bet · H501SfU13 · 2018-02-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår en motion som har väckts med anledning av skrivelsen och lägger skrivelsen till handlingarna. Regeringens bedömning med anledning av rapporten är att det finns anledning att se över bostadsbidraget och att detta bör ske i ett större samman-hang. Regelverket behöver moderniseras och den fördelningsmässiga träff-säkerheten förbättras. I betänkandet finns en reservation (SD). Skrivelse 2017/18:30 om bostadsbidrag – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv. Fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skyndsam översyn av bostadsbidraget för att nå ekonomiskt utsatta grupper m.m., punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:30 till handlingarna. Skyndsam översyn av bostadsbidraget för att nå ekonomiskt utsatta grupper m.m. 2017/18:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (C), (MP), (S), (L), (KD), (S), (S), (S), (SD), (V), (SD) och (M). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:30 om bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbets-marknadsperspektiv. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport (RiR 2017:99). överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade gransknings-rapporten vid utskottets sammanträde . En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om bl.a. en skyndsam översyn av bostadsbidraget för att nå ekonomiskt utsatta grupper och införande av indexering. lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationen (SD). syfte med granskningen har varit dels att undersöka utvecklingen av bostadsbidragets fördelningsekonomiska precision, dels att analysera bostadsbidragets påverkan på de ekonomiska incitamenten till arbete. har identifierat fyra punkter som potentiellt innebär en utmaning för bostadsbidragets intentioner och som därför bedömdes motivera en närmare granskning: bostadsbidraget urholkas i frånvaro av politiska beslut om höjning, ensamstående med barn halkar efter i inkomstutvecklingen, bostadsbidraget kan ha negativ effekt på arbetsutbudet och betydelsen av att bostadsbidraget är väl fungerande kan öka. har funnit att de höjningar av det maximala bidraget och inkomstgränserna som har genomförts kraftigt understiger löneutvecklingen, men även till viss del utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Som en följd av att det krävs allt lägre reala inkomster för att kvalificera sig för bostadsbidrag har gruppen som får bostadsbidrag minskat. har det genomsnittliga bostadsbidraget ökat och hushållen får bidrag . har funnit att bostadsbidrag i allt större utsträckning har koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg relativ ekonomisk standard. tog cirka en tredjedel av alla bostadsbidragstagare emot ekonomiskt bistånd. Av bostadsbidragshushållen bedöms sammanboende med barn vara de mest ekonomiskt utsatta. När det gäller bostadsbidragets omfördelande effekter har funnit att koncentrationen av bostadsbidraget till dem med allra lägst inkomster har gett bidraget en mer progressiv omfördelande profil. Eftersom bostadsbidraget når färre personer, framför allt de mest ekonomiskt utsatta, bedömer dock att den totala omfördelande effekten av bostadsbidraget har minskat . Bostadsbidraget bidrar därmed i mindre utsträckning till att lyfta individer över gränsen för låg relativ ekonomisk standard, något som särskilt gäller bostadsbidragshushåll som består av sammanboende med barn. har vidare funnit att de genomsnittliga marginaleffekterna har minskat för hushåll med bostadsbidrag, både hushåll med och utan barn. De genomsnittliga marginaleffekterna för hushåll med bostadsbidrag påverkas utöver förändringar i skatter och regler för förmåner även av hushållens förvärvsinkomster och om hushållen får ekonomiskt bistånd. har marginaleffekterna för bostadsbidragstagarna därmed förbättrats, vilket enligt bedömning bör ha en positiv effekt på incitamenten till arbete. anser att det är svårt att avgöra vilken nettoeffekt en höjning av bostadsbidraget skulle ha på bostadsbidragstagarnas marginaleffekter. Om bidraget höjs kan bidragets marginaleffekter minska för de hushåll som parallellt med bostadsbidrag får ekonomiskt bistånd, under förutsättning att hushållet till följd av höjningen inte längre får ekonomiskt bistånd. En höjning medför dock att hushåll med högre inkomster och som inte var berättigade till bostadsbidrag kan bli berättigade, med högre marginaleffekter som följd. har funnit att andelen hushåll som får bostadsbidrag snabbt minskar med högre inkomst. Problemet med marginaleffekterna minskar därmed ju högre inkomsten är, eftersom de marginaleffekter som kan kvarstå i teorin inte realiseras i praktiken. När det gäller effekterna av arbetskraftsutbudet har funnit att hushåll utan barn som förlorar bostadsbidraget ökar sin förvärvsinkomst mer än barnhushållen, som kan behålla bidraget även efter att den försäkrade eller dennes make i hushållet har fyllt . sammantagna bedömning är att hushåll utan barn i genomsnitt främst kompenserar bortfallet av bostadsbidrag med förvärvsinkomst och att bostadsbidraget därmed har en viss negativ effekt på arbetsutbudet för unga hushåll utan barn. • att ta större hänsyn till riksnormen för ekonomisk utsatthet vid fastställande av inkomstgränser och beloppsnivåer för bostadsbidraget • att se över hur fördelningsmässigt träffsäkert bostadsbidraget är för att nå sammanboende hushåll med barn • att se över om bostadsbidraget för unga hushåll utan barn är effektivt utformat utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. Regeringen delar bedömning att det finns anledning att se över bostadsbidraget. Regeringen anser dock att detta bör göras i ett större sammanhang och tillsammans med underhållsstödet. Regeringen har aviserat en översyn av bostadsbidraget för att modernisera regelverket och förbättra den fördelningsmässiga träffsäkerheten. Enligt regeringen bör bl.a. regelverket utformas så att det blir mer neutralt i förhållande till olika typer av boenden och för att minska risken för skuldsättning. Även målgrupperna inom bostadsbidraget bör enligt regeringen övervägas inom ramen för en översyn. I samband med översynen kan det enligt regeringens mening också finnas anledning att se över marginaleffekterna inom bostadsbidraget. Regeringen framhåller att inkomstgränserna för barnfamiljer inom bostads-bidraget höjdes . Genom reformen om ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis hos båda föräldrarna kommer inkomstgränserna också att höjas ytterligare för barnfamiljer –2021. Även umgängesbidraget till föräldrar som har barn som bor i hushållet kommer att höjas. Regeringen tar med sig iakttagelser i den fortsatta bered-ningen inför översynen av bostadsbidraget. Regeringen kommer att åter-komma till med de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av iakttagelserna. I kommittémotion 2017/18:3924 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 1–4 tillkännagivanden om att regeringen utan dröjsmål bör inleda en översyn av hela bostadsbidragssystemet för att nå samhällets mest ekonomiskt utsatta grupper, följa rekommendationer utifrån de fyra granskningar som anger, indexera bostadsbidraget och ange prioriterade målgrupper. Enligt motionärerna har bostadsbidragets omfördelande effekt minskat för de grupper som bidraget är avsett för och regeringens redovisning visar inte att den följer rekommendationer. Vidare bör, enligt motionärerna, bostadsbidraget index-eras och anpassas till löneutvecklingen. För att kunna nå och stötta de grupper som har störst behov av det bör prioriterade grupper anges, exempelvis ensamstående mödrar, unga vuxna svenska medborgare och barnfamiljer med låg ekonomisk standard. Av de familjeekonomiska stöden har de behovsprövade stöden som exempelvis bostadsbidrag särskilt stor betydelse när det gäller att minska risken för ekonomisk utsatthet. De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. var av hushållen med bostadsbidrag barnhushåll. Av dessa var ensamstående föräldrar med barn. Bostadsbidraget utgör en viktig del av många familjers disponibla inkomst, i synnerhet för ensamstående föräldrar vilka i hög utsträckning är kvinnor. Enligt utskottet är det viktigt att stödet har en ändamålsenlig balans mellan att uppfylla sitt fördelningspolitiska syfte och att de ekonomiska incitamenten till arbete i möjligaste mån bibehålls. Utskottet ser därför med oro på att bostadsbidraget tappar sin omfördelande effekt gentemot ekonomiskt utsatta grupper. Utskottet delar och regeringens bedömning att det finns behov av att bl.a. modernisera regelverket och förbättra den fördelningsmässiga träffsäkerheten. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att genomföra en större översyn av hela bostadsbidrags-systemet samt arbeta vidare med rekommendationer som en del i översynen. Utskottet förutsätter att regeringen bedriver arbetet skyndsamt. Utskottet noterar att inkomstgränserna för barnfamiljer höjdes . Vidare höjs inkomstgränserna ytterligare för barnfamiljer –2021. För att förbättra träffsäkerheten vad gäller särlevande föräldrar höjs även umgängesbidraget till föräldrar som har barn som bor i hushållet och fr.o.m. införs ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis hos båda föräldrarna (prop. 2017/18:6, bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46). Med hänsyn till det anförda avstyrks motion 2017/18:3924 yrkandena 1–4. Vidare bör lägga regeringens skrivelse 2017/18:30 till handlingarna. Skyndsam översyn av bostadsbidraget för att nå ekonomiskt utsatta grupper m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3924 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. har i sin granskning identifierat ett antal frågeställningar, nämligen om bostadsbidraget urholkas i frånvaro av politiska beslut om höjning, om ensamstående med barn halkar efter i inkomstutvecklingen, om bostadsbidraget kan ha negativ effekt på arbetsutbudet samt om betydelsen av att bostadsbidraget är väl fungerande kan öka. Eftersom bostadsbidraget inte är indexerat har det halkat efter och tappat sin funktionalitet. För att kunna nå och stötta de grupper i samhället som är i störst behov av det, exempelvis ensamstående mödrar, unga samt barnfamiljer måste det indexeras. Bostadsbidraget bidrar också i mindre utsträckning till att lyfta individer över gränsen för låg relativ ekonomisk standard, något som särskilt gäller för barnfamiljer. Uttalade prioriterade målgrupper för stödet bör vara svenska medborgare, ensamstående mödrar, unga vuxna samt utsatta barnfamiljer. Det är oacceptabelt om en urholkning av bostadsbidraget innebär att ekonomiskt svaga grupper bland landets egna medborgare ska drabbas negativt. granskning har visat att bostadsbidraget har en viss negativ effekt på arbetsutbudet för unga hushåll utan barn. Självklart måste unga som är i behov av bostadsbidrag ges incitament för att kunna ta klivet in på arbetsmarknaden. Regeringen bör utifrån vad som anförts genomföra en bred översyn av hela bostadsbidraget för att nå samhällets ekonomiskt mest utsatta grupper. Utifrån vad som anförts bör samtliga rekommendationer till regeringen följas utan dröjsmål. Regeringen bör omgående återkomma med förslag som tar större hänsyn till riksnormen för ekonomisk utsatthet vid fastställande av inkomstgränser och beloppsnivåer. Regeringen bör även utan dröjsmål se över hur fördelningsmässigt träffsäkert bidraget är för att nå sammanboende hushåll med barn och om bidraget är effektivt utformat ur ett arbetsmarknadsperspektiv för unga hushåll utan barn. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:30 om bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv. 2017/18:3924 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa rekommendationer samt inleda de fyra granskningar som rekommenderat omgående, utan dröjsmål och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att indexera bostadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utan dröjsmål inleda en översyn av hela bostadsbidragssystemet för att nå samhällets ekonomiskt mest utsatta målgrupper och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uttala prioriterade målgrupper och tillkännager detta för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i betänkandet. Vi debatterar socialförsäkringsutskottets betänkande med anledning av om bostadsbidraget. För ett välmående samhälle menar att välmående familjer är en grundläggande förutsättning. Vardagen kan för många småbarnsföräldrar ibland vara tuff, inte minst för låginkomsttagare och för ensamstående föräldrar i synnerhet. Att finnas för sina barn i glädje och sorg, att stötta barnen i skolan och i livet bland kompisar, att få alla vardagsrutiner att fungera med mera - det kan vara tillräckligt tufft för en förälder. Att därtill behöva oroa sig för om månadens ekonomi ska gå ihop eller om pengarna räcker till kläder inför terminsstarten eller är en stress som så få familjer som möjligt - och helst inga - ska behöva uppleva i . Bostadsbidraget är ett viktigt bidrag för många ekonomiskt utsatta i , i synnerhet barnfamiljer och kvinnor. var av hushållen med bostadsbidrag barnhushåll. Av dessa var ensamstående föräldrar med barn. Bostadsbidraget utgör därmed en viktig del av många familjers disponibla inkomst. Det gäller i synnerhet ensamstående föräldrar, vilka i stor utsträckning är kvinnor - ensamstående mammor. kommer med framför allt tre tydliga rekommendationer till regeringen. Den första är att ta större hänsyn till riksnormen för ekonomisk utsatthet vid fastställande av inkomstgränser och beloppsnivåer för bostadsbidraget. menar alltså att eftersom höjningar som genomförts har understigit löneutvecklingen, och till viss del prisutvecklingen, riskerar bostadsbidraget att urholkas. I den rapport vi debatterar föreslås därför att bostadsbidraget indexeras så att det följer kostnadsutvecklingen. Detta är bra, och det är något som också har föreslagit inte bara avseende bostadsbidraget, utan även när det bland annat gäller underhållsstödet. Jag kan faktiskt inte förstå varför människor som omfattas av den här typen av ekonomiska stöd ska behöva se sin ekonomi försämras i takt med inflationen år . Med högst ojämna mellanrum, när någon politiker upptäcker att nivåerna behöver justeras och fattar politiska beslut, kan de här människorna sedan pusta ut innan inflationen återigen börjar göra sig påmind. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bostadsbidraget Jag kan inte se någon logisk förklaring till att man förhalar denna process. Det borde vara okomplicerat att knyta denna typ av ersättningar till ett index och därmed spara såväl arbete som många människors oro och ekonomiska utsatthet. Just förslaget om indexering är något vi anser att regeringen borde lyfta ut och hantera skyndsamt utan en långdragen utredning. Eftersom bostadsbidraget är ett bidrag som är behovsanpassat och som riktar sig till de mest utsatta kan man förbättra inkomsten avsevärt för utsatta familjer utan att det innebär en alltför stor kostnad totalt. Om man till exempel genomför förslag för budget 2018 när det kommer till att satsa på bostadsbidraget framför barnbidraget kan vår satsning leda till att ett hushåll med en månadslön på skulle få en förstärkt inkomst med , alltså ca . Den totala kostnaden för denna reform är ca 1 miljard . Det är något vi anser att regeringen borde ha råd med om den gör rätt prioriteringar. Vidare framför behovet av att se över hur fördelningsmässigt träffsäkert bostadsbidraget är för att nå sammanboende hushåll med barn. Eftersom bostadsbidraget är ett behovsprövat bidrag kan det vara ett bra verktyg för att verkligen stötta specifika grupper som är utsatta. Enligt är en av de mest utsatta grupperna just sammanboende med barn. Men bidraget kan göras ännu mer träffsäkert för att nå dessa grupper. Vi anser i vår motion att regeringen behöver bli ännu tydligare med prioriterade målgrupper, där just sammanboende med barn och ensamstående med barn ska vara bland de prioriterade. Vidare lyfter fram behovet av att se över om bostadsbidraget för unga hushåll utan barn är effektivt utformat utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv. lyfter fram problematiken kring att unga personer utan barn som mottar bostadsbidrag i större utsträckning än personer med barn kan kompensera för borttaget bostadsbidrag med förvärvsinkomst. Detta visar på att bostadsbidraget kan hålla människor utanför arbetsmarknaden. Rapporten lyfter vidare fram just unga personer och personer som har invandrat till som två grupper där arbetsmarknadsetableringen går särskilt långsamt, vilket kan leda till samhällsekonomiska kostnader. Vi anser det därför vara av stor vikt att regeringen noggrant utreder frågan kring att bostadsbidraget är ändamålsenligt utformat för att utgöra ett tillräckligt ekonomiskt stöd, som det inte ska försvåra arbetsmarknadsetablering genom att minska de ekonomiska drivkrafterna till arbete. Bostadsbidraget ska inte heller hålla tillbaka människor som har flyttat till från att komma ut i arbetslivet - en viktig del i att komma in i det svenska samhället. Enligt kan de senaste årens ökade immigration innebära att antalet barnfamiljer och unga hushåll med låg ekonomisk standard ökar, och därmed ökar också antalet hushåll som är berättigade till bostadsbidrag. I budgetpropositionen nämns att hushåll där någon av föräldrarna är utrikes född löper högre risk för låg ekonomisk standard. Rapporten visar också att det totala antalet individer boende i hushåll som mottar bostadsbidrag kan komma att öka med 200 000 personer , vilket gör att antalet bostadsbidragstagare efter 2020 väntas uppgå till de högsta nivåerna som observerats . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bostadsbidraget Därför menar vi att om regeringen nu ändå ska utreda bostadsbidraget grundligt bör man också utreda möjligheten att bostadsbidraget kopplas till det svenska medborgarskapet. Däremot menar vi att man givetvis ska kunna få tillgodogöra sig svenskt välfärdssystem om man arbetar, och naturligtvis ska de som inte är medborgare men har rätt att vara i kunna få de grundläggande behoven tillgodosedda via ett särskilt system. lyfter som sagt viktiga frågor om att indexera bidraget så att det får en bättre träffsäkerhet till barnfamiljer samt om att undanröja negativa arbetsmarknadspolitiska effekter. Vi anser att regeringen bör åta sig dessa uppdrag skyndsamt. Välmående familjer är som sagt grunden för ett välmående samhälle, och bostadsbidraget kan göra stor skillnad för en utsatt familj. Genom det kan de få en dräglig tillvaro med ett boende anpassat för familjens behov och ekonomiskt stöd som minskar den ekonomiska pressen. Bostadsbidraget är också ett bidrag som gynnar många kvinnor, då majoriteten av de ensamstående föräldrarna är just mammor. Om jämställdhet är något som är viktigt för regeringen tycker jag att man borde prioritera att ta tag i frågan om bostadsbidraget skyndsamt och utan dröjsmål. I detta anförande instämde , och (alla SD). Vi diskuterar alltså granskning av bostadsbidraget som visar att bostadsbidraget kraftigt har understigit löneutvecklingen och halkat efter. Det är såklart bekymmersamt men kanske inte så förvånande när man betänker hur den ekonomiska utvecklingen har sett ut . Många har fått det bättre, men vi har sett att klyftorna ökat och att många inte har fått del av framgångarna. Det är inte konstigt att personer som uppbär stöd från samhället halkar efter om de ekonomiska stöden inte höjs alls eller tillräckligt eller, som i vissa fall, rent av försämras som andra grupper får det bättre och hyror och priser stiger. Det här gäller alltså inte bara bostadsbidraget utan även andra delar av välfärden. Det är en utveckling som vi socialdemokrater vill sätta stopp för och som regeringen har gjort flera viktiga satsningar på för att bryta så att klyftorna minskar och tryggheten ökar. granskning visar att det är en allt större del av hushållen med bostadsbidrag som ligger under gränsen för vad vi brukar kalla låg ekonomisk standard. Det är en indikation på att när bostadsbidraget har halkat efter har det koncentrerats till en allt snävare grupp och att det i mindre utsträckning än har effekten att det bidrar till att lyfta familjer upp över gränsen för låg ekonomisk standard. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om bostadsbidraget Med den utveckling som beskriver kan jag konstatera att det har varit mycket välmotiverade förbättringar som vi har genomfört . Bostadsbidragets inkomstgräns höjdes för att fler barnfamiljer med lägre ekonomisk standard skulle kunna omfattas av och kunna ta del av det här stödet. Det gjorde vi helt enkelt för att vi såg att löne- och prisutvecklingen har varit mycket starkare och bidragit till att färre familjer har omfattats av det här stödet. Vi har beslutat att dessutom fortsätta med höjningar så att det förbättras ytterligare och omfattar ännu fler. För att också förbättra träffsäkerheten gentemot särlevande föräldrar höjs även umgängesbidraget till föräldrar som har barn som bor i hushållet, och vi inför också en ny särskild del inom bostadsbidraget till föräldrar som har barn som bor växelvis hos sina separerade föräldrar. Det är någonting som över huvud taget inte har funnits förut och som såklart kommer att bidra till att ännu fler omfattas och villkoren blir lite bättre för fler barnfamiljer. beskrivning av bostadsbidraget i den här lite mer generella ekonomiska kontexten tycker jag själv är väldigt intressant läsning. Bland annat konstateras att den omfördelande effekten kan bli bättre. Kort och gott kan man säga att bostadsbidraget är väldigt träffsäkert på så vis att det når rätt personer, det vill säga familjer med de lägsta inkomsterna, men att det inte längre träffar alla som behöver det och kanske inte i tillräckligt hög grad. Det här är någonting som behöver ses över, och det verkar det finnas en bred samsyn om liksom om utformningen utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv, inte minst för unga hushåll utan barn. Bostadsbidraget är en viktig del av många barnfamiljers inkomster. Särskilt betydelsefullt är det kanske för ensamstående med barn, där den ekonomiska levnadsstandarden är mer utsatt. Bostadsbidragen är en del av fördelningspolitiken, som är en grundbult i den svenska välfärdsmodellen. Den bidrar till att utjämna klyftor och förbättra villkoren för vanligt folk. Ett samhälle som håller ihop mår bättre än ett som slits isär i klyftor. Det här vet vi socialdemokrater, och därför blir vi bekymrade när omfördelande effekter minskar. Det är därför vi tar oss an de här utmaningarna genom att exempelvis vända budgetunderskott till överskott och investera i välfärden i stället för att framför allt sänka skatterna mest för dem som redan har det bäst ställt. Därför delar vi också bedömning att det finns anledning att se över bostadsbidragets konstruktion, men vi anser att det kanske bör ske med ett ännu större perspektiv, med ett bredare grepp och tillsammans med underhållsstödet. Enligt regeringen bör regelverket exempelvis utformas så att det blir mer neutralt i förhållande till olika typer av boenden och för att minska risken för skuldsättning. Men även frågan om målgrupperna, som har varit uppe här, bör övervägas inom ramen för en bredare översyn. Det förutsätts, vill jag säga på förekommen anledning, naturligtvis alltid göras så skyndsamt som det bara är möjligt.