bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Motionären pekar på att medlemsstaterna nu själva enligt ett EU-direktiv får avgöra om de vill tillåta användandet av lätt motorcykel på B-körkortsbehörighet. Motionären efterfrågar en översyn av möjligheten att ge behörighet att köra lätt motorcykel vid innehav av B-körkort. I motion 2017/18:3506 uppmärksammar (C) att s.k. lättviktare hade stor betydelse för mobiliteten på främst landsbygden och att de är en del av det motorhistoriska kulturarvet. För att fler ska vilja ta ansvaret för att bevara dessa fordon borde reglerna för vem som får köra dem ändras. Motionären efterfrågar därför en utredning som syftar till att göra framförande av motorcyklar som är tillverkade , med en maximal cylindervolym , lagligt för förare som innehar B-körkort (yrkande 3). Utskottet kan inledningsvis konstatera att nya körkortsregler trädde i kraft . Genomförandet av det tredje körkortsdirektivet har bl.a. inneburit en delvis ny indelning av körkortspliktiga fordon i behörigheter och vissa nya ålderskrav för körkort. Utskottet konstaterar att vilken körkortsbehörighet som krävs för att köra olika typer av motorcyklar följer av minimikrav i det tredje körkortsdirektivet. Utskottet menar att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och finner därför inga skäl att vidta någon åtgärd när det gäller det befintliga systemet för körkortsbehörigheter. Utskottet uppmärksammar att det nya direktivet bl.a. innebar att en ny motorcykelbehörighet, A2, infördes. Vidare innebar det en möjlighet att få framföra tyngre släp än tidigare med B-körkort. Bland annat togs den tidigare begränsningen att släpvagnens totalvikt inte får överskrida bilens tjänstevikt bort för att förenkla reglerna för att köra med släpvagn. Utskottet konstaterar vidare att en grundläggande princip inom körkortslagstiftningen är att man aldrig förlorar den rätt att köra ett fordon eller en fordonskombination som man en gång skaffat sig under förutsättning att man inte får sitt körkort återkallat. Den som har tagit körkort med behörighet B före och haft det i obruten följd har därmed inte någon begränsning för hur mycket personbilen får väga; men detta gäller enbart personbil, inte bil plus släp. Körkort med behörighet BE som är utfärdat före ger även i fortsättningen rätt att dra släpvagnar oavsett vikt. Utskottet noterar att det i medier har uppmärksammats att i takt med att både bilar och släp blir allt tyngre blir det t.ex. färre hästtransportekipage som får köras med ett vanligt B-körkort. Utskottet menar att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen när det gäller denna fråga. När det gäller frågan om ålderskravet för moped kan utskottet konstatera att det finns tre typer av mopeder i . Det ställs olika krav på en mopedförare beroende på vilken typ av moped man kör och också beroende på hur gammal man är. Mopeder delas in i två klasser: moped klass I som kräver ett körkort och moped klass II som kräver ett förarbevis. Dessutom finns äldre s.k. 30-mopeder som följer samma körkortsregler som moped klass II. Den som vill köra moped klass I eller II måste ha fyllt . Utskottet vill understryka att ålderskrav för olika körkortsbehörigheter inte skiljer sig åt med avseende på kravet att en viss ålder ska ha uppnåtts, dvs. från den dag en person uppnår en viss ålder. Utskottet bedömer utifrån detta att det inte finns någon anledning till att andra regler ska gälla för just moped när det kommer till att en person ska ha fyllt för att få köra. När det gäller frågan om s.k. lättviktare och frågan om hur fler ska vilja ta ansvar för att bevara dessa fordon kan det konstateras att frågor om historiska fordon har behandlats i utskottet ett flertal gånger tidigare, senast i betänkande 2016/17:TU14. Utskottet gav då uttryck för sin uppfattning om den kulturhistoriska betydelse som bevarandet av äldre fordon har och att det dessutom kan vara en givande hobby för den enskilde. Därför ansåg utskottet att det är viktigt att regelverket kring fordonshobbyn utformas på ett smidigt sätt som gör att verksamheten ges goda förutsättningar utan att trafiksäkerhet eller miljöhänsyn åsidosätts. Utskottet ansåg att åtgärder redan hade vidtagits i syfte att underlätta förvaltningen av det rullande kulturarvet. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Mot denna bakgrund finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2017/18:193 (SD), 2017/18:648 (M), 2017/18:2801 (M), 2017/18:3208 (M) och 2017/18:3506 (C) yrkande 3. Uppvisande av giltigt körkort Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om krav på uppvisande av giltigt körkort och insatser mot ogiltiga körkort. Utskottet anser att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort, och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet betonar även vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling. Jämför reservation 20 (M) och 21 (SD). Enligt 3 kap. 15 § körkortslagen (1998:488) finns det en skyldighet att ha med sig körkort. Den som kör bl.a. personbil, lastbil, buss eller motorcykel ska ha med sig körkortet eller, om det ännu inte har lämnats ut och färden äger rum fr.o.m. den dag då det utfärdades, en handling som styrker förarens identitet. Körkortet eller identitetshandlingen ska överlämnas för kontroll om en bilinspektör eller en polis begär det. Enligt 6 kap. 2 § körkortslagen gäller inte ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES i om innehavaren är folkbokförd i . Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat inom EES gäller i enligt sitt innehåll. Även andra utländska körkort gäller i enligt sitt innehåll. Ett körkort utfärdat utanför EES är giltigt från det datum som innehavaren bosatt sig permanent i . Därefter måste innehavaren genomföra ett förarprov i för att få ett svenskt körkort. Körkort som är utfärdade utanför EES ska vara utformade i överensstämmelse med någon av förebilderna i de konventioner om vägtrafik som undertecknades i respektive i . Om körkorten inte är det, och inte heller är utfärdade på engelska, tyska eller franska, gäller de endast tillsammans med en bestyrkt översättning till något av dessa språk eller till svenska, danska eller norska. Ett körkort som inte är försett med ett fotografi av körkortsinnehavaren gäller endast tillsammans med en identitetshandling med fotografi. I motion 2017/18:832 framför (M) att utländska körkort har blivit ett allt större problem. Motionären framför att polis och åklagare måste bevisa att personen inte har något giltigt körkort utfärdat i hemlandet. Motionären framför vidare att det finns personer som inte är folkbokförda i och som ertappas med utländska körkort som misstänks vara falska. Han menar att det är både svårt och administrativt krångligt att bevisa brott och uppsåt, och att bilförare som kommer till borde bli uppdaterade på de körkortsregler och de förutsättningar som gäller här. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att införa ett krav på någon form av enhetligt körkort för utländska bilister i . och (SD, -) noterar i kommittémotion 2017/18:880 att det har rapporterats om att personer utan körkort kan köra bil utan att bli straffade. Motionärerna menar att det är rimligt att man ska bevisa att man har det körkort man säger sig ha. Exempelvis kan man tänka sig att förare måste registrera utländska körkort hos Transportstyrelsen och att den som inte har registrerat sitt körkort och som kör utan sitt utländska körkort bör få höga böter och körförbud samt att bilen ska kunna tas i förvar. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag, och motionärerna efterfrågar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om utländska medborgare som kör bil utan körkort (yrkande 26). Per Klarberg m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2017/18:1590 att det är i princip riskfritt för utländska medborgare från länder utan fungerande registerföring att köra bil i utan körkort. Enligt rättsväsendet kan man inte bevisa att individen saknar körkort, och det finns inget krav på människor som inte är folkbokförda i landet att inneha svenskt körkort, så de kan inte heller dömas för olovlig körning. Motionärerna efterfrågar därför ett förbud mot utländska medborgare att framföra fordon utan giltigt körkort (yrkande 11). I motion 2017/18:1779 framför (M) att det är viktigt att utländska förare kan styrka att de är innehavare av ett utländskt körkort. Rättsväsendet måste ges möjlighet att beivra brott och straffa dem som bryter mot lagen. Motionären efterfrågar därför ytterligare åtgärder för att säkerställa att svenska myndigheter ska kunna kontrollera att förare utan svenskt körkort har behörighet att framföra fordon i . I motion 2017/18:2043 uppmärksammar (SD) att det har rapporterats om fall då polisen har stoppat utländska bilister som saknat körkort, men att dessa bilister trots detta har gått fria eftersom de har hävdat att de har tappat sitt utländska körkort. Motionären efterfrågar därför ett strikt ansvar för att styrka körkortsinnehav (yrkande 1). I motion 2017/18:3662 tar (M) upp att det är många som kör på vägarna utan ett lagligt körkort och saknar den kunskap som krävs för att ha ett körkort. Detta är ur ett trafiksäkerhetsperspektiv en stor risk. Därför bör man arbeta mer aktivt och få EU att ta sitt ansvar så att körkorten utformas på ett sätt som gör dem svårare att förfalska. Motionären efterfrågar en tydlig handlingsplan för att få bort de olagliga körkorten. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2017/18:3833 att det krävs krafttag för att stävja förekomsten av ogiltiga körkort och göra dem svårare att kunna förfalska. Motionärerna anser att regeringen bör se över möjligheterna att ge de rättsvårdande myndigheterna större befogenheter gentemot den enskilda föraren som misstänks använda sig av ett ogiltigt eller ett förfalskat körkort. Motionärerna efterfrågar därför åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort (yrkande 26). Vidare uppmärksammar motionärerna att det har rapporterats om fall där förare inte har kunnat visa upp ett giltigt körkort. Förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappat har friats av tingsrätten på grund av brist på bevis. Det är och ska vara olagligt att köra bil utan giltigt körkort i . Rättsväsendet måste ges möjlighet att beivra dessa brott och straffa dem som systematiskt bryter mot lagen. Motionärerna efterfrågar därför skärpta krav på att kunna visa upp ett giltigt körkort i syfte att underlätta för polisen och rättsväsendet (yrkande 28). Krav på att kunna visa upp ett giltigt körkort Utskottet påminner inledningsvis om att Transportstyrelsen är ansvarig körkortsmyndighet och tillhandahåller information om det regelverk som gäller för att köra med utländskt körkort i . Utskottet vill framhålla att Transportstyrelsen bl.a. har tagit fram information i form av frågor och svar om utländska körkort på sin webbplats. Detta har även översatts till olika språk och beräknas nå av de utländska körkortsinnehavarna i . Vidare kan utskottet konstatera att det är polisen som ansvarar för och bedriver förarkontroller av utländska förare i . Transportstyrelsen har tidigare framfört att den problematik som polis och åklagare nu ger uttryck för i medierna, dvs. att det är svårt att lagföra personer som inte kan uppvisa en giltig och godtagbar körkortshandling, inte är ny. gav ut en rapport om asylsökandes bil- och körkortsinnehav m.m. Den kartläggningen påvisade i allt väsentligt samma problematik då som . Transportstyrelsen har konstaterat att några åtgärder utifrån den dåvarande situationen, som i mångt och mycket går att jämföra med dagens, inte vidtogs. Utskottet vill understryka att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet. Den som inte har det riskerar böter. Om föraren har med sig en annan identitetshandling kan körkortsbehörigheten oftast kontrolleras genom exempelvis körkortsregistret. Om en förare vid poliskontroll uppger sig vara körkortsinnehavare i utlandet krävs att denne visar upp körkortet. Om föraren inte kan visa upp sitt körkort måste körkortsinnehavet ifrågasättas och kontrolleras. Detsamma gäller de fall där den kontrollerade föraren uppger sig vara körkortsinnehavare, men redan från början gör klart att någon handling inte kan uppvisas. I dessa fall krävs en uppföljning och kontroll av körkortets giltighet och att föraren faktiskt innehar behörigheten i hemlandet. Denna kontroll görs även om det körkort som visas upp misstänks vara förfalskat. Utskottet konstaterar att det i en del fall uppstår svårigheter för polisen att kontrollera giltigheten för körkort som är utfärdade utanför EES. I många länder kan körkortsinnehav kontrolleras genom motsvarande polismyndighet, men i en del fall kan kontrollen vara svår att genomföra, och då återstår enbart förarens påstående om körkortsinnehav i ett land utanför EES. Den som kör ett fordon utan att ha behörighet för det kan dömas för olovlig körning. För en fällande dom krävs att föraren har haft uppsåt att köra olovligt. Utskottet vill peka på att de bedömningar som görs i ett enskilt fall är en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Om en person inte kan bevisa att han eller hon har rätt att framföra fordonet blir det en domstolsförhandling. I en domstolsförhandling är det samhället som ska bevisa att den som är åtalad också är skyldig. Utskottet kan konstatera att ärenden i ett flertal fall har avgjorts i domstol med olika utfall eftersom omständigheterna måste bedömas utifrån det enskilda fallet. I det straffrättsliga förfarandet behöver rättsvårdande myndigheter visa på uppsåt vid misstanke om olovlig körning. Det kan därför förekomma att en förare med en felaktig uppfattning om sin behörighet att framföra ett visst fordon inte blir dömd för olovlig körning. Utskottet understryker att en förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet, och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet välkomnar därför att infrastrukturministern har framfört att han avser att säkerställa att det finns en dialog med och åklagarväsendet om utvecklingen inom området. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att vidta någon åtgärd i frågan. Insatser mot förfalskade och ogiltiga körkort Utskottet vill påminna om att medlemsstaterna enligt EU:s tredje körkortsdirektiv ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas. Utskottet vill särskilt betona att det krävs en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det i flera sammanhang godtas som en id-handling. I är körkortet den i särklass vanligaste behörighets- och id-handlingen. Transportstyrelsen betonar att man därför alltid måste veta att ett äkta körkort utfärdas till rätt person. Transportstyrelsen har uppgett att fler än 800 000 körkort förnyas . Det exakta antalet varierar eftersom det finns tillverkningspucklar i systemet. Normalvolymen varierar mellan 800 000 och 1 100 000 körkort . Transportstyrelsen uppger att man har flyttat in säkerhetskontrollerna i de tidiga delarna av körkortsprocessen. Nya förare, liksom de som byter ut utländska körkort mot svenska, måste fotografera och legitimera sig på ett förarprovskontor i samband med ansökan om körkort. Den som inte kan legitimera sig på de sätt som är tillåtna nekas fotografering. De som förnyar körkort kontrolleras också mot Transportstyrelsens redan befintliga fotodatabas, så att fotot stämmer överens med tidigare foto. När det gäller helt igenom förfalskade körkort är detta en fråga för polis och rättsvårdande myndigheter att hantera och beivra. Transportstyrelsen betonar att det också är en fråga för andra aktörer i samhället, inte minst för handeln, som genomför id-kontroller i olika sammanhang. Om kontrollerna av en id-handlings äkthet inte görs på rätt sätt finns det små möjligheter för myndigheterna att förhindra dessa bedrägerier. Utskottet betonar mot den bakgrunden vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling och betonar även vikten av fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Mot bakgrund av detta finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2017/18:832 (M), 2017/18:880 (SD, -) yrkande 26, 2017/18:1590 (SD) yrkande 11, 2017/18:1779 (M), 2017/18:2043 (SD) yrkande 1, 2017/18:3662 (M) samt 2017/18:3833 (M) yrkandena 26 och 28. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. läkares anmälningsskyldighet och synkontroller. Utskottet bedömer att det nuvarande systemet med anmälningsskyldighet hindrar personer från att framföra motorfordon om de inte uppfyller de medicinska kraven för körkort. Utskottet konstaterar dock att det finns vissa utmaningar inom området och anser att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen. Utskottet understryker också starkt vikten av att frågan om synkontroller ingår i det fortsatta arbetet för att uppnå nollvisionen. Det är enligt utskottet mycket viktigt att de krav som tillämpas i när det gäller synfältsnedsättningar motsvarar dem som tillämpas i övriga EU-länder och att den ansvariga myndigheten fortsätter att följa denna fråga och vidtar de åtgärder som behövs om det skulle visa sig vara nödvändigt. Jämför reservation 22 (SD) och 23 (C) samt särskilt yttrande 4 (L). Transportstyrelsen är den myndighet som föreskriver vilka medicinska krav som ska gälla för att en person ska få ha olika behörigheter som körkort och taxiförarlegitimation. Transportstyrelsen prövar också ansökningar om undan-tag från de medicinska kraven. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (TSFS 2010:125) innehåller bestämmelser om bl.a. medicinska krav för innehav av körkortstillstånd, körkort, traktorkort och taxiförarlegitimation samt läkares anmälningsskyldighet enligt körkortslagen. Föreskrifterna har till stor del kommit till på grund av bestämmelserna i tredje körkortsdirektiv (2006/126/EG). Ändringarna i tredje körkortsdirektivet baserades på resultatet av arbetet i tre europeiska medicinska grupper inom områdena syn, diabetes och epilepsi där även svenska specialistläkare var representerade. Övriga ändringar motiverades bl.a. av den medicinska utvecklingen och av de synpunkter som har kommit fram . I samband med den ändring i körkortslagen som beslutades (prop. 2009/10:198, bet. 2009/10:TU22, rskr. 2009/10:350) ändrades bl.a. läkares anmälningsskyldighet i syfte att avdramatisera anmälan och därmed göra det lättare att anmäla personer vars körkortsinnehav kan ifrågasättas av medicinska skäl. är läkare skyldiga att anmäla en körkortsinnehavare som är medicinskt olämplig att ha körkort. gällde att personen skulle vara uppenbart olämplig att ha körkort. I 10 kap. 2 § körkortslagen (1998:488) föreskrivs att om en läkare vid undersökning av en körkortsinnehavare finner att han eller hon av medicinska skäl är olämplig att ha körkort, ska läkaren anmäla det till Transportstyrelsen. Innan anmälan görs ska läkaren underrätta körkortsinnehavaren. Anmälan behöver inte göras om det finns anledning att anta att körkortsinnehavaren kommer att följa läkarens tillsägelse att avstå från att köra ett körkortspliktigt fordon. Om en läkare vid undersökning eller genomgång av journalhandlingar finner det sannolikt att körkortsinnehavaren av medicinska skäl är olämplig att ha körkort och körkortsinnehavaren motsätter sig fortsatt undersökning eller utredning, ska läkaren anmäla förhållandet till Transportstyrelsen genom en s.k. utredningsanmälan. I måste den som har fyllt och vill fortsätta att köra bil genomgå en hälsoundersökning hos läkare, enligt Statens vegvesen. Giltigheten på det nya körkortet sätts utifrån hälsoattesten. Den som är och har god hälsa får en hälsoattest med upp till giltighetstid. Det nya körkortet ges en giltighetstid maximalt tills körkortsinnehavaren fyller . För den som har fyllt kan körkortet förnyas med upp till i taget. En läkare måste meddela fylkesmannen om körkortsinnehavaren inte uppfyller hälsokraven för körkort (eller mer). I ska enligt (Trafi) alla som har fyllt och har körkort för körkortskategorierna grupp 2 (C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, DE) och alla som har fyllt och har körkort för grupp 1 (AM, A1, A2, A, B, BE, T, LT) lämna in ett läkarutlåtande för att kunna förnya sitt körkort. En körkortsinnehavare som förnyar sitt körkort för ett fordon i grupp 1 behöver ett ordinarie läkarutlåtande om han eller hon fyller innan det nuvarande körkortet går ut och ett utvidgat läkarutlåtande om han eller hon har fyllt före läkarbesöket för att förnya körkortet. I genomgår körkortsinnehavare som är trafikmedicinska undersökningar . I det schweiziska parlamentet behandlades ett förslag om att höja denna ålder, och tog den schweiziska regeringen ställning till ett initiativ från parlamentets trafikutskott om att åldersgränsen skulle höjas till . Den höjda åldersgränsen har sin bakgrund i bl.a. äldres förbättrade hälsa och den tekniska utvecklingen. Höjningen syftar bl.a. till att stärka de äldres egenansvar. som åldersgränsen höjs ska bl.a. informationsåtgärder för att förhindra att förändringen får negativa följder för trafiksäkerheten genomföras. Syftet med informationen är att man fr.o.m. ska ställa sig frågan om man kan hantera den alltmer komplexa trafiken. Enligt den schweiziska vägmyndigheten für Strassen var det 2016 ca 10 000 individer som frivilligt lämnade tillbaka sitt körkort, varav 6 000 i samband med den första undersökning som görs . Medicinska krav för körkortsbehörighet Allmänna regler om bl.a. utfärdande av körkort finns i 3 kap. körkortslagen. I 3 kap. 2 § föreskrivs att körkortstillstånd får meddelas endast för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Lämplighet med hänsyn till de medicinska förhållandena förutsätter att sökanden har tillfredsställande syn för att köra fordon av det slag ansökningen avser och att sökanden i övrigt uppfyller de medicinska krav som är nödvändiga med hänsyn till trafiksäkerheten. Inom EU finns harmoniserade medicinska minimikrav för bl.a. syn. Dessa innebär bl.a. krav på en viss synskärpa och på att det inte finns allvarliga syndefekter eller synbortfall. För högre körkortsbehörigheter finns det krav på att förare efter att de har fyllt regelbundet visar att de uppfyller hälsokraven genom att genomgå en läkarundersökning, där synen är en av flera hälsoaspekter som kontrolleras. Ett intyg om synprövning som avser både synskärpa och synfält ska enligt körkortsförordningen (1998:980) lämnas tillsammans med en ansökan om körkortstillstånd. Synfältsdefekter innebär brister i vidvinkelseende och att man därmed har svårt att upptäcka snabba skeenden i trafiken. De vanligaste orsakerna är ögonsjukdomen grön starr, tillstånd efter en stroke eller att man har ögonskador orsakade av diabetes. Ofta är den drabbade själv inte medveten om sina synfältsdefekter, och det är vanligt att synskärpan är normal. Synfältsdefekter kan inte avhjälpas med glasögon eller andra hjälpmedel. Det totala synfältet ska ha en horisontell utsträckning av varav åt vardera sidan från synfältets centrum, och i detta område ha en vertikal utsträckning av uppåt och nedåt. Kraven på synfält regleras i Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om medicinska krav för innehav av körkort m.m. (2 kap. 4 och 5 §§ TSFS 2010:125). Transportstyrelsen är den myndighet som har bemyndigande att utfärda medicinska föreskrifter för körkortsinnehav. Enligt körkortslagen 3 kap. 14 § ska ett körkort med behörigheten AM, A1, A2, A, B eller BE förnyas efter det att det har utfärdats eller senast förnyats. Transportstyrelsen skickar därför ut en ansökningsblankett .