bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — Tyvärr höjer regeringen skatter, vilket gör att det blir mindre lönsamt för människor att arbeta. Vi ser att det som behövs är det precis motsatta. lyfter fram olika reformer. Ett antal av reformerna är väldigt bra. Andra är behjärtansvärda. Men det är inte fråga om några strukturella reformer som gör reell skillnad på arbetsmarknaden. Vi har ett gigantiskt problem med matchningen. Vi har ett stort problem med att vi har alldeles för få jobb med lägre utbildningskrav. Vi har en struktur med väldigt höga ingångslöner som gör att företag inte vågar anställa de människor som står allra längst ifrån arbetsmarknaden. Det är där vi behöver reformer. Men där har Socialdemokraterna tyvärr inte presenterat ett enda förslag som skulle göra reell skillnad på svensk arbetsmarknad. Jag förstår detta med att det ger mer pengar i plånboken för undersköterskan. Men jag tror att undersköterskorna är smartare än så. De förstår att ingen kan betala deras lön även om de skulle kunna jobba mer eller få incitament att jobba mer. Vem ska betala lönen om skatteintäkterna minskar? Det är med skattepengar vi betalar undersköterskornas löner. För att de ska bli fler måste det innebära att vi betalar skatt. Det finns inget annat sätt att pröjsa för det. Det tror jag att varenda undersköterska vet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Jag talade om handelsanställda i mitt tidigare inlägg. Det är samma sak där. Jag träffade 90 handelsanställda i går i Viskadalen. Det var ingen av dem som efterfrågade lägre skatt. De efterfrågade bättre tillgång till svensk sjukvård. De efterfrågade bättre resurser till skolan så att de kunde lämna sina barn där och känna sig trygga med att det fungerade. De efterfrågade att omsorgen skulle fungera för gamla föräldrar. De efterfrågar mer välfärd, inte mindre. Sänker vi skatterna blir det mindre välfärd. Det är väldigt enkel matematik. Det är inte någon raketforskning. Det måste vi kunna förklara för väljarna. Det tycker jag att är skyldig väljarna. Om vi ska sänka skatten: Vilken välfärd är det för mycket av ? Vilken välfärd ska vi dra ned på? Ska vi sänka barnbidragen? Ska vi dra ned på kostnaderna för svensk sjukvård? Jag tror att varenda väljare tycker att vi behöver öka välfärden. Vi behöver bättre generell välfärd. Min familj har varit väldigt tacksamma för att den svenska sjukvården har stått där och väntat på oss när vi behövde den. Ingen av de gångerna har vi vetat att vi skulle komma att behöva den. Men när den väl behövs är man oändligt tacksam för att den finns där. Det riskerar vi med att snacka skattesänkningar i stället för en välfärd som fungerar. Jag tror bör fundera ett varv till på den tanken. Det här visar ganska tydligt skillnaden i ekonomisk politik mellan och Socialdemokraterna. I Socialdemokraternas vill man höja skatterna och därmed också få färre att arbeta så att färre ska betala mer för att få mer pengar till välfärden. Vi har en annan syn. Vi vill att fler människor ska arbeta. Om fler människor är med och bidrar behöver inte skattebördan vara lika stor för alla människor. Därför behövs det lägre skatter för människor med låg inkomst och medelinkomst så att fler tar steget och arbetar. Det är därför det behövs en jobbstimulans i försörjningsstödet så att fler tar chansen att arbeta. Det är på det sättet vi får fler människor som betalar skatt. Om vi får fler människor som betalar skatt får vi också mer resurser till välfärden att satsa på att till exempel korta de vårdköer som har växt under Socialdemokraternas tid. Det är viktigt. Det är därför som vi driver på jobbfrågan när det handlar om integrationen. Det behövs lägre skatter för jobb och företagande. Jag har pekat på jobben. Det är på samma sätt med företagande. Ska vi få fler människor att arbeta och vara med och bidra behövs reformer för att sänka skatterna för företag så att de kan anställa de människor som står längst från arbetsmarknaden. Det är på det sättet vi får mer resurser till välfärden. Integration, eller inkludering, handlar om att vi alla svenskfödda eller inflyttade ges förutsättningar och rättigheter att ha samma levnadsstandard och livschanser. Det handlar om att frigöra människors framtid från den bakgrund de har så att de därmed får friheten till ett liv på lika villkor och möjligheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Att ha ett jobb och en inkomst är ofta avgörande för att en nyanländ ska få en levnadsstandard i nivå med den som en infödd person i samma ålder har. Men integration är så mycket mer än jobb. Integration handlar också om boendestandard, hälsa och livslängd, och om jämlika möjligheter att erbjuda sina barn bra uppväxtvillkor och bra chanser i livet. När man diskuterar integration behöver man skilja på vad Arena brukar kalla den stora integrationspolitiken och den lilla integrationspolitiken. Även om både kan och bör bli ännu bättre på att skapa lika levnadsstandard och livschanser för nyinflyttade som för dem som är födda här är ändå ett land som med många mått mätt har varit framgångsrikt på att integrera inflyttade. Som flera migrationsforskare visat på kan bara en del av den framgången förklaras av insatser som har riktats specifikt mot nyanlända och andra utrikes födda. Riktade insatser, som språkundervisning eller validering, är den lilla integrationspolitiken. Många av de förslag vi debatterar ingår i just den lilla integrationspolitiken. Men framgångsrecept är den stora integrationspolitiken. Den stora integrationspolitiken är den som verkar inkluderande för de flesta i befolkningen, under olika delar av livet. Det handlar alltså om det välfärds- och trygghetssystem som ska skapa förutsättningar under livets alla delar, från barnomsorg och utbildningssystem till hälso- och sjukvård, arbetslöshets- och sjukförsäkring och tillgång till bostad och välfärdstjänster som till exempel bibliotek. Det går alltså inte att tala om integration utan att tala om den generella välfärden, den stora integrationspolitiken. Mottagandet av människor på flykt ska från asylprocessen till boendet och etableringen i samhället präglas av ett perspektiv där den enskilda människans möjligheter till ett jämlikt och jämställt liv fritt från diskriminering står i centrum. Det innebär att vi tillsammans skapar ett samhälle som ger alla förutsättningar till lika goda livsvillkor och möjligheter - ett samhälle som står upp för att människor som lever och verkar här ska ha samma rättigheter och möjligheter. Den generella välfärden är central för att upprätthålla de rättigheter som det är vår skyldighet att värna. Det är också genom dessa två byggstenar vi skapar den snabbaste och mest effektiva möjligheten för nyanlända människor att komma in i det svenska samhället. Den utmaning vi nu står inför handlar om att ge de människor som sökt sig till på flykt undan krig och förtryck goda möjligheter att starta sina nya liv här. Vi kommer att klara den utmaningen också, men hur framgångsrika vi blir beror på de beslut som vi nu fattar. Nyckeln till framgång för har aldrig varit lägre löner eller sämre villkor än i andra länder. Vår styrka har varit att investera i samhället och varandra - i utbildning, bostäder, hälsa och jämlikhet. Det är så utvecklas och växer. Det visar hela vår moderna historia. generationer fick bättre utbildning och bättre jobb som vi blev fler. Det var möjligt tack vare långsiktigt lönsamma satsningar. Det är en lärdom måste ta till sig även . Regeringen har i samarbete med genomfört reformer som underlättar etableringen av nyanlända, även om vi hade velat se fler och större satsningar på både den stora integrationspolitiken i form av en utbyggd och stärkt generell välfärd och bostadsbyggandet och även på den lilla integrationspolitiken i form av till exempel satsningar på svenska från dag ett. För att kunna göra det krävs en omfördelande politik där samhällets rikaste bidrar mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Liksom i många andra klarar sig barn till utlandsfödda sämre än barn med inrikes födda föräldrar även här i . I är dessa skillnader mindre än på andra håll, vilket är särskilt anmärkningsvärt med tanke på de utmaningar som deras föräldrar har ställts inför. Många kom som flyktingar jämfört med i andra . Enligt en om integration och sysselsättning som kom 2016 är det ett tecken på att integrationen varit framgångsrik på . står inför en omfattande brist på arbetskraft. Antalet barn, unga och äldre ökar rejält de kommande tio åren. Mest ökar antalet personer samt ungdomar i gymnasieåldern. ökar de i arbetsför ålder, , betydligt mindre, i snitt med 34 000 personer . Av dessa behöver välfärdens verksamheter på kort sikt knappt 20 000 personer. Enligt SKL kommer drygt 500 000 personer behöva anställas i välfärden . Förutom inom förskola och skola är behovet som störst inom den kommunala vården och omsorgen. Det är viktigt att inse att de människor som kommit till är en viktig resurs i detta. De är här och kan hjälpa oss att bygga landet och vår gemensamma framtid. Övergången från till vuxen är ett stort steg med stor betydelse för både livssituation och rättigheter för asylsökande ensamkommande. På 18-årsdagen försvinner rätten till god man, och den unge tvingas flytta från boendet för ensamkommande till ett boende för vuxna. Flytten till nytt boende kan ibland innebära att de hamnar i en annan kommun, i vissa fall långt bort från tidigare bostadsort, vilket innebär att de rycks upp från det sammanhang de skapat och från den plats där de börjat etablera sig. Det innebär också en risk för att man tvingas lämna den skola man går i och ett ovälkommet avbrott i studierna. har i förhandlingar med regeringen fått igenom en satsning för att kommunerna ska få resurser för att kunna låta ensamkommande barn stanna kvar där de bor efter 18årsdagen. Detta är ett viktigt steg, som nog skulle behöva vara mer omfattande och som tyvärr inte används av alla kommuner så som det är tänkt. I ljuset av de rättsosäkra åldersbedömningar och annat vi har sett är detta en viktig fråga. vill se en mjukare övergång från till vuxen som gör förändringen lite lättare att hantera. Vi har sådana mjukare övergångar på så många andra områden i vårt samhälle. Hur en sådan lösning skulle kunna se ut bör utredas närmare, med fokus på ensamkommande i åldern . En sådan utredning bör exempelvis behandla folkhögskolornas roll, boendeform, möjligheten att använda stödboenden som övergångslösning, hur boenden kan ha mer ändamålsenliga åldersindelningar, en långsiktig placering av ensamkommande och asylsökande samt hur rätten till en kontaktperson kan stärkas när den gode mannens uppdrag upphör. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 6. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 3. För tids vinnande yrkar Liberalerna inte bifall till övriga reservationer, men vi står helhjärtat bakom dem. Vi liberaler ser hur klyftan växer mellan dem som har försörjning, trygghet och alla chanser i livet och dem som saknar både hopp och möjligheter och som aldrig ges chansen att vara med och bidra. I ofrihetens växer många barn upp utan att se sina föräldrar gå till jobbet eller ens kunna tala svenska. Där tappar människor hoppet om att någonsin kunna påverka sin framtid. Där är det ofta kaos i klassrummet, och de stora drömmarna verkar vara reserverade för dem som växer upp i andra stadsdelar. I ofrihetens är det inte längre en självklarhet att kunna gå klädd som man vill, att gå ut när man vill eller ens att sätta sig på det kafé på torget som ligger närmast. Där styr kriminella gäng, och religiösa moralpoliser har tagit över gator och torg när rättsstaten inte klarar av att upprätthålla tryggheten eller samhällskontraktet för dessa samhällsmedborgare. I Liberalernas ska inte ens bakgrund få avgöra ens framtid. Det är en ödesfråga för att vi lyckas överbrygga klyftorna mellan dem som är födda i och dem som är födda i ett annat land. Det handlar om att hålla ihop vårt land och att ge alla människor framtidstro och frihet. Invandringen har berikat , och vi vill att det ska fortsätta att vara så. Det är vårt uppdrag att se till att det blir så i verkligheten. Då måste dock invandring bli mer än bara en resa över gränsen; det krävs också att nya svenskar släpps in i det svenska samhället på riktigt, att man lär sig språket, att man respekterar lagar, att man jobbar och att man blir en del av ett som växer och utvecklas. Det var inte bättre . Vi svenskar måste också i utbyte förändra vår syn på svenskhet. Människor som har sin framtid i det här landet måste kunna ses och behandlas som svenskar av oss som är födda här och tillåtas behålla sin kulturella identitet. Jag själv, till exempel, ser mig som stolt svensk och assyrier. Jag vill ta upp fyra områden som vi liberaler kommer att satsa på när Alliansen tar makten för att människor ska kunna lyckas när de kommer till och för att vi ska kunna hålla ihop detta samhälle. För det första gäller det jobben. Liberalerna och Alliansen vill satsa på inträdesjobb med lägre lön . Detta ger nyanlända en riktig chans att få in en fot på arbetsmarknaden, och det är särskilt viktigt för de många nyanlända som har låg eller ingen utbildning. Denna utmaning har regeringen absolut inga svar på över huvud taget, och dessa människor är i majoritet. Det första jobbet i är det avgörande steget in i det svenska samhället för att bli kvitt bidragsberoende och få egenmakt. Vi skulle kunna spara 37 miljarder på att kvinnor med invandrarbakgrund jobbar lika mycket som kvinnor med svensk bakgrund. Det är 37 miljarder som man kan satsa på välfärden, men det känner visst inte och till. Det är handelsanställda som betalar dessa 37 miljarder . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Vi i Alliansen vill också att det ska göras en kompentenskartläggning redan från dag ett så att personer som sedan får asyl kan komma i jobb så fort som möjligt. Det är en självklarhet att vi ska göra detta. För det andra, herr talman, vill vi satsa på det svenska språket. Att kunna svenska är nyckeln till både självständighet och delaktighet i det svenska samhället. Människor som inte kan svenska kan inte ens lyssna på den här debatten. De kan inte ens förstå vilket vi politiker från åtta olika partier i vill ha och vilket land vi vill bygga upp. Det är grundläggande att kunna tala svenska. Jag kräver inte att man ska kunna tala professorssvenska, men man ska kunna lite Icasvenska. Man ska kunna handla mjölk och förstå vad någonting innehåller; det är ganska normalt. Vi vill se tidigare och bättre språkundervisning, och vi vill se krav på att man ska lära sig svenska. Vi vill också ha ett samhällstest för medborgarskap. Arbetsförmedlingen måste få ställa tydligare krav på individen när det gäller både närvaro och resultat, och Liberalerna anser att det är rimligt att arbete och praktik sätts in som en språkåtgärd om kunskaper i det svenska språket inte uppnås efter sex till åtta månaders studier i svenska. Man kan inte hålla på och sätta människor som aldrig kommer att lära sig språket i en skolbänk och låta dem sitta kvar där. De måste komma in i någon typ av jobbinsats eller praktikinsats så att de lär sig språket på arbetsplatsen. Så var det och 80-talet; man lärde sig språket på jobbet. Liberalerna och Alliansen får igenom ett tillkännagivande om att stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för personer som utan giltigt skäl är frånvarande från etableringsinsatser. Jag förväntar mig att regeringen omgående inför sänkta ersättningar vid frånvaro. Det är helt rimligt att människor som är en del av etableringsinsatser är närvarande. De måste ta detta seriöst. Om de inte gör det ska de inte heller ha samma typ av ersättning. För det tredje gäller det jämställdhet. har utvecklats till ett av världens mest jämställda länder. Detta har Liberalerna en stark del i. Vi har alltifrån till och , som har varit kämpar för jämställdhet i det här landet. Jämställdhet ger människor frihet och ökar vårt välstånd. Jämställdheten ska vara självklar för alla flickor och kvinnor - både de som är födda här och de som har flyttat hit. Vi har svikit kvinnorna som kommit till genom att acceptera hedersvåld och passivisering. Vi behöver ta krafttag mot både hedersvåld och patriarkala strukturer. Det betyder för oss liberaler totalstopp för barnäktenskap. Vi ska inte tillåta månggifte, och vi ska ha en lex , det vill säga en straffskärpningsregel vid brott med hedersmotiv. Om man begår våldsbrott ska man alltid prövas mot utvisning. Det handlar nästan uteslutande om våldsbrott som begås mot kvinnor eller hbtq-personer, och det är nästan uteslutande män som begår dem. Arbetsförmedlingen och andra svenska myndigheter ska inte heller bidra till att traditionella könsroller vad gäller arbete upprätthålls. är av de kvinnor som är födda utanför arbetslösa, jämfört för kvinnor som är födda i . Det är handelsanställda, , som betalar detta pris. Det kostar oss 37 miljarder att de här kvinnorna inte arbetar, och dessa pengar skulle kunna gå till välfärden. Det handlar också om att dessa kvinnors frihet begränsas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration är av kvinnorna som har kommit till i sysselsättning. För männen gäller . Det är fullständigt oacceptabelt att det finns sådana skillnader, och dessa skillnader beror till stor del på patriarkala strukturer. Kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba av svenska myndigheter, och de ska få samma insatser av svenska myndigheter. Vi måste också fokusera på andra saker av denna typ, till exempel att sfi har blivit en kvinnofälla där man fastnar . Kvinnorna göms undan i arbetslöshetssiffror. Det kan inte fortsätta att vara på det här sättet. Vi liberaler anser bland annat att kommunerna ska ordna kurser i svenska även för föräldralediga kvinnor, till exempel inom ramen för öppna förskolan. Det skulle göra att många av de här kvinnorna får lära sig språket trots att de har barn. För det fjärde handlar det om tryggheten i våra förorter. med en underbemannad och misskött poliskår ser vi stora revor i den svenska tryggheten. Värst utsatta är förorter och utanförskapsområden där laglösheten breder ut sig och där kriminalitet har blivit en karriärväg för många ungdomar som inte ser någon annan väg. Min egen uppväxtort i är klassad av polisen som ett socialt utsatt område. Men i ärlighetens namn är det ett socialt eftersatt område, där vi har gett upp. Det syns både vad gäller skolresultat och vad gäller kriminalitet. Rättsstaten måste återupprättas, och vi ska säkra samhällskontraktet igen i och i andra utsatta områden. För att göra det måste poliserna bli fler, och de bästa lärarna ska arbeta i dessa områden. Konsekvenserna måste bli tydliga för ungdomar som begår brott. Det ska kosta att begå brott. Genom öppenhet mot omvärlden har vi fått in nya idéer och tankar och människor som har hjälpt till att bygga starkt. Det gäller bland andra min egen familj. I vårt skyddade hörn av världen har vi skapat en stabil demokrati med åsiktsfrihet, religionsfrihet, jämställdhet och ett starkt skydd för vars och ens frihet. Allt detta är liberala landvinningar som jag är stolt över och som vi liberaler tänker kämpa för att försvara mot den våg av antiliberala islamistiska, högerextrema och vänsterextrema krafter som har växt sig starkare i . Den liberala tanken om varje människas frihet, kraft och integritet är inte historia utan levande värderingar som vi kommer att ta strid för. Det är samma idéer som kommer att bära in , som gör det möjligt för människor att drömma och utvecklas och som gör till ett av de mest respekterade länderna i världen. Tack, , för ett anförande där jag faktiskt kan hålla med om stora delar. Det är mycket av den politik som även vi driver, och det är skönt att höra att Liberalerna återigen och lite kraftigare än , inte minst i regeringsställning, talar om saker som språk och samhällskunskapskrav för att stärka medborgarskapet och för att betona att värderingar och kunskap om vårt samhälle och att vara en del av är viktigt om man ska vara en del av just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Jag begärde replik för att ställa en fråga kring reservation 17. Det är en alliansgemensam reservation som baseras på en motion som väckts av huvudsakligen försvarsledamöter. Liberalerna är det parti som är drivande från Alliansens sida, och det handlar om att involvera de frivilliga försvarsorganisationerna i etableringsarbetet även när det gäller nyanlända. Jag har själv lyft fram vikten och betydelsen av till exempel värnplikten som en av de absolut bästa integrationsåtgärder som finns. Det spelar liksom ingen roll varifrån du kommer, vem din pappa är, vad din mamma jobbar med eller var du är född: När du väl är inne i Försvarsmakten är det du och din stridskamrat, er grupp, er uppgift och vad ni gör tillsammans som gäller. Från partiets sida talar vi om medborgarplikt, kanske inte just inom militären för alla, men idén att man kan vara en del av samhället när man blir medborgare lyfter vi fram som en viktig del i integrationen. Jag är alltså med på de tankarna, men jag måste ändå ställa frågan varför man väljer att göra det här redan för nyanlända, inte minst inne i försvarsorganisationerna. Det är såklart skillnad på uppgift och uppgift inom försvaret, men det är ändå begränsade resurser som finns. Man talar om att de ska delta i utbildningar och bygga viktiga kontaktnät, och där vet vi ju att man inte har helt säker koll dels på vilka de nyanlända är, dels vilken lojalitet de har. Tack, , för frågan! Jag menar att det är ganska stor skillnad mellan Liberalernas och integrationspolitik. Först och främst har ni ju ingen integrationspolitik. Ni har nästan inga förslag, vilket medger. I debatten säger hon att hon noterar saker. Det finns en annan väldigt stor skillnad när det gäller våra partiers integrationspolitik: Liberalerna vill att människor ska kunna komma till . Vi vill att människor ska lyckas i , och därför formar vi också en politik för det. Liberalerna vill vara öppna för omvärlden. Vi vill vara en del av EU-samarbetet. Vi vill ha ett fritt, demokratiskt samhälle. Vi vill försvara oss mot antiliberala krafter som högerextrema partier. Vi vill väldigt mycket; det vill inte ni. Vi vill också att civilsamhället, som är en naturlig part och har varit det i generationer, ska vara en del av att få människor att komma in i det här samhället. Det finns mycket krafter, och det finns mycket vi kan göra bättre. Men när det kommer till försvaret och frivilligorganisationerna är det inte försvaret i sig utan frivilligorganisationerna kring dem som har mycket kraft och kunskap och som kan bidra. Jag är öppen för att alla som vill bidra ska få bidra, och vi har väckt den här motionen för att frivilligorganisationer inom försvarsområdet ska få bidra till ett samhälle som stärker och bidrar till integration. Det är fullt naturligt. Det är inget konstigt med att vi tycker att de ska få vara med och bidra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Liberalerna vill mycket. Framför allt vill de vara fördomsfulla. Jag kan rekommendera att både läsa vårt migrationspolitiska program och att prata med mig utanför den här kammaren och få veta vad vi tycker på riktigt, om det är så. Jag sa att vi inte har mycket av den integrationspolitik som kallas integrationspolitik i debatten, eftersom den ofta handlar om subventioner och särriktade satsningar som skiljer på olika grupper. Detta står jag för vilken dag som helst : Jag tycker inte att en integrationspolitik ska bygga på särlösningar. Det är en självklarhet för mig. Jag pratar om integrationspolitik som en politik som bygger samman och integrerar hela vårt samhälle, oavsett om det handlar om dem som har flyttat hit eller är födda här, om dem som bor i glesbygd och landsbygd, om dem som kommer från staden eller om olika åldersgrupper.