bet · H501UU11 · 2018-04-06 00:00:00 — Den officiella retoriken från den ryska statsledningen indikerar också att användandet av kärnvapen ses som en faktisk möjlighet på ett sätt som för en betraktare i väst ter sig som helt främmande. Situationen i är problematisk på många sätt med en alltmer auktoritär statsledning som ser väst och Nato som det största hotet och som inte respekterar andra länders gränser. Detta i kombination med en omfattande militär upprustning och återtagna stormaktsambitioner gör att måste betraktas som ett oberäkneligt hot som destabiliserar hela närområde. Globalisering krymper världen, ökar välståndet och skapar nya möjligheter. Detta bidrar till att stärka vår säkerhet. Vi måste trygga dessa flöden genom internationellt samarbete och en stark global infrastruktur. Men vi måste också förbereda oss för att händelser bortom kommer att ha större säkerhetspolitisk återverkan i vår egen del av världen. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Varken regimen eller stora delar av den ryska befolkningen har kommit över tiden då var en rejäl militär stormakt. Av denna anledning är återuppbyggnaden av försvar en prioriterad uppgift för regimen, vilket har varnat för . anser sig ha särskilda rättigheter i det nära utlandet, dvs. i före detta – områden som anser hör till den ryska intressesfären. visade också att man var beredd att gå i krig med ett grannland, , för att försvara sina intressen militärt. startade ett anfallskrig mot , detta efter att velat närma sig Nato och EU. annekterade – en illegal annektering som fortfarande består – och har stöttat ryska separatister i östra . Enligt rapporter har ryska förband och separatister gjort sig skyldiga till brott mot och brott mot under striderna i östra . Annekteringen av är ett uppenbart brott mot . har därför vid upprepade tillfällen – såväl i som i – uppmanat att lämna och östra . ser också med oro på den ökande ryska övningsaktiviteten på och kring . Vi oroas över rapporter om ökad spionverksamhet i vårt land och om potentiella ryska ubåtar. De ryska övningarna fokuserar på att kraftigt öka de offensiva förmågorna och tenderar att bli mer omfattande till såväl omfattning som storlek. övade kinesiska och ryska förband tillsammans i – vilket tydligt ökar spänningarna i området ytterligare. Det har vid ett flertal tillfällen också inkommit rapporter om att ryska stridsflygplan flugit med sina transpondrar avstängda, något som kraftigt ökar risken för kollision med civila passagerarflygplan över . Vidare har vi sett tydliga kränkningar av svenskt luftrum. släppte FOI en rapport om kärnvapen. I den konstateras det – utöver att satsar på att förnya sina kärnvapen – att uppvisar ett nytt förhållningssätt. Det nya är att tydligt visar upp och hotar med sina vapen som en del av sitt säkerhets- och försvarspolitiska agerande. För blev detta tydligt när simulerade ett kärnvapenanfall mot vårt territorium. Vi har utöver detta fått se att angränsande länder, som en följd av att de haft en betydande andel ryska minoriteter, ryska gasledningar eller andra egenskaper ansetts befinna sig inom intressesfär. Denna intressesfär vill såväl utveckla och bevara som försvara, varför interna spänningar i dessa länder riskerar att leda till att lägger sig i såväl civilt som militärt. Placeringen av den ryska gasledningen i är ett tydligt exempel på en utvidgning av dessa intressen. Regeringen bör stötta de länder som anses tillhöra den ryska intressesfären men även förhindra att får ytterligare intressen i närhet som kan leda till framtida fara för . Den dagsaktuella hotbilden är inte den viktigaste utgångspunkten när vi bedömer vårt behov av militärt försvar. och den nära framtiden (med vilket vi menar: från nu till ) måste därför vara föremål för ständig krigsplanläggning av Försvarsmakten, där faktiska styrkeförhållanden och värsta-fall-scenarier är underlag. Vi kan inte bortse från hur snabbt bygger upp sin militära förmåga. Vi kan inte heller bortse från risken med en kinesisk-rysk militärallians, vilket skulle möjliggöra för att ytterligare stärka sitt västra militärdistrikt. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från aggressivitet gentemot sina grannar. Det är viktigt att vi tydligt står upp för de liberala värden som format den europeiska säkerhetsordningen alltsedan slutet av . I en liberal världsordning har alla länder rätt att välja vilken väg de vill ta utan hot om våld. har med propaganda, korruption och hybridkrigföring sökt destabilisera och stoppa länder som själva valt att närma sig EU. När det inte lyckats har rysk militär satts in. Vi har sett och ser det i och i . Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , och som i östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation behöver upphöra. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge inte återfår full kontroll över sitt territorium, sina erkända gränser. Vi är stolta över vår stabila demokrati, vår öppna kommunikation och fria press. Men vi ser att vårt demokratiska samhälle utmanas och undermineras genom att andra länder försöker påverka vad som sägs, hur det sägs och hur vi uppfattar verkligheten. Vår öppenhet och frihet utnyttjas av andra för att nå politiska vinster. Det kan bli vår svagaste punkt i det som kallas hybridkrigföring där informations- och påverkanskampanjer används för att skada och påverka samhället utan att använda militärt våld. vill att arbetet inom detta område stärks internationellt och inom EU. EU:s solidaritetsklausul innebär att unionen och dess medlemsstater ska hjälpa varandra i en anda av solidaritet om en medlemsstat utsätts för en terrorattack eller drabbas av en naturkatastrof eller en katastrof orsakad av människor. tycker att påverkanshot och cyberattacker bör omfattas av den garantin. Då skulle EU få en tydligare roll att utveckla samarbetet och göra det möjligt för medlemsländer att ställa resurser, materiel och expertis inom exempelvis cybersäkerhet till förfogande. Det finns ett liknande system inom räddningstjänstområdet. Det kan tjäna som en grund att bygga vidare på i fråga om cybersäkerhet och påverkanshot. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15 samt 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Internationell säkerhet ska vila på samarbete och ett starkt globalt regelverk under FN:s ledning. Världen lider ingen brist på militära styrkor och förband, men det finns ett stort underskott på humanitära insatser. har slagit fast att behovet är stort av åtgärder för att förebygga väpnade konflikter. Vi i anser att snarare än att satsa på militära insatser bör inrikta sin internationella säkerhetspolitik på att förebygga kriser samt hjälpa människor som drabbats av krig och katastrofer att återuppbygga sina samhällen. Våra arbetsområden bör innefatta fattigdomsbekämpning och hjälp med att utveckla demokrati och fungerande rättssamhällen. Hantering av de kriser som kan följa i spåren av förändringarna i klimatet och miljöpåverkan är också en av de stora utmaningar som svensk säkerhetspolitik bör ta sig an. Arbetet med att förebygga väpnade konflikter får inte det utrymme det bör ha enligt fastslagna prioriteringar i utrikes- och säkerhetspolitiken. måste i högre grad prioritera det förebyggande arbetet som är långt mer effektivt vad gäller både mänskligt välmående, ekonomi och socialt kapital. De åtgärder som vidtar för att förebygga väpnade konflikter måste också tydligare vara kopplade till konkreta risksituationer. De kan inte enbart vara inriktade på ett mer allmänt förebyggande arbete som först på lång sikt och indirekt kan kopplas till fredsbyggande och undanröjande av risker för väpnad konflikt. Givetvis är sådana indirekta insatser, som kan handla om utvecklingssamarbete och nedrustningsarbete, av godo, men de kan inte tillåtas dölja behovet av mer konkreta insatser. bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter i högre utsträckning. Varje konfliktsituation är unik, och det finns naturligtvis ingen standardmall att följa. Potentiella konfliktområden måste uppmärksammas på ett tidigt stadium och, för de aktörer som vill bidra till att fredligt lösa en konfliktsituation krävs flexibilitet, analysförmåga och anpassningsförmåga i förhållande till den specifika situationen. I syfte att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade internationella konflikter bör regeringen upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet samt återkomma med ett förslag på hur arbetet ska organiseras på ett mer effektivt sätt. De myndigheter som har ett säkerhetspolitiskt uppdrag ska ha kompetens att skaffa sig en samlad bild över det internationella läget och arbeta utifrån det perspektiv som är relevant för den specifika situationen i syfte att förebygga väpnade konflikter. Utifrån ett gott underrättelseläge kan politiska åtgärder rekommenderas i ett tidigt skede. Åtgärderna kan vara av varierande slag, såsom diplomatiska, politiska, ekonomiska och folkrättsliga insatser. Eftersom det förebyggande arbetet är en så viktig och prioriterad komponent i den traditionella utrikes- och säkerhetspolitiken är det också av största vikt att kunskapen om vad gör inom detta område sprids till den svenska allmänheten. ska också kunna granska den förda politiken. Regeringen bör därför regelbundet utarbeta en regeringsskrivelse om arbetet med att förebygga väpnade konflikter som både utvärderar tidigare insatser och diskuterar framtida prioriteringar. Den säkerhetspolitiska situationen i har försämrats. Vi ser med oro på att den ryska ledningen har visat sig beredd att använda militära medel för att uppnå politiska mål. Det finns inga ursäkter för agerande vad gäller och annekteringen av . är ett säkerhetspolitiskt hot, först och främst mot alla i som motsätter sig styret i Kreml. imperialistiska politik är också ett direkt hot mot befolkningen i flera grannländer – , , och länderna i – inte främst mot . står bakom EU:s sanktioner mot med anledning av den oacceptabla annekteringen av och det direkta ryska militära stödet till separatister i östra . Nyttan av sanktioner måste dock ständigt utvärderas. I ett läge där handel kan anses främja avspänning och en demokratisk utveckling i större utsträckning än sanktionerna i sig måste det finnas en beredskap och plan för hur en ökad kontakt ska komma till stånd. Det måste dock alltid ske efter noggranna avvägningar utifrån principer om demokrati, folkrätt och mänskliga värderingar. finns det behov av att komplettera sanktionerna med ökat utbyte och samarbete mellan befolkningarna i och , t.ex. mellan civilsamhällena och genom att fler ryssar får möjlighet att studera i . Därför bör regeringen ge uppdrag åt berörda myndigheter att öka stödet till folk- till folk-samarbetet med . försvars- och säkerhetspolitik ska grunda sig på politiska beslut tagna utifrån demokratiska och folkrättsliga principer gjorda utifrån en god och välgrundad omvärldsanalys. Forskning kring säkerhetspolitiska och fredsfrämjande åtgärder är en viktig del i det internationella arbetet. (), bedriver bl.a. arbete inom området för säkerhetspolitiska studier och fredsfrämjande insatser. FOI har också en unik möjlighet till utvärdering och uppföljning av internationella insatser. är positivt till ökat internationellt samarbete vad gäller säkerhetspolitiska och fredsfrämjande studier. Vi ser behovet av att arbeta internationellt med forskning som rör vår omvärld. Ett nytt säkerhetsläge förändrar också villkoren för kvinnors och flickors säkerhet. Traditionell krigföring behöver inte nödvändigtvis sätta ramarna för framtidens krigföring. Det kräver en säkerhetspolitik som följer med i utvecklingen och som är beredd att ompröva gamla sanningar. Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att särskilt arbeta för ett ökat internationellt forskningsutbyte kring säkerhetspolitiska frågor och fredsfrämjande insatser. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi lever i en orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar med storskaliga krigsövningar, och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir allt hårdare. Den ryska utrikesministern och den ryska ambassaden i har i svenska medier tidigare hotat med militära åtgärder om blir Natomedlem. fortsätter att frakta vapen över gränsen till och vägrar ta avstånd från separatisterna i de östra delarna av landet. stormaktsambitioner har tagit sig uttryck i aggressiva påtryckningar gentemot länder i närområdet som , , och inte minst . är två georgiska regioner under rysk ockupation. Den ryska aggressiviteten nådde en ny gräns när gick in med militär och annekterade . Det ryska agerandet förklarades med behovet av att försvara den ryska minoritetens rättigheter. I själva verket handlade det om att säkra strategiska land- och kustområden och hindra integration med väst. Det ryska agerandet strider mot såväl internationell rätt som de avtal som ingått. Genom införlivandet av stjälpte omkull den säkerhetspolitiska ordning som rått i sedan . Det ryska agerandet kommer att få följder för säkerhetspolitik . De skäl som angav för inmarschen i och 2014 skulle likaväl kunna åberopas mot de baltiska länderna. Utöver det har den ryska militära kapaciteten blivit mer offensiv också i vårt närområde. FOI beskriver hur uppnått en regional militär överlägsenhet i norra . Ryska stridskrafter uppvisar ett mer aggressivt militärt övningsmönster över , och vi har sett hur den militära aktiviteten i och runt ökat. Vi har bortom allt rimligt tvivel upplevt en bedömd ubåtskränkning. Vårt land, liksom våra nordiska grannländer, har utsatts för upprepade ryska kränkningar i luften och till sjöss. genomförde simulerade kärnvapenanfall mot . talar inte längre i termer av det ryska underrättelsehotet, utan om det ryska säkerhetshotet i form av rysk ickelinjär krigföring. Det innebär politiska, diplomatiska, ekonomiska, informationsrelaterade, militära och underrättelserelaterade åtgärder. har konstaterat att ett tiotal av de ryska diplomaterna i är agenter och att det största underrättelsehotet mot 2014 kom från . Det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval. bör även i internationella organ såsom och verka för att hindra nyutlåning till . Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18. Förmågan att möta såväl inre som yttre hot utgör två grundläggande uppgifter för det offentliga. Vi är en del av världssamfundet och beroende av fungerande relationer med resten av världen. Miljö- och klimatförändringar, demografi, energiberoenden, kärnvapenspridning, terrorism, bristande respekt för mänskliga rättigheter och internationell organiserad brottslighet är globala företeelser som påverkar vår säkerhet. Vi måste vara beredda att, efter vår förmåga, bidra till en säkrare och tryggare värld. Försvarets huvuduppgift är att värna människors liv, värdighet och frihet. För att bygga ett starkt, brett och ändamålsenligt försvar vill fokusera på försvarspolitikens innehåll och de mål som säkerhetspolitiken ska uppnå–att värna samhällets funktionalitet och att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 51, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7 samt 2015/16:520 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 16, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 26, 30, 31 och 33. lanserade , , och en process för att väcka debatt om EU:s strategiska roll . Processen skulle utmynna i ett samlat strategiskt ramverk som ger långsiktig och övergripande vägledning för EU:s internationella agerande. EU:s globala strategi som presenterades 2016 ska stärka EU:s möjligheter att fullt ut tillvarata Lissabonfördragets potential och vara en kraftfull global aktör i en föränderlig omvärld. Syftet med strategin är att stärka EU som global aktör, genom en sammanhållen vision för EU:s utrikesrelationer och en effektivare användning av de resurser EU förfogar över. Strategin är nu presenterad och behandlad, och det är viktigt att den kommer på plats och genomförs i praktiken. ska vara pådrivande i detta arbete. Det säkerhetspolitiska landskapet skiftar snabbt. Länderna i förväntas och bör ta ett större ansvar för sin egen säkerhet. Som ett resultat av detta har tempot i försvarssamarbetet inom EU ökat betydligt . Detta ger oss anledning att se över och där det är nödvändigt ompröva våra positioner till försvarssamarbetet inom EU, för att försäkra oss om att våra ståndpunkter är relevanta och till största möjliga nytta för . Från svensk sida bör vi dock ha med oss vissa utgångspunkter i det vidare arbetet. EU ska inte hålla på med saker som Nato redan gör. Det är viktigt att EU har en dialog med Nato för att undvika dubbelarbete. Utgångspunkten är den gemensamma samarbetsdeklaration som Nato och EU gjorde vid i 2016. Någon egen EU-armé är därmed inte aktuell.