bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård fastställde budgetramen för utgifts-område 20 Allmän miljö- och naturvård till 9 . I detta betänkande tillstyrker utskottet att dels anvisar anslagen i enlighet med det förslag som utskottet tagit fram utifrån Moderat-ernas och budgetmotioner, dels lämnar bemyndiganden i enlighet med det förslag som utskottet tagit fram utifrån och budgetmotioner. Utskottet tillstyrker därmed delvis yrkanden i dessa motioner och delvis regeringens budgetproposition i dessa delar. Utskottet tillstyrker delvis även motionsförslag som sammanfaller med utskottets förslag till anslag. Övriga motionsförslag om fördelningen av anslagen och beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet avstyrks. Dessutom tillstyrker utskottet regeringens förslag om en invest-eringsplan för fastigheter som riktlinje för investeringar –2021. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till pågående arbete. Utskottet har tagit del av regeringens klimatredovisning och redovisar sin bedömning. Därtill har utskottet följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar även i den delen sin bedömning. I betänkandet finns två reservationer (KD) och fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Anslag inom utgiftsområde 20 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Investeringsstöd för gröna städer 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Förslag till nya anslag 1.Storskalig myggbekämpning, punkt 2 (KD) 2.Biokolteknik, punkt 3 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 20 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 20 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 punkt 2 och motionerna 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L) yrkandena 101 och 111, 2018/19:2885 av m.fl. (M) yrkande 2, 2018/19:2895 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkandena 1–13 och 2018/19:517 av och (båda L), 2018/19:683 av (S) yrkande 1, 2018/19:1289 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5 och 6, 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:1483 av och (båda C) yrkande 14, 2018/19:1885 av (M) yrkande 2, 2018/19:1927 av (M), 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 10, 2018/19:2316 av och (båda MP) yrkande 1, 2018/19:2367 av m.fl. (SD), 2018/19:2426 av m.fl. (C) yrkandena 14, 30 och 51, 2018/19:2586 av (M) yrkande 1, 2018/19:2629 av m.fl. (C), 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 40, 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 68 och 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp, och inom den tidsperiod, som utskottet föreslår i bilaga 5. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 punkt 3 och motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkandena 2–5. c) Godkännande av en investeringsplan godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 punkt 1. 2018/19:1610 av m.fl. (S) och 2018/19:2448 av (KD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (KD) 2018/19:229 av (KD) och 2018/19:2732 av m.fl. (MP) yrkande 31. Reservation 2 (KD) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C)*, (MP)*, (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (S)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (S)*, (L)*, (SD)*, (C)*, (M) och (KD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 s. 14). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning , och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. fastställde utgiftsramarna (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62), där utgiftsramen för bl.a. utgiftsområde 20 ingår. biföll och gemensamma reservation i finansutskottets betänkande. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet får högst uppgå till det belopp som har beslutat. beslutade att utgifterna för utgiftsområde 20 högst får uppgå till sammanlagt 9 . I detta betänkande behandlar utskottet även regeringens klimatredovisning och utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgifts-område 20. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport över resultatredovisningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 6. Enligt riksdagsordningens 10 kap. 4 § ska ett utskott inhämta behövliga upplysningar i det fall utskottet har för avsikt att tillstyrka motionsförslag som påverkar statens budget. För att uppfylla detta beredningskrav närvarade tjänstemän från (Miljö- och ), på inbjudan av utskottet, vid utskottets sammanträde . Tjänstemännen lämnade information och svarade på frågor om konsekvenserna av olika budgetalternativ. Utskottet har därefter återkommit med en fråga till Miljö- och tjänstemän som besvarades per e-post. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). fastställde utgiftsramarna (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62), där utgiftsramen för bl.a. utgiftsområde 20 ingår. biföll och gemensamma reservation i finansutskottets betänkande. Summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till det belopp som har beslutat. beslutade att utgifterna för utgiftsområde 20 får högst uppgå till sammanlagt 9 . ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska regeringen lämna en klimatredovisning till . Redovisningen ska lämnas i budgetpropositionen och innehålla en redovisning av utsläppsutvecklingen, en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken som gått och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Eftersom klimatlagen trädde i kraft är det första gången som regeringen lämnar en sådan redovisning. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår en att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppfölj-ning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 20 i budgetpropositionen. Genomgången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens klimatredovisning behandlas först och därefter behandlas regeringens resultatredovisning. Utskottet behandlar sedan de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 20. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19. Förslagen har koppling till anslagsanvändningen. I bilagan till proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 lämnar regeringen årets klimatredovisning. Regeringen framhåller där att 4 § klimatlagen (2017:720) ställer krav på innehållet i den klimatredovisning som regeringen är ålagd att ta fram . – en redovisning av utsläppsutvecklingen – en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen – en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Regeringen framhåller att strukturen i den aktuella klimatredovisningen baseras på de klimatmål som beslutades i det klimatpolitiska ramverket och uppföljningen av dessa. För varje etappmål redovisas utsläppsutvecklingen per sektor som omfattas av etappmålet samt beslut som fattas som påverkar utsläppen. Utsläppsutvecklingen är baserad på information från för tidsperioden –2016. För varje etappmål redovisas ett scenario för utsläppsutvecklingen och effekten av de beslut som fattats . Regeringen gör en övergripande bedömning om det finns behov av ytterligare åtgärder men presenterar inte i denna klimatredovisning vilka sådana åtgärder som kan vara aktuella till följd av att propositionen inte ska innehålla några förslag som är politiskt kontroversiella eller ha en tydlig partipolitisk inriktning. Scenarier för växthusgasutsläpp tas fram och är reglerad under och rådets förordning 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen m.m. Scenarierna i klimatredovisningen omfattar styrmedel och åtgärder som införts t.o.m. . En uppdatering har även gjorts där uppskattningar om effekten av tre klimatsatsningar som regeringen infört ingår: bonus–malus-systemet för nya lätta fordon, bränslebytet som främjar andelen förnybara bränslen (reduktionsplikt) och en utökning av Klimatklivet som är ett investeringsprogram för konkreta klimatinsatser. Uppdaterade scenarier för växthusgasutsläpp i förhållande till målen kommer att presenteras av . Redovisningens sista del redogör för utsläppsutvecklingen i ett globalt perspektiv och för beslut som fattats på ett internationellt plan . Den omfattar också en kort beskrivning av svenska utsläpp ur ett konsumtionsperspektiv. När det gäller frågan om hur klimatredovisningen ska presenteras i budget-propositionen anförde den dåvarande regeringen följande i den proposition som låg till grund för klimatlagen (se prop. 2016/17:146 s. 40): Regeringen redovisar utsläppsutvecklingen i samband med budgetpropositionen. Däremot redovisas den politik som påverkar klimatet uppdelat på ett flertal olika utgiftsområden. För att underlätta för uppföljning och bedömning av de samlade klimateffekterna av alla politikområden, bör en särskild klimatredovisning finnas med som bilaga i budgetpropositionen. På motsvarande sätt har det funnits en särskild bilaga om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i budgetpropositionen. Det har bidragit positivt till utveckling av jämställdhetspolitiken. Den bilaga om fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som regeringen hänför sig till i proposition 2016/17:146 återfinns i proposition 2018/19:1 med förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet. Utskottet ser positivt på att regeringen ska presentera en klimatredovisning i enlighet med klimatlagen. Utskottet konstaterar dock att regeringen inte fullt ut uppfyller kravet i klimatlagen om att klimatredovisningen ska omfatta en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder samt när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Anledningen är att budgetpropositionen lämnats av en övergångsregering. Utskottet anser att det är viktigt att den kommande regeringen i framtida budgetpropositioner kompletterar klimatredovisningen med vilka eventuellt ytterligare åtgärder den avser att vidta samt när och hur beslut om dessa åtgärder kan fattas. Utskottet anser även att den kommande regeringen bör utveckla klimatredovisningen avseende andra utgiftsområdens klimatpåverkan och bidrag till att minska utsläppen. Ett sätt att göra detta är enligt utskottet att regeringen tar fram fler konsekvensanalyser så att klimatredovisningen ska kunna ge en mer samlad bild av klimateffekterna på alla politikområden. I klimatredovisningen tar regeringen i likhet med resultatredovisningen för området upp vilka insatser och åtgärder som vidtagits utan att redovisa vilka resultat dessa lett till samt i vilken mån dessa bidrar till att uppfylla klimatmålen. Det finns dock många goda exempel där redovisningen kopplar till målen, t.ex. när det gäller redovisningen av Klimatklivet som bedöms minska utsläppen till 2030 med mellan 5–koldioxidekvivalenter. Utskottet framhåller att det är önskvärt att fler resultat av insatser och åtgärder redovisas på detta sätt. För att få en mer lättöverskådlig klimatredovisning skulle regeringen kunna överväga att presentera en sammanställning av de samlade klimateffekterna i en tabell. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp och analysera regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för de två utgiftsområden som utskottet bereder. Beslutet bekräftades i och med att det nya utskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdena 20 och 23 i de budgetpropositioner som kan komma att lämnas till under /19. Uppföljningen har gjorts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar i budgeten eller lagstiftningen som kan behövas. Uppföljningen kan även användas som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras med statliga medel inom miljö- och jordbruksutskottets beredningsområde. Arbetet med uppföljningen har tagit sin utgångspunkt i de mål för utgiftsområde 20 som har beslutat om och det sätt som regeringen redovisar resultat i förhållande till målen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen har även följt upp vad som har hänt med anledning av utskottets tidigare löpande och fördjupade uppföljningar samt det som utskottet anförde om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 . Årets uppföljning har dessutom beaktat Årsredovisningen för staten 2017 liksom regeringens aviserade åtgärder till följd av tillkännagivande som redovisas i regeringens skrivelse (skr. 2017/18:75). Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområdet redovisas i bilaga 6 till detta betänkande. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport fastställdes innan tog beslut om budgetramen för utgiftsområde 20. Årets budgetproposition för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård skiljer sig från förra årets budgetproposition med avseende på att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Av budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård framgår att målen för politikområdet är strukturerade i ett målsystem som kallas för miljömålssystemet. – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Regeringen uppger att miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Miljömålen ger även en struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för åtgärdsarbetet. Miljömålen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och är således en viktig utgångspunkt för det nationella genomförandet av FN:s globala mål, Agenda 2030. Det finns 16 miljökvalitetsmål: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård Ett rikt växt- och djurliv. Etappmålen beslutas normalt av regeringen och ska göra det tydligt var olika insatser bör sättas in och på så sätt göra det lättare att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. finns det 22 etappmål med ett målår som sträcker sig till 2018 eller . Av dessa är fyra etappmål, som regeringen beslutade om , helt nya. Länsstyrelserna och 26 nationella myndigheter har i sina respektive instruktioner ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljömålen. Av dessa myndigheter har åtta även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljningen och utvärderingen av ett eller flera miljökvalitetsmål. ska samordna miljömålsuppföljningen i samråd med de andra berörda myndigheterna. Verket ska redovisa en samlad bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och etappmålen. Minst en gång per mandatperiod ska dessutom redovisa en fördjupad utvärdering. överlämnade med sikte på miljömålen (6666) till regeringen. Rapporten ger en fördjupad utvärdering av förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen och innehåller en beskrivning av utmaningarna samt en analys av möjligheterna att nå målen. Nästa fördjupade utvärdering kommer att presenteras . Till generationsmålet och vart och ett av miljökvalitetsmålen hör ett antal s.k. preciseringar. Regeringen uppger att preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås. Preciseringarna är också grunden för att bedöma resultaten i budgetpropositionen, dvs. bedömningsgrunderna, och för att bedöma om styrmedel och insatser i , inom EU och internationellt är tillräckliga för att nå målen. Regeringen uppger att de myndigheter som är ansvariga för ett eller flera miljökvalitetsmål också använder sig av indikatorer för att bedöma om målen är möjliga att nå. Indikatorerna redovisas på miljömålsportalen (). Enligt regeringen kan de flesta indikatorerna följas upp . Några indikatorer speglar dock långsamma skeenden eller är resurskrävande att mäta och kan av dessa anledningar inte följas upp . För att göra det möjligt för att långsiktigt följa utvecklingen mot Generationsmålet och miljökvalitetsmålen är det, enligt regeringen, viktigt med kontinuitet i redovisningen. Detta innefattar att redovisa tidsserier som speglar utvecklingen. Regeringen har därför valt ut ett antal indikatorer, främst bland de nya indikatorerna som myndigheterna har tagit fram, som bör redovisas återkommande i form av diagram eller beroende på hur ofta indikatorn uppdateras. Regeringen lämnar i årets budgetproposition en samlad redovisning av miljökvalitetsmålen och de miljömålsansvariga myndigheternas övergripande bedömning av miljökvalitetsmålen. Målansvariga myndigheter bedömer att utvecklingen i miljön går åt rätt håll avseende luft och Bara naturlig försurning, att utvecklingen i miljön är negativ för fem av målen och att det inte går att se en tydlig riktning för utvecklingen av de resterande nio målen. Myndigheternas bedömning är, , att ett miljökvalitetsmål nås, ett är nära att nås och att resterande 14 miljökvalitetsmål inte är möjliga att nå med beslutade eller planerade styrmedel. Av den samlade redovisningen framgår vilka kopplingar som finns mellan nationella miljömål och de 17 globala hållbarhetsmålen för FN:s Agenda 2030. Det framgår även vilket globalt mål som främst är kopplat till generationsmålets strecksatser. Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budget-propositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analysen har fokuserat på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Levande sjöar och vattendrag. Inledningsvis noterar utskottet att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen eftersom den har beslutats av en övergångsregering. Av den anledningen har regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Utskottet ser fortsatt positivt på det utvecklings- och erfarenhetsutbyte som har pågått mellan och miljö- och jordbruksutskottet i syfte att utveckla resultatredovisningen i budgetpropositionerna. En dialog har skett såväl på den politiska nivån mellan den ansvariga statssekreteraren i och utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp som på tjänstemannanivån. Utskottet anser liksom tidigare att det är väsentligt att dialogen fortsätter att utvecklas. Utskottet anser att regeringen har hörsammat de flesta synpunkterna i förra årets budgetbetänkande. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar fler indikatorer med tidsserier. Vidare ser utskottet särskilt positivt på att det finns två indikatorer för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet efterfrågar överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant, exempelvis hur miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och strandskyddsreglerna påverkar det strandnära bostadsbyggandet. Utskottet ser liksom tidigare positivt på att regeringen har förbättrat uppföljningen för många insatser. Utskottet önskar dock återigen framföra sitt önskemål om att fler resultat tydligare bör kopplas till målen. Ett bra exempel på en sådan koppling är att Klimatklivet väntas minska totala utsläpp med koldioxidekvivalenter .