bet · H501SkU11 · 2018-03-16 00:00:00 — Förutsättningarna att harmonisera regelverket för olika turistattraktioner så att likvärdiga verksamheter beskattas mer enhetligt bör utredas. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk, eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark, medan man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs , medan en stadsvandring beläggs . En översyn av momssatser pågår i EU:s regi, men då detta kan ta anser vi att det är motiverat att skyndsamt utföra en nationell översyn. Vi anser också att problematiken med s.k. grå spelnyckelmarknader bör ses över. I och med skillnader i momssatser på köp av spel i olika länder har det skapats s.k. grå spelnyckelmarknader, dvs. marknader för köp av digitala cd-nycklar från andra länder, för att komma bort från de nationella momssatserna. Prisskillnaderna kan ibland vara per spel. De praktiska barriärerna för att köpa spel genom dessa spelnyckelmarknader i stället för att köpa dem på spelmarknader som regionanpassar sina priser på spel handlar praktiskt taget endast om kännedom om de grå spelnyckelmarknadernas existens. Det är viktigt att se över vilka åtgärder som behöver genomföras för att spelkonsumenter ska köpa spelen av officiella aktörer för försäljning av spel i . Dessa åtgärder skulle t.ex. kunna handla om att se över lagstiftningen på området, eller att införa kulturmoms på spel. Skattesatser, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:240 av och (båda C), 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C) och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2017/18:57 av (KD), 2017/18:159 av (SD), 2017/18:161 av (SD), 2017/18:362 av (L), 2017/18:856 av (S), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1185 av (M), 2017/18:1292 av och (båda M), 2017/18:1319 av (M), 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2051 av (M), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2503 av (M), 2017/18:2856 av och (båda C), 2017/18:2889 av Boriana (M), 2017/18:2979 av (M), 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3076 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 2, 2017/18:3385 av (SD), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3676 av och (båda M) och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12. Jag föreslår att möjligheterna att sänka den s.k. dansbandsmomsen ska utredas. Det finns olika mervärdesskattenivåer. är de logiskt motiverade. Momsnivån vid en musikkonsert där publiken enbart lyssnar till musiken är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken är . Detta är ologiskt och bör rättas till. Varför kultur som utövas i form av musik och dans ska beskattas med 25 procents moms, medan kultur i form av enbart musik är belagd med väsentligt lägre moms är svårt att se logiken i. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma vare sig åhörarna eller publiken dansar till musiken eller inte. Även förutsättningarna för ett likställande av mervärdesskatt på tryckta och digitala medier bör utredas. Skattesatser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:57 av (KD), 2017/18:159 av (SD), 2017/18:161 av (SD), 2017/18:240 av och (båda C), 2017/18:362 av (L), 2017/18:856 av (S), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1185 av (M), 2017/18:1292 av och (båda M), 2017/18:1319 av (M), 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2051 av (M), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:2503 av (M), 2017/18:2856 av och (båda C), 2017/18:2889 av Boriana (M), 2017/18:2979 av (M), 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3076 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 2, 2017/18:3385 av (SD), 2017/18:3676 av och (båda M) och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Ansvaret för kulturens villkor ligger inte enbart på det offentliga, utan både de privata och de ideella insatserna har enormt stor betydelse. För att bredda kulturen och hitta nya sätt att finansiera kulturlivet är det av yttersta vikt att det privatas möjlighet att agera i kulturlivet utvecklas. Inte minst kan regelverk förenklas och ses över. Ett exempel är momssatserna på dans. är det en momssats, , om man är på en spelning där publiken sitter ned. Om publiken i stället dansar till musiken är momsen . Detta skapar märkliga effekter. Vad händer vid en konsert om några väljer att börja spontandansa när meningen är att publiken ska lyssna sittande? Jag föreslår en översyn med syftet att harmonisera regelverk som är svåröverskådliga och svåra att förutse effekterna av. Vi kristdemokrater har länge ansett att dagens system med olika momssatser är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport, som är grunden för turism, skulle momsen blir mer förståelig och enkel att hantera. är det en mängd olika momssatser inom besöksnäringen. Mötesindustrin, med konferenser, mässor m.m., har stor tillväxtpotential i . En bra effekt för nationell stimulans av mötesindustrin skulle infinna sig om kostnader för mat på konferenser hamnade på samma momsnivå () som övrig servering. Den totala kostnaden för dem som köper mat skulle minska och därmed skulle köpkraften öka hos småföretag och organisationer. Likaså skulle en samordnad moms underlätta för dem som bokför konferenser och andra evenemang, inte minst för köpare från andra länder. Detta bör ses över och ges regeringen till känna. Utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 6. Vi anser att regeringen bör utvärdera effekterna av den höjda biomomsen. höjdes momsen för biografer från till . Skattehöjningen innebär en kraftig kostnadsökning för en redan ansträngd bransch. Flera biografer på landsbygden riskerar att läggas ned, vilket riskerar att minska tillgängligheten till kultur på landsbygden ytterligare. Regeringen bör utvärdera effekterna av skattehöjningen på branschen, till-gängligheten till biografer och prisutvecklingen. Avdragsförbud för stadigvarande bostad, punkt 4 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3721 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Momsen är en konsumtionsskatt, alltså en skatt som i sista hand betalas i samband med inköp för konsumtion. Näringsidkares rätt till avdrag för ingående moms på kostnader är en förutsättning för att systemet ska fungera. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad innebär ett avsteg som kan ifrågasättas utifrån ett EU-rättsligt perspektiv. fick förhandla sig till en rätt att behålla förbudet vid EU-inträdet. Avdragsförbudet innebär att enskilda personer och företag som upplåter lokaler, till exempelvis flyktingboenden eller äldreomsorg, riskerar att hamna i en situation som saknar förutsebarhet och som innebär stora momsrisker. En sådan upplåtelse av lokaler kan förändra bedömningen av befintlig verksamhet på så sätt att verksamheten anses gå från att bedriva momspliktig verksamhet till att bedriva momsfri verksamhet. Detta innebär att man inte kan göra momsavdrag och att momskostnaderna ökar. Dessutom kan man behöva återföra, betala tillbaka (jämka) tidigare avdragen ingående moms på investeringar gjorda för upp till . Om avdragsförbudet för stadigvarande bostad togs bort, skulle momsavdragen rimligen inte öka för privata kostnader i samband med uthyrning av bostäder, eftersom privata kostnader inte är avdragsgilla . Detta grundar sig på andra regler, som alltjämt skulle gälla, även om avdragsförbudet för stadigvarande bostad togs bort. Statens respektive kommuners ekonomiska ansvar för flyktingmottagandet, äldreboenden och andra sociala boenden påverkas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Dagens regler leder till höjda hyror på bostäder till flyktingar och äldre och annat stödboende då kompensation för de ökade momskostnaderna sker genom hyreshöjningar. Den komplexa situationen för mervärdesskatten och den administrativa börda som regeln medför innebär att många väljer bort momsfri uthyrning, vilket riskerar att minska utbudet på denna typ av bostäder som samhället så väl behöver. Regeringen behöver därför se över varje möjlighet att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till exempelvis flyktingbostäder. En bra början vore att se över avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen, punkt 5 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3. Regeringen har infört en ny definition av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen, och begreppet verksamhetstillbehör i lagen slopas. Vidare har reglerna om undantag och skatteplikt på fastighetsområdet ändrats, liksom reglerna om omvänd skattskyldighet inom byggsektorn. Slutligen omfattade regeländringarna tillhandahållanden som ingår i upplåtelsen av nyttjanderätt till fastigheter. För de företag som hanterar transaktioner hänförliga till fast egendom eller upplåtelse av nyttjanderätt till fastigheter är detta omfattande ändringar som kräver åtgärder. En väl underbyggd konsekvensanalys hade därför varit av stor betydelse. Regeringens proposition saknade dock en genomgripande konsekvensbeskrivning ur ett företagarperspektiv (prop. 2016/17:14). I propositionen redovisades inga beräkningar eller utredningar som underbygger regeringens konstaterande att ökade administrativa kostnader enbart skulle uppstå i ett inledande skede och för ett mindre antal företag. Exempelvis kan det antas att fler företag än de som anges i propositionen kan komma att påverkas av lagändringarna, då många företag utan att vara direkt verksamma inom fastighetsområdet hanterar transaktioner som berör fast egendom och därmed behöver förhålla sig till de nya reglerna. Ändringarna i momslagen kan synas begränsade men kommer sannolikt att få stor betydelse för de företag som berörs. Det finns en uppenbar risk att den nya lagstiftningen kan ha fått stora konsekvenser för företagen, varför en djuplodande konsekvensutredning av den ökade administrationen och mervärdesskatteredovisningen är nödvändig. Även om fått i uppdrag att redogöra för effekterna av de nya reglerna är det väsentligt att regeringen före utgången av 2018 följer upp hur den nya lagstiftningen påverkar företagens administrativa börda, i synnerhet i relation till mervärdesskatteredovisningen, och genomför åtgärder för att förhindra orimligt ökat regelkrångel med ökade kostnader för företagen som följd. Övriga frågor, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3293 av m.fl. (M) och 2017/18:1380 av och (båda S), 2017/18:3002 av (M) och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 18. Vi föreslår en utredning för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor. Virtuella varor definieras inte som en vara utan som en elektronisk tjänst. Vinstmarginalbeskattning för begagnade varor förutsätter enligt bedömningarna att försäljning skett av en fysisk vara. Digitaliseringen går i ett rasande tempo, och skattelagstiftningen hänger i många delar inte med i utvecklingen. Försäljning av virtuella varor är ett exempel på hur skattelagstiftningen behöver ses över för att tillvarata den digitala ekonomins potential för att skapa tillväxt och jobb. Ungdomar som växt upp i en digitaliserad värld och med en vilja att starta ett företag möter alltför stora hinder då vår skattelagstiftning inte hänger med i utvecklingen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över den skatterättsliga aspekten av handel med både nya och begagnade virtuella varor för att kartlägga hur vissa av dessa hinder skulle kunna tas bort. Övriga frågor, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2017/18:1380 av och (båda S), 2017/18:3002 av (M) och 2017/18:3293 av m.fl. (M). Privatpersoner som egenproducerar förnybar el med hjälp av t.ex. ett vindkraftverk eller solceller på taket har möjlighet att sälja den el som blir över efter förbrukning. Överskottselen kan säljas till elhandelsföretag eller elnätsföretag, och privatpersonen får då ersättning för detta. Jag anser att detta är ett bra incitament i syfte att öka den förnybara elproduktionen. har tillsammans med övriga allianspartier infört den skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el som gäller . Den ersättning som betalas ut för mikroproduktionen av förnybar el är momspliktig, vilket innebär att den som säljer överskottselen måste vara momsregistrerad. Detta gör att det inte är lönsamt att bygga ut sitt solcellssystem mer än vad som täcker den egna förbrukningen. Momsplikten slopades för dem som bedriver mikroproduktion av förnybar el och säljer sitt elöverskott, . vill se en omsättningsgräns för moms på . Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:57 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskattesatserna på kulturområdet i syfte att nå en enhetlig kulturmoms och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:159 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:161 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en folkhälsoskatteväxling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:240 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:362 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att differentiera mervärdesskatten på livsmedel utifrån klimateffekter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:856 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att införa en enhetlig moms på privata simskolor för barn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:916 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner där likvärdiga verksamheter ska beskattas mer enhetligt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1185 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inkludera dataspel, applikationer, e-böcker och annan digital kultur i kulturmomsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1292 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1319 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1380 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa momsplikt för ideella båtklubbar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1942 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över problematiken med s.k. grå spelnyckelmarknader och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2051 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett införande av enhetlig moms för simskolor oavsett ålder på eleverna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2284 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att momsbefria körkortsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2322 av (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändrade regler för mervärdesbeskattningen inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka mervärdesskatten på dans och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2493 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att bredda ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2503 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida all scenkonst, även biofilmer, bör omfattas av samma sexprocentiga kulturmoms och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2856 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa enhetlig moms och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2889 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillämpningen av skattelagstiftningen avseende moms på musiklektioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2979 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inkludera datorspel och e-böcker i kulturmomsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3002 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig harmonisering av momsen avseende film, dans och e-böcker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3076 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn syftande till att harmonisera momssatserna inom kultur- och friluftssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3293 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att se över den skatterättsliga bedömningen av handel med virtuella varor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3364 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en sänkt och mer enhetlig turistmoms och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3385 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av mervärdesskatten inom kulturnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3600 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över momssatserna i kultursektorn i syfte att harmonisera desamma och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3676 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en harmonisering av mervärdesskattelagstiftningen avseende den s.k. dansbandsmomsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3721 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett slopande av avdragsförbudet för stadigvarande bostad i mervärdesskattelagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av den höjda biomomsen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt regeringen att före utgången av 2018 följa upp hur den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen påverkar företagens administrativa börda, i synnerhet i relation till mervärdesskatteredovisningen, samt genomföra åtgärder för att förhindra orimligt ökat regelkrångel med ökade kostnader för företagen som följd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om momssatserna inom besöksnäringen kan harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en omsättningsgräns för momsplikt bör sättas till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för ett likställande av mervärdesskatt på tryckta och digitala medier och tillkännager detta för regeringen. Vi har att behandla motioner på mervärdesskatteområdet från höstens allmänna motionstid. Mervärdesskatter är en stor fråga där vi ska förhålla oss dels till EU-ländernas gemensamma momsdirektiv, som är under förändring, dels till den svenska lagstiftningen. Momsfrågan präglas av en rad olika lagstiftningar och tillämpningar som ibland kan upplevas som motsägelsefulla. skatteutskott har tidigare anfört att det finns goda skäl att sträva efter ett system med få undantag som det måste finnas stor flexibilitet för medlemsstaterna. Det är viktigt att hänsyn tas till politiska önskemål i respektive medlemsstat om att kunna tillämpa låga och reducerade skattesatser av bland annat sociala skäl. Med detta sagt måste förändringar på mervärdesskatteområdet vara väl avvägda. Det är inget som ska göras lättvindigt. Alla skatter och avgifter måste vara transparenta och uppfattas som legitima över hela landet. Som privatperson och skattebetalare är momsen möjligen inget man funderar över i sin vardag, men man märker av förändringar på olika sätt. Vi kan i olika undersökningar se att momsen tyvärr hamnar högt på företagens lista över administrativa problem och bördor. För är det viktigt att vi kan utvidga förenklingsarbetet på momsområdet. Därför är det angeläget att vi får till stånd en förändring som syftar till att behålla och utvidga möjligheterna för fler enskilda företagare att redovisa sin moms årsvis. Dagens system måste utvidgas till att omfatta även mindre företag med gränsöverskridande handel. Förenklas företagens vardag kan fler företag starta och anställa, och fler jobb skapas, vilket i förlängningen förstås också stärker välfärden. Detta visar på den kraft som finns i momslagstiftningen. Skillnaden i mervärdesskattenivåer är inte alltid helt logisk. Momsnivån vid en musikkonsert där publiken enbart lyssnar till musiken är , men vid dans är momsnivån . För gemene man framstår detta som mycket ologiskt. Det är uppenbart att vi behöver arbeta för att momssystemet ska vara applicerbart på den nya tidens ekonomi och för den nya tidens konsumenter. , när varuinköp pågår för fullt i mobiler och vid datorskärmar, framstår det som mer än tydligt att det formella mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen.