bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till övergripande mål för energipolitiken med innebörden att den ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Därutöver tillstyrker utskottet regeringens förslag om mål för andelen förnybar el som innebär att elproduktionen ska vara helt förnybar 2040. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering tillstyrks också av utskottet. Målet är att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Utskottet anser också att ska bifalla regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gäller riktlinjer för energipolitiken. Regeringens förslag i propositionen bygger på den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och och som därefter även låg till grund för de förslag som presenterade . Samtliga motionsyrkanden som behandlas i ärendet avstyrks av utskottet. I betänkandet finns 36 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Regeringens proposition 2017/18:228 Energipolitikens inriktning. Tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Cirka 80 motionsyrkanden om energipolitik från den allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bakgrund och propositionens huvudsakliga innehåll 1.Energipolitikens mål, punkt 1 (SD) 2.Energipolitikens mål, punkt 1 (L) 3.Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (SD) 4.Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (V) 5.Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (L) 6.Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (KD) 7.Förnybar energi, punkt 3 (M) 8.Förnybar energi, punkt 3 (SD) 9.Förnybar energi, punkt 3 (C) 10.Förnybar energi, punkt 3 (V) 11.Förnybar energi, punkt 3 (L) 12.Förnybar energi, punkt 3 (KD) 13.Energieffektivisering, punkt 4 (SD) 14.Energieffektivisering, punkt 4 (V) 15.Energieffektivisering, punkt 4 (KD) 16.Kärnkraft, punkt 5 (SD) 17.Kärnkraft, punkt 5 (V) 18.Kärnkraft, punkt 5 (L) 19.Energiforskning, punkt 6 (M) 20.Energiforskning, punkt 6 (SD) 21.Energiforskning, punkt 6 (KD) 22.Nät- och elmarknadsfrågor, punkt 7 (SD) 23.Nät- och elmarknadsfrågor, punkt 7 (L) 24.Gasfrågor, punkt 8 (M) 25.Gasfrågor, punkt 8 (SD) 26.Gasfrågor, punkt 8 (C) 27.Gasfrågor, punkt 8 (V) 28.Gasfrågor, punkt 8 (L) 29.Gasfrågor, punkt 8 (KD) 30.Värmefrågor, punkt 9 (M) 31.Värmefrågor, punkt 9 (L) 32.Värmefrågor, punkt 9 (KD) 33.Vissa övriga frågor, punkt 10 (M) 34.Vissa övriga frågor, punkt 10 (SD) 35.Vissa övriga frågor, punkt 10 (C) 36.Vissa övriga frågor, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner regeringens förslag till 1. övergripande mål för energipolitiken, 2. mål för andelen förnybar elproduktion, 3. mål för effektivare energianvändning, 4. upphävande av riksdagsbindningar avseende riktlinjer för energi-politiken. Därmed bifaller proposition 2017/18:228 punkterna 1–4 och avslår motionerna 2017/18:3858 av (M), 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2017/18:4149 av m.fl. (L). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) Övrigt om energipolitikens inriktning 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 13, 15, 20 och 23. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19, 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) Reservation 12 (KD) 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 29, 2017/18:1210 av (C) yrkande 1, 2017/18:2293 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 54, 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 6 och 10, 2017/18:1417 av (S), 2017/18:2003 av (M) yrkande 2, 2017/18:2034 av (M), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 18 i denna del, 2017/18:3229 av (M), 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 16 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) Reservation 18 (L) 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 19, 2017/18:3897 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (KD) 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 10. Reservation 22 (SD) Reservation 23 (L) 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 20 och 25, 2017/18:1932 av (M), 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del, 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 39 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 24 (M) Reservation 25 (SD) Reservation 26 (C) Reservation 27 (V) Reservation 28 (L) Reservation 29 (KD) 2017/18:1516 av (M), 2017/18:2453 av (M), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 17 i denna del, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 30 (M) Reservation 31 (L) Reservation 32 (KD) 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2017/18:1521 av (M), 2017/18:1683 av (MP), 2017/18:1719 av (MP), 2017/18:1870 av (S), 2017/18:3024 av (MP) yrkande 2, 2017/18:3399 av (M), 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 33 (M) Reservation 34 (SD) Reservation 35 (C) Reservation 36 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas – proposition 2017/18:228 Energipolitikens inriktning – 15 motionsyrkanden som har väckts i anslutning till propositionen – 76 motionsyrkanden om energipolitik från den allmänna motionstiden /18. Bakgrund och propositionens huvudsakliga innehåll beslutade regeringen att tillsätta en kommitté i form av en parlamentarisk kommission för översyn av energipolitiken (dir. 2015:25). Den s.k. uppdrag var att ta fram underlag för en bred överenskommelse om energipolitiken med särskilt fokus på förhållandena för elförsörjningen efter perioden –2030. slöts sedermera en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken mellan fem av partier: , , , och . Ramöverenskommelsen (även kallad energiöverenskommelsen) låg till grund för de förslag och bedömningar som finns i betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) som överlämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats. Energiöverenskommelsen utgör en gemensam politisk färdplan för en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem med nya energipolitiska mål. Med överenskommelsen som grund lämnar regeringen i den nu aktuella propositionen förslag om nya energipolitiska mål och sin bedömning av energipolitikens inriktning. Regeringen föreslår att energipolitikens tre grundpelare – försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet – fastställs som övergripande mål för energipolitiken. Vidare föreslår regeringen att målet ska vara förnybar elproduktion 2040. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Regeringen föreslår också att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. I propositionen presenteras även regeringens bedömning av energipolitikens inriktning mot bakgrund av energiöverenskommelsen. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till övergripande mål för energipolitiken. Målet innebär att energipolitiken ska syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Därutöver godkänner regeringens förslag om mål för andelen förnybar el som innebär att 2040 ska elproduktionen vara förnybar. Förslaget i propositionen om ett mål för energieffektivisering godkänns också av . Målet är att 2030 ska effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten. bifaller även regeringens förslag om att upphäva vissa tidigare beslutade riksdagsbindningar som gäller riktlinjer för energipolitiken. Med hänvisning till att står bakom förslagen i propositionen om energipolitikens mål och inriktning avslås samtliga motionsyrkanden som skulle innebära att energipolitiken skulle få en annan inriktning än den förordar. Jämför reservation 1 (SD), 2 (L), 3 (SD), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). Övergripande mål för energipolitiken Vikten av att förena energipolitikens tre grundpelare – försörjningstrygghet, ekologisk hållbarhet och konkurrenskraft – understryks både i energiöverenskommelsen och i den överenskommelse om en hållbar energi- och klimatpolitik för miljö, konkurrenskraft och trygghet som Alliansens partiledare slöt (se prop. 2008/09:163) samt i . Regeringen anser att denna grundläggande utgångspunkt för energipolitiken även bör antas av för att skapa förutsättningar för en långsiktig och stabil energipolitik. Regeringen konstaterar vidare att utmaningarna i energipolitiken till stor del består i att balansera de tre grundpelarna för att nå önskat resultat. I energiöverenskommelsen uttrycks de tre grundpelarna genom målsättningen att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den svenska energipolitiken ska bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken ska således syfta till att förena Energipolitiken ska därmed skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Mål för andelen förnybar elproduktion I propositionen konstaterar regeringen att för att även fortsättningsvis säkerställa ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser krävs beslut och åtgärder av en rad aktörer i samhället, såsom kraftbolag, nätföretag, kunder, utvecklare och finansiärer. Ett långsiktigt mål skapar tydlighet om energipolitikens inriktning, underlättar omställningen och minskar osäkerheten i samband med beslut om investeringar. Vidare är det regeringens uppfattning att , ur ett tekniskt elproduktionsperspektiv, har goda möjligheter att bygga ut den förnybara elproduktionen. Det sker en snabb teknikutveckling inom energiområdet, och kostnaderna sjunker på många energirelaterade områden. Enligt regeringen är det dock svårt att exakt förutse hur utvecklingen kommer att påverka förutsättningarna på elmarknaden. Det är därför viktigt att det finns tillräcklig flexibilitet för att ta till vara de nya möjligheter som utvecklingen ger. Beroende på hur produktionssystemet utvecklas krävs även anpassningar av elnätet, både inom landet och för utbyte mellan länder. Sannolikt kommer de lokala distributionssystemen att spela en större roll när fler producerar sin egen el. Vidare menar regeringen att behoven av att kunna lagra energi och styra förbrukningen kommer att öka, liksom sannolikt även betydelsen av en ökad samverkan mellan energislag. Elenergi kan lagras i batterier men även som värme i ett fjärrvärmesystem eller kemiskt som gas i ett gasnät. Det ökar flexibiliteten i systemet. Regeringen konstaterar att målet om förnybar elproduktion kommer att innebära fler lokala producenter av bl.a. vind- och solel på marknaden, vilket kommer att minska sårbarheten vad gäller elförsörjningen på lång sikt. Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen anser att omställningen till förnybar el överlag bör kunna ge fördelar ur ett totalförsvarsperspektiv (Ds 2017:66). Det är väsentligt att säkerställa totalförsvarets och krisberedskapens behov av energi, särskilt vid störda förhållanden, oavsett hur energin produceras och distribueras. I samband med omställningen av elsystemet har farhågor uppkommit när det gäller elsystemets förmåga att tillgodose behovet av el under årets alla timmar. I energiöverenskommelsen understryks att fokus inte enbart bör ligga på levererad mängd energi utan även på att det finns tillräckligt med effekt. Regelverk och incitament bör utformas så att de tillgodoser elsystemets behov för att upprätthålla drifts- och leveranssäkerhet, där även efterfrågesidans flexibilitet är viktig. Det kommer att finnas behov av ett ökat reglerbidrag och ökad tillgänglig effekt från vattenkraften jämfört med . Det kan t.ex. innebära att kraftverk effektiviseras för att kunna ta mer vatten genom turbinerna . Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Mot denna bakgrund föreslår regeringen således att målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Regeringen betonar att en effektiv användning av energi är positivt för och svenska företags konkurrenskraft, bidrar till minskad klimat- och miljöpåverkan samt bidrar till försörjningstryggheten. Potential för samhällsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringar bör utgöra en grund för vidare satsningar. Regeringen menar att ett ambitiöst och långsiktigt energieffektiviseringsmål skapar tydlighet om energipolitikens inriktning, vilket kan minska osäkerheten vid beslut om investeringar. har bedömt att har goda möjligheter att nå ett mål om minskad energiintensitet till 2030 jämfört med . Av Energikommissionens konsekvensanalys framgår att målet ska beräknas som kvoten mellan tillförd energi och bruttonationalprodukten (BNP) i fasta priser (kWh per krona). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag till mål att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till BNP. Regeringen framhåller att ett mål som uttrycks på detta sätt bedöms ha flera fördelar. Till skillnad från ett absolut mål om energibesparing, så som EU:s mål är utformat, innebär det föreslagna energiintensitetsmålet ett till viss del flexibelt tak för energianvändningen eftersom det tar hänsyn till den faktiska ekonomiska utvecklingen. Ett energiintensitetsmål med utgångspunkt i tillförd energi är mer fördelaktigt än ett mål uttryckt i slutlig energianvändning eftersom det inkluderar effektiviseringar i hela energisystemet, dvs. vid omvandling, överföring och användning. Detta innebär att energieffektiviseringsarbetet förutsätts omfatta samtliga led i energisystemet. För att det svenska målet ska vara jämförbart med EU:s mål för energieffektivisering bör tillförd energi användas i stället för total energitillförsel, vilket innebär att användning för andra ändamål än för energiproduktion och utrikes luft- och sjöfart räknas bort. Som komplement till det övergripande nationella målet om effektivare energianvändning till 2030 bedömer att det behövs sektorsstrategier för energieffektivisering. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram sektorsstrategier för energieffektivisering tillsammans med berörda myndigheter och olika branscher. Vidare redovisar regeringen att det enligt energiöverenskommelsen ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftningen kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. Enligt regeringens uppfattning bör en utredning se över vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. tillsatte regeringen sedermera en utredning som bl.a. ska hantera frågan om hinder för energieffektivisering för mindre aktörer (dir. 2017:77). En delredovisning av hittillsvarande erfarenheter från relevanta styrmedel och hinder gjordes (Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget, SOU 2018:15). Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Upphävande av riktlinjer för energipolitiken Regeringen föreslår att tidigare ställningstaganden om energipolitikens riktlinjer ska upphävas. Regeringen listar ett antal tidigare propositioner i vilka det har föreslagits riktlinjer för energipolitiken som har godkänt. Regeringen anser att dessa beslut bör upphävas för att undvika överlappning mellan dessa och de nya mål som föreslås i den nu aktuella propositionen. Upphävandet innebär dock inte att övriga gällande energipolitiska mål upphävs, såsom målen för andelen förnybar energi och energieffektivisering till 2020 (prop. 2008/09:163), mål för elcertifikatssystemet (prop. 2016/17:179) eller mål för forskning och innovation (prop. 2016/17:66). välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en fungerande energitillförsel, framhålls det i kommittémotion 2017/18:3404 av m.fl. (M). Motionärerna anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Det är därför även i fortsättningen behöver ett robust energisystem byggt på vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi såsom vind- och solenergi. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande med den innebörden (yrkande 1). Kärnkraften är basen i den svenska elproduktionen och står för knappt hälften av elanvändningen i . Detta slås inledningsvis fast i motion 2017/18:3858 av (M). Vidare konstaterar motionären att alla länder måste bidra i klimatarbetet, och för är det därför viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i vissa av grannländer. Motionären lyfter fram möjligheterna med fjärde generationens kärnkraft och menar att måste uppvärdera kärnkraftens stora betydelse för såväl klimat som elproduktion och vikten av att stärka svensk teknikutveckling och kompetens. Motionären begär ett tillkännagivande om att målet för svensk energiproduktion bör vara att uppnå klimatneutralitet, dvs. att inte bidra till växthuseffekten. Energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Detta synsätt redovisas i kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD). Den politik som motionärerna står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. De menar att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning och de anser därför att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. Motionärerna strävar efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. De begär ett tillkännagivande om energipolitikens inriktning i linje med vad som anförs i motionen (yrkande 1). som industriland är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgång på elenergi under årets alla timmar, framhålls det i kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD). Mot den bakgrunden anser motionärerna att vattenkraften tillsammans med kärnkraften ska utgöra basen i det svenska energisystemet. Motionärerna framhåller att de företräder en industrivänlig linje och vill skapa förutsättningar för att successivt bygga ut och vidareutveckla kärnkraften. Motionärerna anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och en hög miljöprestanda. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden raserar förutsättningarna för att ens nå något av dessa mål. Motionärerna menar att regeringen måste ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn tagen till industrin och den svenska nationens behov (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:931 av m.fl. (SD) konstateras det inledningsvis att den svenska basindustrin är starkt beroende av säker tillgång på el. Motionärerna förordar en energipolitik som bygger vidare på den energimix med huvudsakligen vatten- och kärnkraft som tjänat väl. motsätter de sig subventioner och skattelättnader till t.ex. väderberoende energislag som snedvrider energimarknaden och grusar möjligheterna att bibehålla ett robust energisystem. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att prioritera den svenska basindustrin vid utformningen av energipolitiken (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:4147 av m.fl. sägs det inledningsvis att en grundläggande inställning vid utformningen av energipolitiken är att den ska syfta till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. vänder sig motionärerna mot förslaget om att ett av de nya energipolitiska målen ska vara att den svenska elproduktionen ska vara helt förnybar 2040 utan att det innebär att målet förbjuder kärnkraft och att det inte heller innebär en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Motionärerna anser att det av föreslagna målet för sammansättningen av den svenska elproduktionen är olycklig, framför allt för att målbilden för en stor del av klimatarbetet är fossilfritt och att denna inriktning ställs mot helt förnybart när det gäller elproduktion. Men bara för att det är förnybart innebär det inte att det inte finns några utsläpp av exempelvis växthusgaser för elproduktionen. Utsläppen för vissa förnybara energikällor kan tvärtom vara, och är, högre än för exempelvis kärnkraft. Det viktiga är då att politiken även då har ett mål som styr mot det som man vill uppnå. Motionärerna vill därför att ska avslå propositionen i den del som gäller målet för förnybar energi (yrkande 1) och i stället genom ett tillkännagivande förorda ett mål om att den svenska elproduktionen ska vara helt fossilfri (yrkande 3). Motionärerna anser vidare att energieffektivisering är en självklar inriktning för energipolitiken men att nivån kan vara vansklig och innebära problem i den mån man på politisk väg avser att vidta alltför långtgående åtgärder för att uppnå målet. De anser dock att det är bra att målet är konstruerat så att det går att använda mer energi beroende på den ekonomiska utvecklingen. Enligt deras uppfattning är målet dock även problematiskt eftersom det baseras på tillförd energi. Denna konstruktion gör att målet enkelt kan nås exempelvis genom ett politiskt beslut om att stänga flera kärnkraftsreaktorer eftersom värmeförlusterna räknas in i den tillförda energin, vilket med denna målkonstruktion skulle indikera en effektivare energianvändning.