bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Rätten till kostnadsfri skolskjuts i hemkommunen gäller för elever i den kommunala och grundsärskolan samt för elever i gymnasiesärskolan med offentlig huvudman, om eleven går i den skola kommunen placerat dem i. Rätten till kostnadsfri skolskjuts gäller från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas. En elev som med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i en skola som anordnas av en annan kommun än hemkommunen (se t.ex. 10 kap. 25 § skollagen [2010:800]) och som på grund av skolgången måste övernatta i skolkommunen har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som bor i kommunen. Denna rätt gäller för elever i , grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Det är den kommun som anordnar utbildningen som ska anordna skolskjutsen. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun (se 10 kap. 32, 33 och 40 §§, 11 kap. 31, 32 och 39 §§ och 18 kap. 30–31 §§ skollagen). En kommun kan även vara skyldig att anordna skolskjuts till fristående skolor inom kommunen eller andra kommunala skolor än den som kommunen skulle ha placerat dem i om skolskjutsen kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen. Enligt Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 501-13 är kommunen skyldig att tillhandahålla kostnadsfri skolskjuts för en elev som valt en annan skola än den kommunen anvisat om det kan ske utan merkostnader för kommunen. Även frågan om elever som har ett växelvis boende hos föräldrar som bor i olika kommuner har prövats av domstol (HFD mål 4922-13 och Kammarrätten i dom mål 51-13). har prövat frågan om en elev med växelvis boende har rätt till skolskjuts från båda adresserna då föräldrarna, som har gemensam vårdnad, bor i olika kommuner. I domen anges bl.a. följande. Skollagen anger på ett uttömmande sätt under vilka förutsättningar en kommun är skyldig att svara för skolskjuts. Endast i några fall, som inte är aktuella i målet, behandlas en kommuns skyldighet att svara för kostnader för skolskjuts utanför den egna kommungränsen. Frågan om skolskjuts vid växelvis boende i olika kommuner uppmärksammades i förarbetena till skollag utan att leda till lagstiftning. Kommunens ansvar för skolskjuts enligt skollagen omfattar således inte den situationen att en elev bor växelvis i olika kommuner. införde en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola. När det gäller yrkanden om att värna det fria skolvalet och att utveckla skolvalet vill utskottet framhålla att såväl utbildningsministern som regeringen uttalat att möjligheten att välja skola är här för att stanna, men att man vill kombinera valet med starka system för likvärdighet och att segregationen bryts. Utskottet finner inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram den gällande regleringen om information om utbildningar, som bl.a. innebär att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Utskottet vill även nämna webbplatsen Välja skola som just har till syfte att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. När det gäller yrkanden om ett aktivt skolval och möjligheten att frångå närhetsprincipen, dvs. att eleverna ska placeras i en skola i sitt närområde, kan utskottet inledningsvis konstatera att regeringen aviserat att den avser att låta utreda bl.a. frågan om ett gemensamt antagningssystem för kommunala och fristående skolor och frågan om aktivt skolval. Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera hur bestämmelserna om bl.a. placering och urval bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever. Utskottet anser att man bör invänta den kommande utredningens förslag. I fråga om yrkanden om skolskjuts hänvisar utskottet till gällande rätt och aktuella domstolsavgöranden. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:1444 (M), 2017/18:1672 (MP) yrkandena 4 och 6, 2017/18:2244 (M), 2017/18:2339 (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3039 (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3451 (M) yrkande 5, 2017/18:3567 (M) yrkandena 10 och 11, 2017/18:3601 (KD) yrkande 27 och 29 och 2017/18:3759 (C) yrkandena 31 och 33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etablering av fristående skolor, ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor, mottagande av elever och fristående skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservation 13 (M), 14 (SD), 15 (C), 16 (V), 17 (L), 18 (KD) och 19 (SD, L). Etablering av fristående skolor I motion 2017/18:1243 av (M) vill motionären att fristående skolor inkluderas i lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Motionären anser att skollagen ska reglera godkännande av enskild som huvudman men att det därefter ska ske en auktorisation genom lagen om valfrihetssystem (LOV). I motion 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs en översyn av reglerna om tillståndsgivning för fristående skolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. För detta bör enligt motionären ett enklare och snabbare tillståndsförfarande tillämpas. I kommittémotion 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 1 anser motionärerna att det ska finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny fristående skola avser att ge, exempelvis en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. I yrkande 5 föreslår motionärerna ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor eftersom det finns många exempel på avknoppningar där kommunala skolor sålts till privat verksamhet till ett kraftigt underpris. I motion 2017/18:23 av (SD) vill motionären utreda hur ett rimligt och attraktivt regelverk för kommunala friskolor och fritidshem skulle kunna se ut. En hybrid mellan en och en fristående skola skulle enligt motionären kunna styras med mindre administration. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 18 önskar motionärerna möjliggöra för fristående aktörer att ta över underpresterande skolor. Motionärerna framhåller att en stark skola med högpresterande lärare är viktig för att vända utvecklingen i områden som drabbas av utanförskap och kriminalitet. Att underlätta för nya fristående aktörer att starta och ta över underpresterade skolor skulle enligt motionärerna kunna höja resultaten och kunskapsnivån i dessa skolor. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 36 anser motionärerna att det måste bli lättare för andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor så att inte elever och familjer kommer i kläm. Enligt motionärerna behöver man se över möjligheterna att införa en skyldighet för kommuner att erbjuda andra aktörer att ta över nedläggningshotade skolor. Det bör vidare finnas ett snabbspår för de fristående skolor som ansöker om att ta över en nedläggningshotad skola så att det blir möjligt att söka tillstånd hos Skolinspektionen . Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 5 förespråkar motionärerna för ett förbud för fristående skolor som är ställda under s.k. kunskapskontrakt att ta ut vinst. I kommittémotion 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att fristående skolor ska bygga upp en ekonomisk buffert om en skola kommit på obestånd. Det ska då enligt motionärerna finnas medel att driva friskolan vidare till dess att kommunen får möjlighet att organisera ett övertagande av de elever som gått på friskolan. I yrkande 6 vill motionärerna förbjuda finansiering av fristående skolor med bidrag och lån från aktörer utanför . Det är enligt motionärerna osannolikt att en stat skulle finansiera en friskola i utan att ha politiska, religiösa eller strategiska skäl för detta. I kommittémotion 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 10 önskar motionärerna en genomgång av förutsättningarna för tvåspråkiga skolor med minoritetsspråksprofil. Motionärerna framhåller att Sverigefinska skolan i fick stänga efter en långvarig konflikt med kommunen gällande skolpengens utformning. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 28 föreslår motionärerna att skolpengens beräkning ska stärkas genom en tydlig modell där beräkningsunderlaget från kommunen är transparent och lika för alla skolor. Enligt motionärerna ska det finnas tydliga föreskrifter om hur kommunernas redovisning av skolpengen till huvudmännen ska se ut. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 12 vill motionärerna att man ser över hur ett förbättrat antagningssystem för kommunala och fristående skolor skulle kunna se ut. Motionärerna vill se ett mer enhetligt kösystem där samtliga skolor ingår, som är transparent och rättssäkert för både skolhuvudmän och elever och tar hänsyn till familjer som exempelvis vill välja skola över kommungränserna. I kommittémotion 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 2 anser motionärerna att det ska vara lika villkor för fristående och kommunala skolor. Motionärerna anser att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. ska enligt motionärerna en enskild skola – oavsett om den är fristående eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov efter tillstånd från Skolinspektionen. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 38 begärs att man ska utreda förutsättningarna för en översyn av kösystemet till skolor för att göra skolan mer likvärdig. Motionärerna anser att kösystemet särskilt missgynnar nyanlända elever och elever från socioekonomiskt svaga familjer som inte tidigt gör ett aktivt val av skola. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna att man tar bort möjligheten för fristående skolor att använda sig av kösystem vid antagning av elever. Motionärerna framhåller att det kan krävas kötid för antagning, något som är till fördel för elever som kommer från socioekonomiskt starka hem. Fristående skolor med konfessionell inriktning I motion 2017/18:178 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 vill motionärerna förbjuda konfessionella friskolor i och att religiösa trossamfund får driva skolor då de kan bli påverkade att få en religiös inriktning. Enligt motionärerna är det för att säkerställa en fungerande inkludering av nyanlända och deras barn i samhället samt stärka de humanistiska delarna av läroplanen I motion 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 2 vill motionärerna att regeringen utreder vilka ekonomiska band som finns mellan offentligt finansierade trossamfund och vissa fristående skolor som inte styrs av trossamfund men som ändå har starka kopplingar till sådana. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 24 vill motionärerna att man inte ska tillåta nya religiösa friskolor. Motionärerna framhåller att nya religiösa friskolor riskerar att leda till att fler barn, däribland nyanlända barn och barn boende i utsatta områden, isoleras från det svenska samhället och får möta färre elever med svenska som modersmål. Skolan som ska vara en brygga in i samhället riskerar i stället att bli en enklav som isolerar barnen från resten av samhället. Bakgrund och gällande rätt Etablering av fristående skolor Grundläggande regler om godkännande av enskilda huvudmän finns i 2 kap. 5–7 §§ skollagen (2010:800). Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet. Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskilda som huvudmän för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller fritidshemmet när det anordnas vid en skolenhet med en förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. Ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskola handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas. En kommun där utbildningen ska bedrivas ska ges tillfälle att yttra sig över en ansökan om att godkännas som huvudman för en utbildning (2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185] och 2 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Ett godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. Innan en enskild huvudman startar utbildningen ska den samråda med den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasiesärskola, ska kommunen ge närliggande kommuner tillfälle att medverka i samrådet. Vidare gäller att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar (26 kap. 9 a §). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande om huvudmannen inte har följt ett föreläggande och ett missförhållande är allvarligt eller om huvudmannen vid etableringskontrollen inte kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd (26 kap. 13 §). I 2 kap. 1 § skolförordningen framgår att den ordinarie ansökningstiden för att starta en fristående skola är kalenderåret innan utbildningen ska starta. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till elevers möjlighet att fullfölja sin utbildning kan dock Skolinspektionen med stöd av bestämmelsen pröva en ansökan om godkännande som huvudman för en fristående skola utanför ordinarie ansökningstid. Motsvarande reglering finns för gymnasieskolan i gymnasieförordningen. Enligt Skolinspektionen har den tidigare bl.a. godtagit konkurs som särskilda skäl. I vissa fall har även Skolinspektionen bedömt att det är särskilda skäl för att pröva en ansökan utanför ordinarie ansökningstid när en huvudman väljer att avveckla en utbildning eller en skolenhet. Organisatoriska förändringar som inte påverkar eleverna vid skolenheten, eller byte av bolagsform, har däremot inte ansetts vara särskilda skäl för att hantera ansökan utanför ordinarie ansökningstid. Enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem avses med valfrihetssystem ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet godkänt och tecknat kontrakt med. Förslag på nya krav för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet I lagrådsremissen Ökade tillståndskrav inom och skolväsendet, som regeringen överlämnade till Lagrådet , finns förslag på s.k. ägar- och ledningsprövning. Enligt regeringens förslag ska nya krav införas för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. Tillstånd ska endast få beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat den insikt i de gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Förslag på förtydligande av regleringen om statliga åtgärder för rättelse mot kommunala skolor I lagrådsremissen Samling för skolan som regeringen överlämnade till Lagrådet föreslås att Skolinspektionen ska kunna ingripa med statliga åtgärder för rättelse mot kommuner och landsting under motsvarande förutsättningar som när ett godkännande av en enskild som huvudman kan återkallas. Förslaget innebär att 26 kap. 17 § skollagen förtydligas så att Skolinspektionen ska få besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller inte har följt ett föreläggande från Skolinspektionen och missförhållandet är allvarligt. Enligt den nuvarande bestämmelsen krävs för rättelse utöver att ett föreläggande inte har följts att kommunen eller grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt skollagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. har redovisat rättsläget när det gäller avknoppning av skolverksamhet (se SOU 2013:56 s. 267 f.). Med avknoppning av skolverksamhet avses att en kommun beslutar att lägga ned sin egen skolverksamhet och i stället erbjuder en eller flera anställda inom kommunen att ta över skolan och driva den vidare under eget huvudmannaskap. Kommitténs slutsats är att rättsläget är klart och inte lämnar något utrymme för försäljning av egendom till lägre pris än det värde som har fastställts vid en oberoende värdering och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om avknoppning av offentlig verksamhet (se bl.a. 2015/16:FiU26). har då ansett att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. noterar dock att regeringen ansett att konsekvenserna inte varit tillräckliga när det gäller kommuner som genomfört t.ex. en försäljning till underpris. delade den bedömningen och konstaterade att Utredningen om en kommunallag för framtiden föreslagit en skärpning när det gäller verkställighet av beslut i kommunallagen. I den nya kommunallagen (2017:725), som trädde i kraft , har det förtydligats att kommunala beslut som inte kan rättas som huvudregel inte får verkställas innan de fått laga kraft. Enligt den aktuella bestämmelsen i 13 kap. 14 § kommunallagen får ett beslut som kan överklagas genom laglighetsprövning verkställas innan det fått laga kraft om inte särskilda skäl talar mot det. Vid bedömningen ska särskild hänsyn tas till om verkställigheten av beslutet kommer att kunna rättas. I regeringens proposition En ny kommunallag (prop. 2016/17:171) uttalade regeringen att förtydligandet föreslogs för att undvika att beslut som upphävts av domstol inte kan rättas i efterhand, t.ex. på grund av civilrättslig bundenhet (prop. 2016/17:171, bet 2016/17:KU30, rskr. 2016/17:336, rskr. 2016/17:335). Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor En elevs hemkommun är skyldig att betala s.k. skolpeng i form av ett grundbelopp till en fristående skola för varje elev som går där. Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . Kommunen är även skyldig att lämna ett tilläggsbelopp för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola i . Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (se bl.a. 10 kap. 37–39 §§ och 16 kap. 52–54 §§ skollagen [2010:800]). I 14 kap. skolförordningen (2011:185) och 13 kap. gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse. Vidare finns bestämmelser om att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola för den enskilda huvudmannen kunna redovisa hur bidraget har beräknats. Av redovisningen ska beloppen för lokalkostnader, administration och mervärdesskatt framgå. Om det inte finns särskilda skäl ska redovisningen även innehålla beloppen för övriga kostnadsslag var för sig. har i betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66) bl.a. föreslagit bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå. Utredningen har även lämnat förslag till ändringar i bestämmelser om beräkningen av bidrag till enskilda huvudmän inom skolväsendet. I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att särskilda regler ska införas för fristående skolor inriktade på elever som har ett så omfattande behov av särskilt stöd att tilläggsbelopp ska lämnas. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 20117/17:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.3) aviserat att den under innevarande riksdagsår avser att återkomma med förslag med anledning av ovannämnda förslag från . I lagrådsremissen Ökade tillståndskrav inom och skolväsendet, som regeringen överlämnade till Lagrådet , finns förslag på s.k. ägar- och ledningsprövning. Enligt regeringens förslag ska nya krav införas för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. Tillstånd ska endast få beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat den insikt i de gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Tillståndsinnehavaren ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Regeringen anför bl.a. att om en tillsynsmyndighet exempelvis konstaterar att det finns en risk att verksamheten kommer att gå i konkurs bör detta kunna vara ett skäl att ingripa mot verksamheten. Även om elever eller brukare ännu inte påverkas på ett sätt som kan ge anledning att ingripa på andra grunder kan det finnas skäl att återkalla ett tillstånd så att verksamheten kan avvecklas på ett mer ordnat sätt än genom exempelvis en konkurs mitt under en termin. Inom skolväsendet skulle det kunna bli aktuellt att ingripa mot en huvudman om exempelvis antalet barn eller elever minskar på en förskola eller en skola i en sådan omfattning att verksamheten visar stora underskott. Lagrådet yttrade sig . Tillstånd för att få ta emot offentlig finansiering I lagrådsremissen Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verksamhet, som regeringen överlämnade till Lagrådet , lämnas förslag som syftar till att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för inom bl.a. skollagsreglerad verksamhet. Regeringen föreslår att krav på tillstånd för att få ta emot offentlig finansiering ska införas för juridiska personer som bedriver verksamhet enligt bl.a. skollagen. Endast juridiska personer som kan visa att offentliga medel, utöver ett tillåtet rörelseresultat, kommer att gå till verksamhet enligt skollagen ska få tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Verksamhet som omfattas av krav på tillstånd ska bedrivas i en separat juridisk person. Vidare föreslår regeringen att endast juridiska personer ska kunna godkännas som huvudmän enligt skollagen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Lagrådet yttrade sig . Offentlighetsprincipen i fristående skolor Regeringen föreslår i en remiss som överlämnades till Lagrådet att offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor. Det huvudsakliga skälet för att införa offentlighetsprincipen i fristående skolor är enligt regeringen att all verksamhet inom välfärden, som är helt skattefinansierad, ska präglas av öppenhet för att ge medborgarna insyn i verksamheten. Att förhållanden – och missförhållanden – inte bara i offentliga verksamheter utan även inom privat bedriven välfärdsverksamhet kan granskas bidrar till att stärka kvaliteten i välfärden som helhet. Lagförslagen föreslås träda i kraft .