas för längre perioder än , – 11 kap. 16 § andra stycket . Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får inte omfatta befogenhet att meddela beslut i frågor som avses i 5 kap. 2 § denna lag eller att fullgöra nämndens uppgifter enligt 16 kap. 18 § eller 18 kap. 19 § socialförsäkringsbalken. Denna lag träder i kraft . yttrande 2017/18:SoU3y Då har vi kommit till den debatt som handlar om propositionen om modernare adoptionsregler. Det är det andra ärendet som i väldigt stor utsträckning handlar om barn och barns rättigheter. Detta betänkande innehåller många förslag, som också är efterlängtade av många. Det innehåller en hel del som är bra. Till exempel införs att det vid adoptionsbeslut ska tas särskild hänsyn till barnets behov av adoption och att barnet ska få större delaktighet i adoptionsprocessen. Det är lagändringar som syftar till att stärka barnperspektivet och skapa bättre förutsättningar för ett effektivt förfarande som uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Men allt regeringen lägger in under favoritbegreppet "modern" är inte för barnets bästa. utgångspunkt är att vuxna inte har rätt till barn men att barn alltid har rätt till föräldrar. I de fall där ett barn av någon anledning inte kan växa upp med sina biologiska föräldrar - föräldrarna kan ha avlidit eller inte vara i stånd att ta hand om sitt barn - är det samhällets ansvar att hitta en ny, stabil familjemiljö för barnet så att barnet kan få den trygghet, omsorg och kärlek som alla barn har rätt till. Barn som oavsett orsak saknar biologiska föräldrar befinner sig av naturliga skäl i en särskilt utsatt situation jämfört med andra barn. Då är det av största vikt att alla lagar som gäller barn, inte minst när det gäller adoption, utgår från ett strikt barnrättsperspektiv och inte ett vuxenperspektiv. Jag kommer att lyfta upp de delar där vi kristdemokrater menar att regeringen inte alls eller inte tillräckligt har haft barnets bästa för ögonen. Jag börjar med förändringarna som gäller sambors möjlighet att adoptera. Flera remissinstanser och även en expert i utredningen, , professor i internationell privaträtt och internationell processrätt vid juridiska institutionen vid , pekar på skälen till att denna förändring inte ska göras. Det är inte för att samboskap inte är vanligt eller för att barn som växer upp med föräldrar som är sambor inte har det bra eller för att föräldrar som är sambor inte är bra föräldrar, utan för att de barn som adopteras är i en mer utsatt situation och för att vi vet att den juridiska tryggheten och sannolikheten att föräldrarna håller ihop är större när föräldrarna är gifta. Dessutom strider det mot våra åtaganden i . Låt mig också lyfta att i strid med utredningen adoptionsregler; SOU 2009:61, som föregick propositionen, föreslår regeringen att gifta och sambor ska kunna adoptera ensamma om den andra tilltänkta föräldern är varaktigt förhindrad att adoptera på grund av psykisk sjukdom eller för att den befinner sig på okänd ort. Regeringen har här valt en annan väg än utredningens förslag. Det handlar inte om att alla vuxna med psykisk sjukdom skulle vara olämpliga som föräldrar. Men när en person på grund av psykisk sjukdom bedöms olämplig som förälder är det fel att tillåta den andra föräldern att adoptera ensam. Likaså om den andra tilltänkta föräldern har avvikit eller inte går att finna. Barnet hamnar i en utsatt situation. Denna förändring görs för att tillgodose vuxnas längtan, inte barns rättigheter. Utredningen ville dessutom gå åt motsatt håll än det regeringen nu föreslår och göra förändringar i dessa avseenden även när det gäller gifta par. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Modernare adoptionsregler Jag har redan nämnt att det är bra att barnets yttranderätt i adoptionsutredningen stärks. Vi menar att man borde gå längre och ge barnet rätt att också yttra sig inför en domstol om barnets ålder möjliggör det och ärendet går till domstol. Denna rättighet införs inte, och det tycker vi att den borde. Vi skulle även vilja se särskilda regler för vuxenadoption. handlar det om barn som har vuxit upp i ett familjehem där en familjehemsförälder önskar adoptera barnet i vuxen ålder. Eftersom det har uppstått ett särskilt band mellan den som då var barn och den som var familjehemsförälder menar vi att den bör få adoptera ensam även om den är i en relation. Om familjehemsföräldern är i en ny relation är det inte självklart att den nya partnern, som inte har ett band till barnet, vill adoptera. När det handlar om vuxenadoption menar vi att det vore rätt väg att gå. I övrigt när det gäller familjehemsplacerade barn menar vi att man i högre utsträckning än ska överväga adoption när det är för barnets bästa och ökar barnets rätt till en stabil familjemiljö och trygghet. anser även att det är dags att höja adoptionsbidraget. När det infördes motsvarade det ungefär hälften av kostnaderna för en adoption, men är det mindre. I vår budget har vi därför finansierat en höjning av bidraget . Vi menar också att det är hög tid att stärka uppdraget till den nya myndigheten för familjerätt och föräldraskap, som har tagit över ansvaret från den tidigare myndigheten , att stödja den som blivit adopterad i sökandet efter sina rötter. Jag står självklart bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reservation nr 3. I framtidens adoptionsregler måste den moderna familjens olika förutsättningar beaktas. Att stärka barnets bästa ska alltid vara den självklara utgångspunkten. Propositionen har många bra förslag, men jag tycker att man mest har tagit hänsyn till kärnfamiljen och inte till dagens olika familjekonstellationer. Det primära måste vara att barnet får en trygg uppväxt oberoende av familjesammansättningen. Barn är under hela uppväxten beroende av att föräldrarna eller andra vuxna tar ansvar för att de får en trygg och fast tillvaro hos någon som älskar, skyddar och tar hand om dem. Utgångspunkten för modernare adoptionsregler och för förändringar i annan lagstiftning måste säkerställa starkare skydd för barn mot att fara illa. Det kräver ett rättssystem som vid exempelvis vårdnadstvister och omhändertagande utgår från barnets behov nu och . omhändertas tusentals barn av olika anledningar, genom antingen tvång eller frivillighet. blir det placering på institutioner eller i familjehem. Tanken med placeringar är att de ska vara tillfälliga och att barnen ska återförenas med sina biologiska föräldrar. Tyvärr ser verkligheten ut på ett annat vis. Många av de placerade barnen flyttas mellan sina biologiska föräldrar och olika familjehem, och detta kan förekomma åtskilliga gånger under barnets uppväxt. Det finns fall där barn har omplacerats ett sjuttiotal gånger. Jag har själv varit ordförande för socialnämnden i och har erfarenhet av ett antal omplaceringar. Det har varit förödande för de berörda barnen. Utifrån denna erfarenhet menar jag att yngre barn som har varit placerade bör bli föremål för någon form av adoptionsprövning för att få en trygg uppväxt. Under mina som aktiv i socialnämnden föreslog tjänstemännen aldrig att någon skulle kunna prövas för adoption. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Modernare adoptionsregler Adoption är helt enkelt en fråga som inte ställs . Adoption skulle kunna vara barnets bästa men upplevs i strida mot tanken att barn alltid och i alla lägen ska tillbaka till sina biologiska föräldrar. Denna föräldrarätt till barnet väger i svensk praxis tyngre än barnets rätt till föräldrar. Det tycker jag är fel utgångspunkt. Vägledningar måste finnas så att kan och bör uppmärksamma möjligheten till nationell adoption för barn som är eller kan komma att placeras i familjehem. anser att adoption kan vara ett alternativ för en liten grupp barn, framför allt yngre, som är eller kommer att bli familjehemsplacerade - barn som saknar föräldrar i livet och barn som placeras som späda och inte kan leva med sina biologiska föräldrar. I både adoptionsutredning och tvångsvårdsutredning ges stöd för att det kan finnas anledning att aktualisera frågan om adoption i fler fall än vad som görs . Trots detta händer ingenting. Frågan har hamnat i regeringens arbete med den sociala barn- och ungdomsvården. som går hamnar placerade barn i kläm på grund av regeringens senfärdiga agerande. I har det gjorts forskning som jämför adoptivbarn, familjehemsplacerade barn och barn som återvänder till sina hem. Resultatet visar tydligt att adoptivföräldrar verkar kunna skapa goda förutsättningar för en trygg och stabil uppväxt, och barnen utvecklas väl fysiskt och uppvisar goda resultat i skolan.