bet · H501SkU8 · 2018-03-16 00:00:00 — För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på för och en övre skiktgräns på för . För de därpå följande beskattningsåren uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående beskattningsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före beskattningsåret och prisläget andra året före beskattningsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av året före beskattningsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. Efter förslag i budgetpropositionen antog justeringar av skatteskalan. Jobbskatteavdraget trappades av för höga inkomster, pensionärernas grundavdrag förstärktes och den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknades inte upp och begränsades . Efter förslag i budgetpropositionen beslutade att begränsa uppräkningen av skiktgränserna för statlig skatt för . Den nedre och övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt räknades upp med förändringen i konsumentprisindex plus , i stället för med förändringen i konsumentprisindex plus . Om skiktgränserna skulle räknas upp enligt ordinarie uppräkning – dvs. förändringen i konsumentprisindex plus – skulle den nedre skiktgränsen uppgå till och den övre skiktgränsen till för . Regeringen aviserade i budgetpropositionen även förslag om en begränsning av uppräkningen av den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt för . För skulle den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt räknas upp med förändringen i konsumentprisindex plus . I den promemoria som remitterades inför budgetpropositionen 2018 föreslogs att vid bestämmandet av den nedre och den övre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster för skulle uppräkningen endast göras med förändringen i konsumentprisindex. Därutöver innehöll promemorian ett förtydligande när det gäller det jämförelsetal som används för de därpå följande beskattningsåren. Förslaget i promemorian drogs senare tillbaka och fanns inte med i budgetpropositionen . Utskottet har under höstens beredning av budgeten tillstyrkt regeringens förslag om förändringar av inkomstbeskattningen. Skatteförslagen innebär förändringar fr.o.m. som bl.a. syftar till att förbättra fördelningsprofilen i skattesystemet och minska orättvisa skillnader i beskattning. Här kan följande förslag nämnas: • Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst 2018. Regeringen anser att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör tas bort och att det av kostnadsskäl måste ske i flera steg. Skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension ska vara borttagen till 2020. • Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (SINK) höjs från av den skattepliktiga inkomsten, som inte utgör sjöinkomst. • Skattefriheten för förmån av privat hälso- och sjukvård slopas. • Det nuvarande systemet för reseavdrag ses över (se dir. 2017:134). • Beräkningen av bilförmån förändras. Förmånsvärdet av en bil med tillverkningsår 2018 eller senare som blir skattepliktig eller senare blir beroende av bilens fordonsskatt. Bestämmelserna om nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar ändras så att nedsättningen av förmånsvärdet görs med utgångspunkt i bilarnas nybilspris i stället för till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Förmån av betald trängselskatt, väg-, bro- och färjeavgift ska inte ingå i det schablonmässigt beräknade bilförmånsvärdet. • En skattereduktion införs för personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Vidare införs en skattereduktion för fackföreningsavgiften. • För att göra det lättare för små, unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner aviseras lättnader i beskattningen av personaloptioner. Utskottet står fortfarande bakom den inriktning av skattepolitiken som regeringen föreslagit och är inte berett att tillstyrka motionsförslagen om förändringar av grundavdrag, skatteskala m.m. Inkomstbeskattningen bör också i fortsättningen bidra till en rättvis fördelning av de gemensamma utgifterna. Utskottet är inte berett att tillstyrka yrkandet i kommittémotion om att utreda hur skattesystemets utjämnande effekt utvecklats. Motionsyrkandet om en handlingsplan för hur skatten för landets pensionärer stegvis kan sänkas får anses tillgodosett genom budgetbeslut. I några motioner anförs att det behövs en bred skatteöversyn som resulterar i ett system som är långsiktigt hållbart. Utskottet genomförde ett seminarium under rubriken 2.0 – ett globalt konkurrenskraftigt skattesystem för där frågor kring en skattereform diskuterades utifrån olika infallsvinklar. Utskottet delar motionärernas uppfattning när det gäller behovet av långsiktigt hållbara skatteregler. En förutsättning för att en bred översyn av skattesystemet ska lyckas är att man kan uppnå en samsyn kring målen för skattepolitiken och den ekonomiska politiken samt en gemensam problembeskrivning. pågår två stora översyner inom skatteområdet, och kommissionens förslag om momsens framtid. Resultaten av dessa bör inväntas innan nya, överlappande utredningar tillsätts. Utskottet anser att frågan om en bredare skattereform är aktualiserad i debatten och att det närmast är en fråga för partierna att om så önskas sondera förutsättningarna för ett sådant arbete. Utskottet ser inte något behov av att rikta ett särskilt tillkännagivande till regeringen i frågan. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte heller skäl att se över förutsättningarna för ett särskilt skatteavdrag för unga som sparar till egen bostad eller amorterar på ett studielån. Att möjliggöra för unga att flytta till eget boende är viktigt, men insatserna för att kunna förbättra dessa förutsättningar bör fokusera på ett ökat bostadsbyggande och att unga kommer i arbete. I likhet med motionärerna anser utskottet att det givetvis är angeläget att frivilligarbetare inom t.ex. ungdomsidrotten tillförsäkras goda villkor. Den insats de gör har stor betydelse för samhället, och avsikten är inte att skattereglerna ska avhålla frivilligarbetare från att åta sig uppdrag. Utskottet är dock inte berett att föreslå särskilda undantagsregler när det gäller möjlighet till avdrag för övriga utgifter. Beloppsgränsen för övriga avdrag är generell och gäller i princip för alla som har kostnader i sitt arbete. Att skapa speciella undantagsregler för vissa grupper på skatteområdet leder till krav på att andra grupper också ska särbehandlas. Det leder i längden till ett alltför komplicerat skattesystem. Utskottet noterar i sammanhanget att förre idrottsministern aviserat att regeringen inlett ett analysarbete för att se över idrottens skatteregler. När det gäller förslaget om en översyn av skattelagstiftningen för försvarsanställda på internationellt uppdrag påminner utskottet om att samma beskattningsregler gäller för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Utskottet är inte berett att överväga några särregler för Försvarsmaktens anställda. Gåvor från arbetsgivaren är enligt huvudregeln skattepliktiga. Under vissa förutsättningar är dock jul-, jubileums- och minnesgåvor skattefria. En sådan gåva är skattefri så länge gåvans värde ( marknadsvärdet inklusive moms) inte överstiger vissa beloppsgränser. Om värdet överstiger gränsbeloppen är gåvan skattepliktig från första kronan. Skattefriheten gäller inte för gåvor som lämnas i pengar. Som pengar räknas även andra betalningsmedel som check, postväxel och presentkort som kan bytas mot pengar. Enligt utskottet är det inte aktuellt att förändra reglerna rörande skatteplikten för gåvor från arbetsgivaren. Förslaget om en nationell sjukvårdsskatt avstyrks eftersom sjukvården är landstingens ansvar. tar i en kommittémotion upp att aktörer inom delningsekonomin visar att vissa tillhandahållanden är överreglerade och att beskattningen är för hög. Motionärerna föreslår att regeringen ska utreda en skattebefrielse under ett visst gränsbelopp för tillhandahållanden mellan privatpersoner utan krav på rapportering till . Förslaget avser både delningsekonomin och den traditionella ekonomin. Verksamhet som att köra personer i egen bil mot betalning eller att hyra ut sin bostad eller andra tillgångar med hjälp av digitala marknadsplatser brukar kallas delningsekonomi. Verksamheten ska tas upp i inkomstdeklarationen, och ibland ska moms deklareras och betalas. Vid byte av tjänster gäller att värdet av en tjänst är skattepliktigt om det finns ett uttalat krav på att tjänsten utförs som gentjänst för en annan tjänst. Ett exempel är om en plattsättare kaklar badrummet hos sin tandläkare mot att tandläkaren lagar plattsättarens tänder. Bägge tjänsterna ska beskattas. Det gäller oavsett om den ena personen är anställd hos den andra eller inte. Skattskyldigheten gäller från första kronan. Den som fått ersättningen ska redovisa den i inkomstdeklarationen tillsammans med övriga inkomster under beskattningsåret. Medlemmar i en s.k. bytesring, eller annan organiserad form av byte av tjänster, anses normalt bedriva en inkomstgivande verksamhet som genererar arbetsinkomster. Verksamheten utgör normalt inte näringsverksamhet och inte heller hobby eftersom det handlar om att utföra tjänster, och erhållna förmåner ska redovisas under inkomst av tjänst i inkomstdeklarationen. Medlemmarna ska normalt själva betala egenavgifter på överskottet av sin verksamhet men behöver inte lämna kontrolluppgifter inbördes inom föreningen. har analyserat delningsekonomins påverkan på skattesystemet i rapporten – Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet som överlämnades till . överlämnade Utredningen om användarna i delningsekonomin sitt betänkande Delningsekonomi på användarnas villkor (SOU 2017:26) till regeringen. Utredningens uppdrag var att göra en beskrivande kartläggning av olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar, samäger eller samnyttjar sådana tillgångar eller erbjuder tjänster, analysera olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner, resonera kring om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns eventuella behov av författningsändringar, såväl nationellt som inom EU samt bedöma om det finns behov av andra åtgärder för att främja en positiv utveckling. Enligt budgetpropositionen följer regeringen arbete med anledning av delningsekonomins utveckling. Utskottet ser ingen anledning för att uttala sig om att utreda en skattebefrielse under ett visst gränsbelopp för tillhandahållanden mellan privatpersoner. påtalar i parti- och kommittémotioner att en grön skatteväxling där högre skatter på miljöpåverkan matchas med skattesänkningar på jobb, anställningar och investeringar är en central del i partiets miljö- och ekonomiska politik. Statens inkomster från s.k. gröna skatter dvs. punktskatter på miljöskadlig verksamhet består i allt väsentligt av inkomster från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen och drivmedel. Dessa skatter bidrar med ca till statskassan. Eftersom målet är en fortgående minskning av användningen av fossila bränslen kommer intäkterna från koldioxidskatten att successivt minska. De direkta och indirekta skatterna på arbete uppgår till mer än . Utskottet anser att punktskatter på miljöskadlig verksamhet är ett viktigt styrande inslag i miljöpolitiken. Miljöskatter kan däremot inte i tillräckligt hög grad ersätta bortfallet av intäkter från inkomstskatten. En förändring av skattestrukturen måste innefatta breda stabila skattebaser som kan finansiera den offentliga sektorn. Dricks är en skattepliktig ersättning för arbete. Om dricksen lämnas kontant från kunden direkt till någon i personalen är det mottagaren av dricksen som själv ska ta upp beloppet i sin inkomstdeklaration. Arbetsgivaren är inte skyldig att skicka någon kontrolluppgift på beloppet. Detsamma gäller även om dricksen samlas och fördelas av personalen. Det är alltså inte arbetsgivaren som är utbetalare utan kunden. Det är därmed inte heller några arbetsgivaravgifter på dricksen. Om dricksen samlas in av arbetsgivaren som sedan fördelar den till olika anställda anses ersättningen ha kommit från arbetsgivaren – inte från kunden. Den betraktas då som inkomst för företaget och som vanlig lön vid fördelningen till de anställda, med skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Utskottet ser inte något behov av att förtydliga reglerna om dricks. I en kommittémotion från föreslås att reglerna för olika hobbyslag ska förenklas och jämställas och inkomsterna för hobbybiodlare i ett första steg får ett grundavdrag på . Hobbyverksamhet är något man gör för att det är roligt och stimulerande och som ibland ger en vinst. Hobbyn kan t.ex. vara hemslöjd, biodling, trädgårdsodling, djuruppfödning, jakt, fiske, hästsport eller kulturell verksamhet. En hobby utövas och är inte den huvudsakliga försörjningen. Om hobbyverksamheten ger överskott ska skatt betalas för det. En verksamhet ska beskattas i något av inkomstslagen kapital, näringsverksamhet eller tjänst. I princip är alla inkomster från hobbyverksamheten skattepliktiga. Något skattefritt belopp finns inte (frånsett det allmänna grundavdraget). Undantag gäller för inkomst av försäljning av vilt växande bär, svampar och kottar som man själv plockat. Inkomsten är skattefri till den del den inte överstiger . Utskottet ser inte något behov av att ändra reglerna för hobbyverksamhet. Utskottet avstyrker samtliga aktuella motioner. Utvärdering av effekterna av vissa skatteförändringar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att effekterna av vissa skatteförändringar ska utvärderas. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–4 föreslås att ska ge regeringen i uppdrag att utvärdera effekterna av att den särskilda löneskatten har återinförts, det avtrappade jobbskatteavdraget samt den begränsade uppräkningen av brytpunkten för statlig inkomstskatt, ROT- och RUT-avdragens förändring samt att skattereduktionen för gåvor har avskaffats. Motionärerna anför bl.a. följande. Alliansregeringens ekonomiska politik var framgångsrik och ledde till att 300 000 fler fick ett jobb att gå till och att skatteintäkterna ökade med mer än 100 miljarder i fasta priser. Alliansregeringens ekonomiska politik förde genom finanskrisen bättre än de flesta andra länder. Skattepolitiken är central i den ekonomiska politiken och förändrar människors liv på ett direkt och märkbart sätt. Skattepolitiken kräver därför framförhållning och utförliga konsekvensanalyser innan ändringar genomförs. Detta är viktigt att ha i åtanke innan större förändringar genomförs som påverkar människors hushållsekonomi. I den helomvändning av skattepolitiken som regeringen genomför saknas fullgoda konsekvensanalyser. Enligt riskerar regeringens åtgärder förstärka problemen på svensk arbetsmarknad: kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen bedöms försvaga återhämtningen på arbetsmarknaden. Vidare bedöms de skatteförslag som regeringen gått fram med inte innebära de budgetförstärkningar som regeringen har räknat med, eftersom de riskerar att minska drivkrafterna för arbete. skattesystem sticker ut på flera sätt och det är viktigt att dessa avvikelser är väl motiverade. pekar särskilt ut marginalskatter som tillväxthämmande. Situationen är allvarlig och riskerar att påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen väntar sig. Alliansen vill därför att regeringen noga utvärderar effekterna av sin skattepolitik. Utskottet anser självklart att skatteförändringar ska genomföras efter grundliga konsekvensanalyser. har ställt sig bakom alla de skatteförändringar som motionärerna tar upp och har därvid inte haft något att invända mot de konsekvensanalyser som redovisats i propositionerna. I samband med skatteförändringar görs dels konsekvensanalyser av de enskilda regelförändringarna, dels en samlad bedömning av hur regeringens politik påverkar svensk ekonomi och de offentliga finanserna. Detaljerade beräkningar av enskilda skatteförslag görs som grund för redovisningen av reformernas offentligfinansiella effekter i budgetpropositionerna och ingår i bedömningen av politikens budgetkonsekvenser. Den nuvarande regeringens sätt att arbeta i detta avseende skiljer sig inte från tidigare regeringars sätt att arbeta. Utskottet utgår från att regeringen fortlöpande följer effekterna av den förda skattepolitiken men ser ingen anledning att tillmötesgå motionärernas krav på särskilda utvärderingar av de nu aktuella skatteförändringarna. Motionen avstyrks i denna del. Särskild löneskatt för äldre som arbetar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att avskaffa den särskilda löneskatten. Den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes av lik-formighetsskäl i samband med skattereform. Utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Den särskilda löneskatten slopades i två steg 2007 och 2008 (bet. 2006/07:FiU1 och bet. 2007/08:SkU12). beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att fr.o.m. återinföra en särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete för personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt infördes även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Den särskilda löneskatten är . I motion 2017/18:465 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås en översyn av möjligheten att återställa nivån på den särskilda löneskatten för personer som är eller äldre. I motion 2017/18:2900 av och (båda M) anförs att försämringar av arbetsvillkoren för seniorer är skadliga för svensk ekonomi och sysselsättning. Den särskilda löneskatten för personer som är bör därför åter avskaffas. I motion 2017/18:2975 av (M) föreslås att den särskilda löneskatten för människor ska sänkas. I motion 2017/18:3658 av (KD) slutligen föreslås en översyn av möjligheten att avskaffa den allmänna löneavgiften. beslutade i samband med beredningen av budgetpropositionen att fr.o.m. återinföra en särskild löneskatt på löner, arvoden, förmåner och andra ersättningar för arbete för personer som vid årets ingång har fyllt . Särskild löneskatt infördes även på inkomst av aktiv näringsverksamhet för personer som vid årets ingång har fyllt samt för personer som inte har fyllt men som har uppburit hel allmän ålderspension enligt socialförsäkringsbalken. Utskottet anser alltjämt (se yttr. 2017/18:SkU1y) att likformighetsskäl talar för att behålla den särskilda löneskatten för äldre. Utgångspunkten är att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Även offentligfinansiella skäl talar för att den särskilda löneskatten för äldre inte bör slopas eller sänkas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska arbetstagare. Jämför reservation 7 (M). Bestämmelser om skattelättnader för utländska arbetstagare finns i 11 kap. 22 och 23 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229). De omfattar experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner samt alla med en månatlig ersättning över en viss nivå. Ett beslut om skattelättnader gäller den ersättning som betalas ut av arbetsgivaren. Beslutet innebär att av lönen och annan ersättning för arbetet tas upp som intäkt vid beskattningen. I övrigt beskattas inkomsten enligt vanliga regler. Motsvarande underlag, dvs. av ersättningen, används vid beräkningen av socialavgifterna. Det betyder att av arbetsinkomsten blir skattefri och fri från socialavgifter. Skattelättnaderna innebär också att vissa kostnadsersättningar från arbetsgivaren som är relaterade till vistelsen i är fria från beskattning. De ingår inte heller i underlaget för socialavgifter. Det gäller kostnadsersättning för flytt till och från , barns skolgång i grundskola och gymnasieskola eller liknande samt två hemresor till det tidigare hemlandet för arbetstagaren och övriga familjemedlemmar. Vistelsen i ska vara avsedd att pågå i högst . publicerade en utvärdering av effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft (2013/14:RFR11). Huvudfokus har varit att undersöka hur arbetsgivarna upplever att expertskattereglerna fungerar samt att klargöra huruvida förutsebarheten har förbättrats i och med införandet av en schablonlönenivå. I motion 2017/18:2956 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att har följt upp och jämfört antalet nyckelrekryteringar till respektive . Jämförelsen visar påtagliga skillnader. Institutet menar att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller mot i . En annan skillnad är att skatten i gäller även för danska medborgare som flyttar hem i utlandet medan enbart utländska medborgare omfattas i . Att anpassa kriterierna för den rådande expertskatten i känns högst angeläget för motionären. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner för både den tidsperiod som skattelättnaden kan användas och den inkomstgräns som reglerar vilka som kan ansöka om skattelättnad. Motionärerna framhåller att konkurrenskraft är beroende av att vi kan attrahera spetskompetens. I kommittémotion 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 6 framställs ett likalydande yrkande som i motion 2017/18:3181. I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att föreslår en justering av kriterierna för expertskatten så att kriterierna blir mer konkurrenskraftiga med följd att fler talanger och experter söker sig till . Utskottet har utvärderat effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft . Syftet var att undersöka hur arbetsgivarna upplever att reglerna fungerar och klargöra om förutsebarheten förbättrats. Utvärderingen finns i riksdagsrapporten /14:RFR11. avslog motionsförslag om en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska arbetstagare senast i samband med motionsbehandlingen (bet. 2016/17:SkU22). Utskottet är alltjämt inte berett att tillstyrka förslaget om en översyn av expertskatten och avstyrker därför motionerna i dessa delar. Skatt för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en tidsplan för att helt ta bort skillnaden i beskattning mellan löntagare och personer som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. I motion 2017/18:582 av m.fl. (S) anförs att skattesystemet bör reformeras så att människor med långvarig sjukdom inte längre beskattas högre än de som har inkomst av arbete. I motion 2017/18:819 av och (båda S) yrkandena 1 och 2 anförs att ytterligare ett steg för att avskaffa skatteklyftan för ålderspensionärer tas i budgetpropositionen , och en tidsplan för ett fullständigt avskaffande 2020 finns också med. Detta tycker motionärerna är bra liksom att något nu görs för att minska klyftan även för de med sjuk- och aktivitetsersättning.