bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Ett likalydande yrkande återfinns i motion 2017/18:1008 av (KD). Även i motion 2016/17:1698 av m.fl. (S) uppmärksammas finansieringen av läkarutbildningen vid . I motion 2016/17:955 av m.fl. (S) liksom i motion 2017/18:798 av m.fl. (S) pekas på ett behov av att utveckla och bredda utbildningarna bl.a. vid . I motion 2016/17:956 av m.fl. (S) uppmärksammas betydelse för tillväxt och välfärd. Motsvarande yrkande återfinns i motion 2017/18:2131 av m.fl. (S). I motion 2016/17:1135 av och (båda S) poängteras vikten av att säkra välfärdens kompetensförsörjning på landsbygden genom högre utbildning. Motionärerna anser att är en naturlig plattform i det sammanhanget. I motion 2017/18:754 av m.fl. (S) framhålls vikten av att regeringen beaktar betydelse för kompetensförsörjningen och den framtida tillväxten. I motion 2017/18:1912 av m.fl. (S) efterfrågas att den ursprungliga ambitionen för fullföljs och att det blir ett universitet. I motion 2017/18:2201 av m.fl. (S) framhålls vikten av att regeringen säkerställer högskolas framtida behov av forskningsresurser liksom en möjlighet till universitetsstatus. I motion 2016/17:2738 av m.fl. (S) liksom i motion 2017/18:738 av m.fl. (S) understryks behovet att beakta Universitys betydelse för regionens ekonomiska tillväxt och välfärd. Motionärerna anser att det behövs en ökning av både utbildnings- och forskningsanslag för att motsvara de behov som finns. I motion 2016/17:1648 av m.fl. (S) påtalas behovet av att möta den pågående omvandlingen på arbetsmarknaden med investeringar i högre utbildning och att detta kräver ett utbyggt Campus . I motion 2016/17:952 av och (båda S) liksom i motion 2017/18:1828 av och (båda S) begärs att Trafikflyghögskolan i direkta koppling till forskning och universitet som en resurs för grundläggande flygutbildningsbehov bevaras och utvecklas. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Regeringen beslutade att vissa lärosäten ska ha möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål (U2010/4277/UH). –2015 skulle lärosätena få upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter och gästforskare på respektive lärosäte. Prövotiden förlängdes för att underlätta de berörda lärosätenas långsiktiga planering och för att kunna utvärdera försöksverksamheten (U2013/3504/UH). I den utvärdering som () redovisade konstateras att den utökade möjligheten att hyra ut bostäder i andra hand till studenter inte åstadkommit några förändringar när det gäller själva grundproblemet, nämligen den akuta bostadsbristsituationen för studenter i storstads- och tillväxtregionerna. Regeringen beslutade att förlänga prövotiden t.o.m. utgången av 2018 för att underlätta planeringen för de berörda universiteten och högskolorna (U2015/05797/UH). Med anledning av motionsyrkanden om utökat uppdrag för anförde finansutskottet att uppdraget till gör det möjligt för bolaget att äga, utveckla och förvalta studentbostäder (bet. 2014/15:FiU25). Av svaret på skriftlig fråga 2016/17:1819 () framgår att Akademiska Hus i regeringens 22-punktsprogram för fler bostäder har identifierats som en nyckelaktör för att bidra till bostadsbyggandet. planeras för mer än 11 000 studentbostäder varav 6 400 ska byggas i bolagets regi. Ytterligare 10 000 bostäder planeras , varav kommer att stå för ungefär hälften, enligt ansvarig minister. Regeringen beslutade om investeringsstöd för byggande av bl.a. studentbostäder, dels ett tidsbegränsat stöd, dels ett långsiktigt stöd (förordningen [2016:880] om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande samt förordningen [2016:881] om statligt investeringsstöd för hyresrätter och bostäder för studerande). Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr.18) att skulle anvisa . Dessutom föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2017/18:CU1, rskr. 2017/18:70). Regeringen beslutade om digitaliseringsstrategin För ett hållbart digitaliserat . Ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion har inrättats, bl.a. för att stödja strategins genomförande. Likaså finns en samordnande statssekreterargrupp inom . Som grund för de områden med delmål som strategin behandlar ligger betänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). I samband med det delmål som anger att alla ska kunna utveckla och använda sin digitala kompetens behandlas i strategin bl.a. frågan om digitalisering och högre utbildning. Där anges t.ex. att det är viktigt att i det utvecklingsarbete som pågår inom landets lärosäten bevaka att innehållet i högre utbildning svarar mot studenters och arbetsmarknadens behov av digital kompetens. Vidare behöver lärosäten förhålla sig till den utveckling som pågår mot ett mer diversifierat och flexibelt utbildningsutbud inom högre utbildning då detta medför att synen på och formerna för hur kunskap inhämtas ändras, enligt strategin. I direktivet till Styr- och resursutredningen påpekas att den snabba digitaliseringen i samhället kommer att leda till ett förändrat utbildningsutbud och utveckling av nya utbildningsformer. Den ger också bättre möjligheter att säkerställa kompetensförsörjningen och öka tillgängligheten till högre utbildning i hela landet. Genom att utnyttja digitaliseringens möjligheter bör högskolan kunna öka sina möjligheter att både spela en aktiv roll inom det livslånga lärandet och möta privata och offentliga arbetsgivares behov av fort- och vidareutbildning (dir. 2017:46). I den kartläggning och analys av lärosätenas distansutbildningsverksamhet som UKÄ presenterade pekar myndigheten på att det för att lärosätena ska kunna utveckla verksamheten är viktigt med satsningar på pedagogik och teknik (rapport 2017:18). I forskningspropositionen 2016 (prop. 2016/17:50) behandlas frågan om öppen tillgång till forskningsresultat. Regeringen anser, i likhet med , att forskningsresultat som forskningsdata och vetenskapliga publikationer som tas fram med offentlig finansiering bör vara öppet tillgängliga så långt det är möjligt. Målbilden är att en omställning till öppen tillgång till forskningsresultat, inklusive vetenskapliga publikationer, konstnärliga verk och forskningsdata, bör vara genomförd fullt ut inom senast . Inom flera vetenskapliga områden går dock utvecklingen betydligt snabbare än så. Regeringen gör bedömningen att ska ha ett nationellt samordningsansvar för det fortsatta arbetet med öppen tillgång till forskningsdata och att bör ha ett motsvarande uppdrag för vetenskapliga publikationer. I regleringsbrevet 2018 för framgår att myndigheten ska samordna det nationella arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata. Vid genomförandet av uppdraget ska samråda med , universitet och högskolor samt . Enligt regleringsbrevet 2018 för ska myndigheten samordna arbetet med införande av principer för att främja publicering av vetenskapliga publikationer med öppen tillgång (open access). I arbetet ska principerna för publicering med öppen tillgång utformas så att de beaktar principen att forskningsresultat får publiceras fritt i enlighet med 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434). Vid genomförandet av uppdraget ska Kungl. Vad gäller i övrigt möjlighet att ta del av forskningsresultat finns bl.a. olika forskningsdatabaser att tillgå. Via bibliotek finns möjligheter att få vägledning på området. I examensordningen i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 för generella examina, högskoleexamen, anges under målet Värderingsförmåga och förhållningssätt att för högskoleexamen ska studenten visa kunskap om och ha förutsättningar för att hantera etiska frågeställningar inom huvudområdet för utbildningen. Under motsvarande mål för kandidatexamen anges att studenten bl.a. ska visa förmåga att inom huvudområdet för utbildningen göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter. Motsvarande krav anges för konstnärliga examina, konstnärlig högskoleexamen och konstnärlig kandidatexamen. För yrkesexamina finns motsvarande, liknande eller utvecklade krav under det aktuella målet. redovisade ett uppdrag om en kartläggning av undervisning om mänskliga rättigheter i bred bemärkelse vid landets lärarutbildningar och utbildningar inom hälso- och sjukvård, social omsorg och rättsväsen. UKÄ angav att det fanns ett stort engagemang för frågorna och att det ingick undervisning om området i så gott som alla utbildningar. Undervisningen som gavs var också relativt omfattande, enligt UKÄ. Mänskliga rättigheter var inskrivet i utbildnings- och kursplaner för de flesta utbildningarna, med lärandemål för området (rapport 2015:25). I betänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) som avlämnades behandlas frågan om lärosätenas möjligheter att på olika sätt arbeta med flyktingar. I anslutning till ett förslag om mål om universitetens och högskolornas möjligheter att bidra till global utveckling och att lösa globala samhällsutmaningar, föreslås att regeringen ser över lärosätenas förutsättningar att inom ramen för sitt uppdrag underlätta situationen för flyktingar och nyanlända i . Utredningen anger att arbetet på lärosätena med detta är så omfattande att tillsatt en arbetsgrupp för att samordna arbetet och verka för ett strukturerat erfarenhetsutbyte men att det finns vissa hinder eller oklarheter som försvårar verksamheten. I anslutning till målet att de anställda vid universitet och högskolor, inklusive doktoranderna, ska ha god internationell erfarenhet och starka internationella kontaktnät, föreslås utredningen vidare bl.a. att lärosätena ska verka för att internationella erfarenheter hos personer som flytt eller av andra skäl migrerat till tas till vara inom lärosätena. Utbildningsutbud vid särskilda lärosäten De statliga universiteten och högskolorna har långtgående möjligheter att själva bestämma hur deras resurser ska användas. Lärosätena kan dock bara ge utbildningar som leder fram till de examina som de har tillstånd för eller rätt att utfärda enligt lag. Som har nämnts tidigare ska utbudet enligt regleringsbrevet för universitet och högskolor 2018 svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Lärosätena ska sedan i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och nätbaserad undervisning ska redovisas. Prioriteringar och förändringar som rör utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärar- och förskollärarutbildningar ska särskilt kommenteras. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Vidare ska lärosätena i årsredovisningen lämna uppgifter om antalet programnybörjare, antalet helårsstudenter och antalet examinerade på utbildningar som leder till olika examina, t.ex. grundlärarexamen och ämneslärarexamen. Lärosätena ska i årsredovisningen också särskilt kommentera hur den utbyggnad av vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar samt förskollärar- och lärarutbildningar som inleddes fortlöper, liksom utbyggnadens omfattning i förhållande till uppsatta mål. De lärosäten som har tillstånd att utfärda lärar- eller förskollärarexamina ska planera för dimensioneringen av utbildningen till olika examina, inriktningar och ämneskombinationer så att dimensioneringen svarar mot studenternas efterfrågan och mot arbetsmarknadens nationella och regionala behov. Lärosätena ska redovisa i årsredovisningen vilka överväganden och åtgärder som har gjorts för att informera och vägleda studenterna i detta val. I en särskild bilaga till regleringsbrevet anges omfattningen av den utbyggnad av vissa utbildningar som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. Utbyggnaden ska genomföras och redovisas i årsredovisningen. Vissa lärosäten har s.k. särskilda åtaganden. Det är en uppgift, t.ex. att tillhandahålla utbildning i ett visst ämne, som lärosätet har särskild finansiering för. Den pågående Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46) har bl.a. i uppdrag att föreslå hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov samt hur en ändamålsenlig styrning behöver utformas i de fall regeringen behöver påverka dimensioneringen för att minska tydliga obalanser i utbildningsutbudet. När det gäller yrkanden om studentbostäder ser utskottet med tillfredsställelse på att regeringen har gett en framskjuten roll i arbetet med att tillhandahålla studentbostäder och att en stor mängd studentbostäder kommer att byggas . Utskottet vill också uppmärksamma det långsiktiga investeringsstöd för byggande av bl.a. studentbostäder som regeringen har tagit initiativ till. Utskottet noterar även att regeringen har förlängt den pågående försöksverksamheten för lärosäten att upplåta lägenheter i andra hand. När det gäller frågor om digitalisering och högre utbildning liksom digital tillgång till forskning kan utskottet konstatera att dessa områden på flera sätt är uppe för diskussion, t.ex. inom ramen för digitaliseringsrådets arbete och det internationella arbetet med att öka tillgången till vetenskap, s.k. open science. När det gäller yrkanden om etiska frågor i den högre utbildningen ingår sådana aspekter i utbildningen, vilket framgår av de examenskrav som finns. Angående lärosätenas möjligheter att arbeta med flyktingar har i det betänkande den lämnat föreslagit att regeringen ska se över denna fråga. Utskottet menar att de frågor som motionerna behandlar antingen redan är tillgodosedda eller att det finns förslag om översyn och utveckling, där beredning av dessa bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:326 (SD) yrkande 1, 2016/17:3057 (C) yrkande 2, 2016/17:3211 (KD) yrkande 49, 2016/17:3347 (KD) yrkande 28, 2016/17:3378 (M) yrkande 21, 2017/18:100 (SD) yrkande 1, 2017/18:2613 (M) yrkande 4, 2017/18:2869 (C) yrkande 2, 2017/18:3357 (M) yrkande 12, 2017/18:3597 (V) yrkande 5, 2017/18:3601 (KD) yrkande 51, 2017/18:3602 (V) yrkande 8, 2017/18:3652 (KD) yrkande 38 och 2017/18:3747 (KD) yrkande 15. Utbildningsutbud vid särskilda lärosäten När det gäller olika yrkanden om ytterligare utbildningar m.m. vid olika lärosäten vill utskottet påminna om att universitet och högskolor själva ansvarar för dimensioneringen av utbildningsutbudet. Utbudet ska enligt regleringsbrevet för universitet och högskolor svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Lärosätena ska sedan i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Utskottet har vid tidigare behandling av liknande yrkanden (bet. 2015/16:UbU15) understrukit vikten av att högskolans utbildningar möter arbetsmarknadens och samhällets behov och på . I övrigt när det gäller frågor om utbildningsutbudet beslutar lärosätena själva vilka utbildningar de vill erbjuda studenter, under förutsättning att lärosätet har rätt att utfärda examen för den aktuella utbildningen. Det är lärosätets ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas och besluta hur tilldelade medel ska fördelas internt. Lärosätena har också stora möjligheter att ta initiativ till samarbeten och samverkan med andra lärosäten m.m. vad gäller olika typer av utbildningsfrågor. Utskottet vill också återigen hänvisa till Styr- och resursutredningens pågående arbete och det uppdrag utredningen har att bl.a. se över styrfrågor i förhållande till behov av styrning av hur utbildningar ska dimensioneras. Utskottet ser inte skäl att tillgodose yrkanden om föreslagna förändringar eller om utbildningsutbud vid särskilda lärosäten och avstyrker därmed motionerna 2016/17:215 (KD), 2016/17:313 (M) yrkande 2, 2016/17:520 (M), 2016/17:952 (S), 2016/17:955 (S), 2016/17:956 (S), 2016/17:1123 (KD) yrkande 3, 2016/17:1135 (S), 2016/17:1648 (S), 2016/17:1698 (S), 2016/17:2738 (S), 2017/18:56 (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:738 (S), 2017/18:754 (S), 2017/18:798 (S), 2017/18:995 (M), 2017/18:1008 (KD), 2017/18:1346 (M), 2017/18:1828 (S), 2017/18:1860 (C), 2017/18:1912 (S), 2017/18:2131 (S), 2017/18:2201 (S) och 2017/18:2464 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av utländska lärosäten i m.m. Jämför reservation 22 (M) och 23 (C). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 43 begärs att tillståndsgivning för utländska lärosäten ska utredas. Mer kan göras för att ytterligare öppna högskolesektorn både för framstående internationella studenter och för lärare, enligt motionärerna. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 44 begärs att internationella universitet ska kunna etablera filialer i . I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 10 efterfrågas förbättrade och förenklade möjligheter för internationella universitet att utdela examensrättigheter i . Även i motion 2017/18:3000 av och (båda M) tas frågan om tillståndsgivning för utländska lärosäten upp. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 4 och kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 4 menas att regelverket om etablering för utländska lärosäten måste förenklas och samordnas bättre. I kommittémotion 2016/17:2975 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att studieavgifter för utländska studenter tas bort. I motion 2016/17:1056 av m.fl. (MP) och i motion 2017/18:2394 av m.fl. (MP) poängteras vikten av en avgiftsfri utbildning för alla. I motion 2016/17:1797 av och (båda MP) och i motion 2017/18:2646 av och (båda MP) efterfrågas en översyn av utvecklingsmöjligheterna för att utländska universitet och högskolor ska kunna köpa skräddarsydda akademiska utbildningar från svenska universitet och högskolor, inom ramen för nätbaserad distansundervisning. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Enligt 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) ska högskolorna i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. I direktivet till Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor anges att villkoren för och behovet av internationalisering av svenska universitet och högskolor har förändrats och att det behöver utredas hur lärosätenas internationalisering kan underlättas och öka (dir. 2017:19). Utredningen lämnade delbetänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). I betänkandet lämnas bl.a. förslag om nya mål och en ny strategi för internationalisering samt hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning. Utredningens uppdrag att föreslå åtgärder för att öka attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation, bl.a. genom en översyn av systemet för anmälnings- och studieavgifter, ska redovisas . I delbetänkandet föreslår utredningen att en ny formulering avseende internationalisering införs i högskolelagen. Vidare föreslås en uppföljningsbar nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor, som omfattar lärosätenas utbildnings- och forskningsverksamhet och den däri ingående uppgiften att samverka med det omgivande samhället. Strategin syftar till att nå utredningens förslag om en vision om som kunskapsnation. För att nå visionen behöver ett antal angivna mål uppfyllas. För vart och ett av målen utvecklar utredningen ett antal åtgärder som krävs för att nå målen. Utredningen riktar därför ett antal förslag till regeringen samt rekommendationer, till lärosätena direkt, till lärosätena tillsammans med andra aktörer, till forskningsfinansiärerna och till övriga myndigheter. I anknytning till målet om att internationalisering ska prägla styrningen av och vid universitet och högskolor föreslår utredningen bl.a. att lärosätenas möjligheter att etablera verksamhet utomlands ska analyseras, klargöras och vid behov stärkas. I samband med målet om att ska ha attraktionskraft som studie- och kunskapsnation föreslår utredningen bl.a. att regeringen, myndigheterna och lärosätena ska samarbeta tätt för att skapa intresse och möjligheter för utländsk etablering av utbildnings- eller forskningsverksamhet vid svenska lärosäten och annan kunskapsintensiv verksamhet i . Vidare föreslås bl.a. att ska kunna erbjuda attraktiva stipendier till internationella studenter. Utskottet kan konstatera att (SOU 2018:3) i sitt lämnade betänkande har gett en bred bild av området och lämnat förslag till bl.a. en ny internationaliseringsstrategi med ett antal mål och åtgärder för att nå dessa mål. Utredningen ska senare lämna förslag bl.a. om hur kan bli mer attraktivt som studiedestination, vilket utskottet med intresse ser fram emot. Utskottet kan konstatera att huvuddelen av de frågor som efterfrågas i motionsyrkanden på olika sätt behandlas av utredningen. I slutbetänkandet som ska lämnas ska bl.a. en översyn av systemet för anmälnings- och studieavgifter föreslås. Enligt utskottet innebär arbete, och kommande beredning, att det nu inte finns skäl för utskottet att lämna förslag på förändringar inom området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:1056 (MP), 2016/17:1797 (MP), 2016/17:2975 (C) yrkande 18, 2016/17:3038 (C) yrkande 4, 2016/17:3048 (M) yrkande 10, 2016/17:3389 (M) yrkande 43, 2017/18:2394 (MP), 2017/18:2646 (MP), 2017/18:3000 (M), 2017/18:3567 (M) yrkande 44 och 2017/18:3760 (C) yrkande 4. Rekrytering och tillträde m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om breddad rekrytering, behörighet, antagning och tillgänglighet m.m. Jämför reservation 24 (M), 25 (V), 26 (C), 27 (V), 28 (KD) och 29 (V). I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 8 och i kommittémotion 2017/18:3357 yrkande 7 av m.fl. (M) begärs att lärosätena ska redovisa hur de systematiskt arbetar för att förbättra studenters inlärningsmiljö. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 6 poängteras vikten av att studie- och yrkesvägledningen stärks genom hela utbildningskedjan, bl.a. som stöd i arbetet med breddad rekrytering. I yrkande 7 framförs att lärosätena bör öka dialogen med grund- och gymnasieskolor för att inspirera fler elever att söka till högre studier. I kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 9 omnämns regeringens tidigare förslag om en ökad roll för lärosätena avseende studenters studiegång. Motionärerna avvisar förslaget och menar att detta ansvar inte bara kan läggas på universitet och högskolor. I motion 2016/17:903 av (S) efterfrågas åtgärder för att komma till rätta med social snedrekrytering till universitet och högskolor. I motion 2017/18:1874 av (S) framförs att möjligheten att införa ett liknande regelsystem som den tidigare 25:4-regeln bör övervägas. I kommittémotion 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 1 och i kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att lärosätena åläggs att ta fram strategier för breddad rekrytering i linje med vad Universitets- och högskolerådet (UHR) har föreslagit. I kommittémotion 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkande 4 framförs att lärosätena bör ta fram en strategi för sitt arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande. I yrkande 5 anges att UHR bör få i uppdrag att regelbundet följa upp lärosätenas arbete med breddad rekrytering. I yrkande 6 efterfrågas ett särskilt uppdrag till UHR att stimulera, främja och följa upp de konstnärliga utbildningarnas arbete med breddad rekrytering. I motion 2016/17:97 av och (båda M) föreslås att meritpoäng i samiska, meänkieli, finska, jiddisch och chib införs för att stärka språkens ställning. I motion 2017/18:470 av (M) yrkande 1 begärs att utbildningar med internationell inriktning bör bedömas efter samma standard som svenska och inte särbehandlas.