bet · H501FöU3 · 2018-02-08 00:00:00 — Ärligt talat låter det bredare och djupare än det som faktiskt presenteras i betänkandet, även om här finns många intressanta idéer. Låt mig ändå inledningsvis, när vi nu har att tala om försvarspolitik, göra den reflektionen att jag tror att de kommande veckorna blir avgörande och viktiga. I närtid har vi nämligen att se fram emot viktiga utredning om alla materielprojekt och därtill nödvändiga prioriteringar. Därefter kommer Försvarsmaktens årsredovisning , där vi kan få väsentliga svar om hur det går med förmågeuppbyggandet. Sedan kommer den långsiktiga perspektivstudien, där man spejar mot 2030 och där det redan har varnats för en relativt sett minskad förmåga efter 2020. Vi har även Försvarsmaktens budgetunderlag . Jag hoppas att allas dessa dokument kommer att vara tydliga, klara och uppriktiga. Jag är för egen del övertygad om att de allt som allt kommer att entydigt visa att måste göra mer. Det kommer att krävas ytterligare ansträngningar för att säkra och utveckla vårt lands försvarsförmåga, och vi har en skyldighet att göra det. Därför har vi moderater också sagt att det krävs tillskott som gör att försvarsbudget hamnar på motsvarande av bnp. Från regeringssidan hörs det väldigt lite om detta. Min uppmaning är: är en bra dag för socialdemokrater och miljöpartister att säga vad de vill göra! Det är försvarspolitik i dess djupaste och sannaste mening. Låt mig nu fokusera på två aspekter i detta betänkande där och Alliansen går fram med bra förslag och reservationer och där vi möter ett samlat motstånd från S, MP, V och SD. Först och främst måste samverkan mellan Försvarsmakten och polisen bli bättre. har olika sorters uttalanden kunnat höras från regeringssidan, och det är viktigt att de följs upp med innehåll och struktur. Vi måste använda de samlade säkerhetsskapande resurser som finns på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. Vi har inte råd att låta gamla låsningar hindra en sådan utveckling. I ett läge där vi står inför sektorsövergripande hot måste vi kunna möta dessa med samhällets alla resurser och inte ha ett stuprörstänkande. Däremot är det viktigt att det är mycket tydligt vilken myndighet som har det yttersta ansvaret för planering och ledning av insatser. Våra förslag som rör en förbättrad samverkan mellan försvarsmakt och polis innebär inte att Försvarsmaktens personal ska sättas in i skarp insats mot till exempel gängkriminalitet. I stället ska personal från försvaret användas för kringuppgifter. Detta skulle i sin tur kunna frigöra resurser hos polisen, som då skulle kunna fokusera just på sin kärnverksamhet. Det finns verkligen brinnande bilar i , och på bild liknar många av dem brinnande fordon i . För oss moderater är verkligheten alltid viktigast - inte debatten om speglingen av densamma. Från sida har vi tidigare lyft fram förslaget att utreda möjligheten att ha ett särskilt polishemvärn likt det som finns i . Polishemvärnspersonalen i utbildas i bland annat trafikreglering, bevakning, signalementstagning, polisradio, häktningsregler, självförsvar och nödvärn. De vanligaste uppgifterna för Politihjemmeværnet är att bistå polisen med yttre gränskontroll, trafikreglering och avspärrningar samt delta vid sök- och observationsuppdrag. Det är alltid polisen som sätter in Politihjemmeværnet vid behov och som leder insatserna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik I det aktuella betänkandet för vi fram ytterligare två förslag. Det första är att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan Försvarsmaktens specialförband och polisens insatsstyrka ska utvecklas och fördjupas. Detta är centralt utifrån dagens läge med gråzonsproblematik, där gränsen mellan tillstånd av krig och fred inte är tydlig. Förmågan att möta asymmetriska hot kan vara antingen en militär eller en polisiär uppgift beroende på de faktiska omständigheterna. Exempelvis, herr talman, är terrorism utförd utan anknytning till en annan stat en polisiär uppgift. Om det däremot är möjligt att avgöra att det är fråga om statsterrorism kan en sådan aktion ses som ett led i ett väpnat angrepp mot riket och utgör därmed en uppgift för Försvarsmakten. vill också tillsätta en utredning som ser över hur samverkan mellan Försvarsmakten och polisen kan bli bättre över hela linjen. I en sådan översyn bör ingå att pröva hur lagstiftningen fungerar och hur den kan bli bättre, att se på hur den civil-militära samverkan fungerar i andra relevanta länder samt att föreslå förändringar och förbättringar. Viktigt i sammanhanget är att garantera att försvarets kärnverksamhet inte blir åsidosatt när dess resurser används i andra sammanhang. Den andra frågan som jag vill lyfta fram är internationell samverkan kring totalförsvaret, främst på en nordisk nivå. När det gäller det militära försvaret finns ett nordiskt samarbete som har fördjupats på flera sätt , både bilateralt och med flera länder . Ett bra exempel på detta är flygsamarbetet cross-border training på med och samt i söder tillsammans med . Genom att öva tillsammans och utnyttja varandras resurser kan vi genomföra större och mer komplexa övningar och kan därigenom höja försvarets förmåga och dra lärdomar som är nyttiga om det skulle bli skarpt läge. I går var det utrikespolitisk debatt. Jag måste tillstå att utrikesminister nog väckte ett visst uppseende, inte bara runt utan även i resten av och i Natokretsen, med sina väldigt slarviga uttalanden. Därför, herr talman, vill jag tydliggöra att det inte är någon hemlighet att vill att ska bli Natomedlem. Genom ett svenskt Natomedlemskap skulle vi kunna ha ett betydligt djupare nordiskt samarbete än vad som är möjligt på grund av att och inte är Natomedlemmar. Det är bra att regeringen har gått fram med att och ska ha en gemensam planering som sträcker sig bortom vad man kallar fredstida förhållanden. Men det finns inga solidariska försvarsgarantier, så vi kan ändå inte vara säkra på att få hjälp - eller på att kunna ge hjälp, för den delen - i händelse av kris eller krig. Herr talman, socialdemokrater, miljöpartister, vänsterpartister och sverigedemokrater! Vi kan planera hur mycket vi vill, men vi kan endast veta att vi har andra vid vår sida med den bindande säkerhetsgaranti som finns i artikel 5 inom Nato. Detta hoppas jag att också utrikesministern förstår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Från Alliansen har vi pekat på behovet av att stärka det nordiska samarbetet även när det gäller det civila försvaret. Vi vill uppdra åt regeringen att göra en översyn av svenska och nordiska resurser som kan samutnyttjas och vilka områden som ska prioriteras. Jag yrkar bifall till Alliansens samtliga reservationer. Jag vill särskilt understryka Alliansens gemensamma reservation 3 om försvarets förmåga under punkt 2 i betänkandet. Det var intressant att höra . Ord är ju bra, men vem var det som till exempel lade ned beredskapspolisen 2012? Det var ganska oklokt gjort, eller hur? Vi vill ju återinföra beredskapspolisen. Man kan också lägga till att utrustningen förstördes. Finansieringen är en grundbult i försvaret, både när det gäller det civila och det militära. Utöver de övriga satsningarna satsar vi 5 miljarder för att täcka de gamla materielhålen - det finns en brist på ungefär 50 miljarder. Vi vill gå upp till 2 ½ procent av bnp. Om vi ska bygga ett försvar som är trovärdigt måste vi ha fler brigader. För att få fler brigader måste vi öka värnpliktsvolymerna, upp till 18 000-19 000, för att kunna förbandsomsätta ett ökat antal brigader. Det går inte om man inte tillför dessa resurser. Vi kan diskutera vilken förmåga vi ska ha. Men det som är glädjande är att det verkar som att alla partier har anslutit sig till vår linje. Som ni alla vet var vi ensamma om att propagera för ett starkare försvar. är det egentligen bara Liberalerna och som menar allvar med dessa satsningar - det är väl någon miljards skillnad på satsningarna. Jag skulle också vilja ta upp en annan sak inom ramen för detta. Vi bör ha ett balanserat försvar och en sammansättning som skapar en hög tröskeleffekt. Vi vill inte vara med i Nato - det är ju känt för alla. Vi anser att ett Natomedlemskap ökar spänningarna i - det har vi sagt ett antal gånger. Vi har också sagt att vi vill ha ett nordiskt samarbete när det gäller materielsystemen, men vi ska inte fördjupa detta samarbete eller vara beroende av varandra. Vi vill se en försvarsallians - ett försvarsförbund - med . Det är också känt. Vi vill bygga upp ett antal brigader. Vi vill förstärka med ett bataljonsartilleri. Luftvärnssystemen kommer in på senare i debatten. Genom att bygga upp detta i ett förbund med - så att säga bortom fredstida förhållanden - tror vi att vi skapar en hög tröskeleffekt. Det kan inge respekt. Vi kan utöva vår alliansfrihet i vårt närområde och göra det trovärdigt. Det är vår uppfattning. I den situation som vi nu befinner oss i finns det egentligen två alternativ, som vi har skissat på tidigare. Försvarsanslaget är bestämt, och målen - försvarsförmågan - kommer att anpassas efter försvarsanslaget. Vi vill i stället, herr talman, att man fastställer målen och försvarsförmågan och sedan har en budget som anpassar sig efter det som man säger att försvaret ska klara av. är det tvärtom: STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik - Här får ni en påse pengar. Vad kan ni göra? - Det räcker inte. Så diskuterar man ständigt detta. Man måste ta ett mycket djupare grepp på det hela. Jag har tidigare gått igenom den politiska styrningen med den så kallade Genomförandegruppen, som jag påstod att var ordförande för, vilket han inte var och vilket han korrigerade. Jag tänker inte gå in på detta igen. Men sviterna av det som beslutades då finns ännu kvar, och det var ett grovt misstag att göra detta. Jag sa att vi inte borde gå med i Nato, och någon kanske kommer att ställa en fråga om det. gjorde en liten exposé, som några brukar säga att jag gör - och det gör jag också! Han pratade om militären som stöd till polisen. Vilken är då uppfattning om detta? Vi är för att polisen i vissa situationer ska kunna begära hjälp av militären. Vilken hjälp ska det handla om? Jag har svarat på den frågan i intervjuer med journalister som har frågat om militären ska storma in med automatvapen. Nej, det var inte det vi menade. Militären kan göra mycket annat för att stödja polisen. Man kan skydda deras fordon. Man kan transportera materiel. Man kan skydda ambulanser och brandbilar som ska in, så att polisen kan utföra sitt jobb. avdelas ganska stora resurser vid ett ingripande eller en insats i något område för att skydda egna fordon eller egen materiel. Detta skulle militären kunna göra om polisen begär det, om situationen blir okontrollerbar. Man kan direkt utse ett skyddsområde. På det viset anser att militären kan ställa upp om polisen hamnar i en sådan situation att man begär hjälp. är det utklarat - vi är för detta. Vi vill också satsa mycket på forskning, till exempel på drönare. Det är någonting som krigsförbanden kommer att ha stor glädje av . Vi ser inte framför oss enskilda spaningsplutoner som ska känna av var fienden finns. Vi ser framför oss små drönare, kanske av en humlas storlek, som gör att vi får en helt annan taktisk flexibilitet i krigsförbanden. Därför satsar vi och kommer att satsa väldigt mycket på forskning av olika slag. Som jag sa förut vill vi öka antalet värnpliktiga. Då måste vi öppna rekryteringskontor i . Det har vi motionerat om tidigare, men det tyckte inte ni var bra. En del har andra lösningar, mobila rekryteringskontor och så vidare. Vi tycker att vi ska ha rekryteringskontor i kopplat till det stora antal värnpliktiga som vi vill ta in. Ert förslag baseras på ett mindre antal värnpliktiga. Sett ur ert perspektiv kan man förstå det, men ur vårt perspektiv duger det inte att fara runt med en sådan buss. Vi behöver samordna försvaret i , sa jag. Men det ska inte innebära försvarsförpliktelser, bortsett från . Sedan har det varit tidningsskriverier angående sannolikhetsbedömningar. Jag håller med fullständigt med generalmajoren - om han nu är rätt citerad i tidningen - om att politiker inte ska syssla med sannolikhetsbedömningar. Det är helt ointressant. Intressant är i stället vem som har förmågan att göra någonting mot . Har , , eller det? Ja, och det kan gå fort. De har en förmåga. Hur sannolikt det är hit och dit är fullständigt ointressant. Han har helt rätt, tycker jag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Vi kan inte heller bortse från att Försvarsmakten har en uppgift vid ett yttre hot och att i vissa fall även hjälpa polisen. Men det största hotet mot vårt sätt att leva, vår frihet och våra värderingar finns inom landets gränser. Och vad har hänt där? Vi sverigedemokrater tycker att ni har nonchalerat, egentligen struntat i, den egna befolkningen vad gäller säkerheten inom landet. Vi har parallellsamhällen och splittras. Detta är också någon form av hot. Häromkvällen kunde vi på tv höra polisen själva säga: är fullt av vilsna själar. Det verkar som att vi ska skydda folk så att de kan leva i sina bubblor. Attityderna har blivit mycket råare. Fler och fler beväpnar sig. har vapenbeslagen ökat . säger en polis upp sig. Har detta någon betydelse för säkerheten och försvaret av vårt land? Ja, vi tycker det. Det här får konsekvenser. En del politiker kallar sig naiva och skyller på att man är barnslig. Vi var lite barnsliga, så vi raserade det här och prioriterade inte den svenska befolkningen, som vi var tillsatta för att göra. Och det här fortsätter och fortsätter. Vi var lite barnsliga, men ge oss gärna förtroende igen så ska vi inte vara barnsliga längre. Som avslutning kan jag i alla fall gratulera till att de hittat sin valstrategi, nämligen en kopieringsmaskin. Det tycker vi är bra, för det innebär att vi får ut vår politik. Det är en blandad bukett som och presenterar. Låt mig sortera något bland blommor, blad och ogräs. Det är intressant att lyssna till när han nästan lite devalverande beskriver försvarsberedningen och dess arbete, där man kommit fram till den säkerhetspolitiska slutsatsen att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Jag tänker inte fördjupa mig mer i det. Men ska ju hålla ett anförande här om . Han kan då utveckla sin ståndpunkt och synpunkt som ledamot av försvarsberedningen. Just nu verkar det i alla finnas två linjer representerade av i kammaren. När det gäller samverkan mellan polis och försvarsmakt tycker jag att vi utvecklar vår ståndpunkt väldigt väl i vår motion. Vi anser att man bör tillsätta en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa sin samverkan vid exempelvis terrorattentat. Samverkan mellan Försvarsmakten och polisen måste bli bättre. Det finns positiva exempel på samverkan där polisen använder Försvarsmaktens helikopterresurs. Jag tror att det är den typen av saker som skulle kunna användas. Vi är positiva till att se på hur man kan ha en fördjupad samverkan mellan försvarsmakt och polis. Jag noterar dock att har en egen reservation och att den samlade vänstern avslår vår motion. Ett Natomedlemskap skulle inte göra säkrare. Vi skulle bli mer utsatta. Därför tjänar den militära alliansfriheten oss väl. Fortsatt tillsammans med har vi denna position och kommer att stå fast vid den. Det är inte som har sagt detta, även om han andligen är en del av den tanken. Det var som sa detta i går. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Då måste jag ställa en fråga till : På vilket sätt ökar säkerheten genom att vi går i ett försvarsförbund med ett land, , men avsäger oss det samarbete med 29 andra länder som ett Natomedlemskap skulle innebära? Var ska jag börja? Jo, jag kan börja i slutet. Vi har sagt ett antal gånger , , att vi anser att spänningarna ökar i genom att vi i praktiken gör till ett Natoinnanhav. Vi har Natoländer runt om oss. går förmodligen med i Nato om vi gör det - det vet vi inte men troligtvis. Genom att bygga upp ett eget starkt försvar, som vi vill och som har, höjer vi en tröskeleffekt. Vi kan då agera utifrån vår alliansfrihet och utgöra en avspänningsdel i vår del av . Detta är inte bara uppfattning. Det finns ju ledande kända personer som , som helt delar vår uppfattning i detta stycke, och han är förresten liberal. Att gärna vill stå på samma sida som får stå för er, men det är inte bara ris eller ros där. Sedan sa jag inte att vi vänder oss emot att man inte kan utesluta någonting. Jag sa att man ska sluta med sannolikhetskalkyler. Det är en väldig skillnad, , att sluta med sannolikhetskalkyler och att skriva under att man inte kan utesluta någonting. När det gäller kritiken mot försvarsberedningen och detta med sannolikhetslära låter även på den punkten som utrikesminister. Min uppmaning är att det där får väl klara ut. Ni verkar just nu inta två olika positioner, den ena företrädd av i försvarsberedningen och den andra som nu uttalar sig för. Jag vill ta upp två saker när det gäller Natodiskussionen. Det första är att man säger att som Natomedlem skulle skapa ett otryggare klimat kring . Då menar jag att man har flyttat makten, myndigheten och ansvaret för var säkerhetspolitiska beslut ska fattas från och från österut. Jag tänker inte medverka till det. Jag tänker inte öppna upp för en sådan debatt. Det andra är att hela den svenska försvarsstrategin bygger på att vi ensamma kan försöka hejda en motståndare. För att klara av detta behövs samverkan och samarbete med andra länder. Då menar jag, herr talman, att det är bra med men otillräckligt. Det är en helt annan styrka att kunna lita på de 29 länder som utgör dagens Nato. Problemet med den Natodebatt som även deltar i är att om något allvarligt skulle inträffa tror, hoppas, önskar och vill vi ha beredskap för att kunna vädja till andra att komma till vår hjälp för att vi ska kunna klara det. Men vi kan aldrig veta. Vi kan bara som Natomedlem ha vetskap om att andra kommer till vår hjälp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Jag är glad över att och är tydliga, för det visar på en väsentlig skillnad mellan det parti han representerar och det parti som jag representerar. Det är jag glad över. Låt mig ta det igen. Försvarsberedningen skriver att det inte kan uteslutas. Jag säger att man inte ska syssla med sannolikhetskalkyler och tala om mindre eller större sannolikhet. Att Försvarsberedningen säger att det inte kan uteslutas är fine with me, men det är meningslöst att jobba med sannolikhetskalkyler över hur sannolikt det är. Diskutera i stället förmågan! Var finns förmågan att kunna göra något i ? Ni vill inte ha en Natodebatt, men varje gång kommer det upp. Jag förstår er synpunkt, men ni har svårt att lyssna på det vi säger. Vad är skälen? Jag tänker inte upprepa det fler gånger. är mycket förtjusta i den nya chefen för . Jag tänker fråga honom vid tillfälle om han kräks när han ser partiledaren för ett av de största partierna i . Men jag väntar tills vi är i utskottet. MSB har gjort en videofilm. Här sägs: "Som en konsekvens av desinformationskampanjen polariseras den svenska politiska arenan, och populistiska politiska krafter stärks." visas bilder av partiledaren och . Det är en bottenlös inkompetens om man inte förstår konsekvenserna av en sådan film. har MSB tagit bort filmen, men den ligger ju kvar på nätet . Det skrivs bra om detta i tidningarna, och man kan fördjupa sig i det. kan jag inte ställa en fråga till om hur han ser på detta, men vi kanske kan återkomma till det. "Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde." Så lyder Försvarsberedningens samlade bedömning. Alla partier utom ett delar denna beskrivning från det första delbetänkandet, som kom . Vårt försämrade säkerhetsläge kräver ökat fokus på vår nationella försvarsförmåga. Viktiga steg behöver tas. Det har tagits många steg, men mer behöver göras för att långsiktigt stärka vårt försvar. Det handlar om fortsatt höjda försvarsanslag, ett svenskt Natomedlemskap och ett utvecklat civilt försvar. Totalförsvaret berör och omfattar hela samhället. Vi behöver jobba för att utveckla folkförankringen, förståelsen för hur omvärldsläget påverkar och engagemanget för vilken försvarsmakt vi ska ha i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Den fortsatta otydligheten från regeringen om säkerhetspolitik påverkar i allra högsta grad förutsättningarna för försvarspolitiken. Frågan är om man kan få en konstruktivitet som håller ihop de två viktiga perspektiven säkerhetspolitik och försvarspolitik i närtid. Vi har ett mycket sårbart utgångsläge, vilket kräver ett ledarskap som är engagerat, tydligt, insatt och kunnigt. har visat på möjliga förbättringspunkter. Uppfattningen att vi har bristande resurser, att det finns mycket att göra på materielsidan och att dimensioneringen av den svenska försvarsmakten är för liten delar nog de flesta bedömare. Kostnadsutvecklingen skenar, och en långsiktighet i försvarsekonomin är något vi på allvar bör diskutera. Vi bör också diskutera hur detta ställer sig i förhållande till vår tillväxt och hur länderna i vår omgivning väljer att prioritera försvaret. riskerar att få ett ökat förmågeglapp efter 2020, och det riskerar att bli ännu större efter 2025. Kommande försvarsbeslut, inför och tiden därefter, behöver ge tydlig vägledning. Det behöver ges planeringsförutsättningar så att förberedelser och strategier kan verkställas . Det tar nämligen tid att genomföra en rejäl förstärkning av svensk försvarsförmåga. Våra baltiska grannländer har tagit viktiga beslut för att öka sina nationella utgifter och för att öka försvarets andel av den samlade bnp:n. De har gått från till . Här har vi en hel del att förhålla oss till. har medverkat till tre försvarsuppgörelser. Vi ser att mer behöver göras, och i pågående försvarsberedning eftersträvar vi att målsättningen åtminstone ska landa på det nordiska snittet, av bnp. Vi talar om en betydande förstärkning på minst 80 miljarder i nästa försvarsbeslut. Samtliga krigsförband behöver öka sin krigsduglighet, och mobiliseringsförmågan i hela organisationen vid höjd beredskap måste stärkas. Vi behöver tänka i ett hela-landet-perspektiv. Vilka utbildningsområden behöver vi prioritera? Hur kan det variera från område till område där det finns militär verksamhet? Hur ser förmågan att flytta sig inom landet och till våra grannländer ut? Med högre försvarsanslag och ett svenskt Natomedlemskap tar ansvar för att förbättra samlade försvarsförmåga och för att stå emot hoten i vårt närområde. Vi står bakom det långsiktiga målet om av bnp, och vi värnar den transatlantiska länken. Vi vill även se en utvecklad förbandsstruktur, och därför föreslår vi i dagens betänkande att det ska genomföras en utredning om ytterligare regementsbildningar på strategiskt viktiga platser. Det handlar om den arktiska miljön i norr, om vinterförmåga och om förutsättningarna för alla förband att kunna hantera olika klimat. Det handlar också om och mittersta där förutsättningarna är utvecklingsbara vad gäller närvaro och försvarsverksamhet. är för att bygger säkerhet tillsammans med andra länder och att våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten utvecklas, inte minst i ett nordiskt perspektiv men också med Nato. Vi ser att mer behöver göras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvarspolitik Det är viktigt att stärka det nordiska samarbetet och hitta gemensamma lösningar, inte bara med utan med alla nordiska länder och , för att vårt närområde ska bli starkare. Det är först när alla nordiska länder är medlemmar i som den fulla potentialen i ett nordiskt försvarssamarbete förverkligas. Först då kan vi bedriva gemensam försvarsplanering. Jag hoppas att också de partier som står utanför strävan att nå ett svenskt medlemskap i ska inse detta. Det är bra och viktigt att fördjupa samarbetet med . Det gäller både i fredstid och bortom fredstid.