bet · H501MJU16 · 2018-04-12 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. livsmedelslagstiftningen, konkurrenskraft i livsmedelskedjan, livsmedelskontroll, märkning av livsmedel, dricksvatten, kosttillskott och palmolja. Ett antal yrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlats tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Motioner som bereds förenklat 1.Livsmedelslagstiftningen, punkt 1 (C) 2.Livsmedelslagstiftningen, punkt 1 (KD) 3.En konkurrenskraftig livsmedelskedja, punkt 2 (L) 4.Livsmedelskontroll, punkt 3 (M) 5.Livsmedelsbedrägeri, punkt 4 (M) 6.Livsmedelsbedrägeri, punkt 4 (SD) 7.Märkning och kontroll av honung, punkt 5 (SD, C, V, KD) 8.Kulturmärkning av svenska matprodukter, punkt 6 (SD) 9.Innehållsdeklaration på förpackningar av alkoholhaltiga drycker, punkt 7 (SD) 10.Innehållsdeklaration på förpackningar av alkoholhaltiga drycker, punkt 7 (V) 11.Dricksvatten som resurs, punkt 8 (C, KD) 12.Ersättning vid bildande av vattenskyddsområden, punkt 9 (SD, C, KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:824 av (S), 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 30, 2017/18:3573 av (M) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 56. Reservation 1 (C) Reservation 2 (KD) 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 33.2. Reservation 3 (L) 2017/18:3153 av (M) och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 18. Reservation 4 (M) 2017/18:338 av (SD), 2017/18:1553 av (SD), 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Märkning och kontroll av honung 2017/18:1689 av (MP) och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 28. Reservation 7 (SD, C, V, KD) Kulturmärkning av svenska matprodukter 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 8 (SD) Innehållsdeklaration på förpackningar av alkoholhaltiga drycker 2017/18:2648 av och (båda MP) och 2017/18:3646 av och (båda SD). Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2017/18:1356 av m.fl. (S) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 55. Reservation 11 (C, KD) Ersättning vid bildande av vattenskyddsområden 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (SD, C, KD) 2017/18:3132 av (M) yrkandena 2–5. 2017/18:192 av och (båda SD) yrkandena 1–4. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 81 motionsyrkanden om livsmedelspolitik från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om livsmedelslagstiftningen, konkurrenskraft i livsmedelskedjan, livsmedelskontroll, märkning av livsmedel, dricksvatten, kosttillskott och palmolja. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till gällande regelverk, gjorda satsningar och pågående arbete. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat under ett särskilt avsnitt. Betänkandet innehåller tolv reservationer (M, SD, C, V, L, KD). godkände regeringens förslag om en livsmedelsstrategi för tiden (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Livsmedelsstrategins syfte är att uppnå en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Avsikten är att livsmedelsproduktionen ska öka, miljömålen ska nås och strategin ska bidra till en hållbar utveckling i hela landet. Med anledning av strategin riktade bl.a. följande tillkännagivanden till regeringen. • Regeringen bör säkerställa generellt goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Nationella, mer långtgående regler ska alltid vara väl motiverade och prövas noga. • Berörda myndigheter bör få främjandeuppdrag som förtydligar att de inte endast ska kontrollera att regler följs, utan att de även ska göra det lättare för och stötta företagen i livsmedelskedjan. • Reglerna för distribution och försäljning av viltkött bör förenklas. • Regeringen bör göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val. • Svensk livsmedelsproduktion bör styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Till livsmedelsstrategin har regeringen beslutat om en handlingsplan som ska gälla . I handlingsplanen preciseras de konkreta åtgärder som ska leda till att livsmedelsstrategins mål uppnås. Regeringen har även tillsatt ett nationellt råd för livsmedelsstrategin för att stärka samarbetet och utbytet mellan det offentliga och olika aktörer. Regeringen uppger att man löpande ska följa och utvärdera hur livsmedelsstrategin genomförs samt formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om livsmedelslagstiftningen. Jämför reservation 1 (C) och 2 (KD). Enligt kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 30 behöver livsmedelslagstiftningen anpassas till dagens förutsättningar när det gäller gränserna för vad som räknas som livsmedel. För att jorden ska kunna föda den framtida befolkningen blir det troligtvis nödvändigt att lägga om våra nuvarande kostvanor. Nya livsmedel, exempelvis alger och insekter, kommer då att spela en större roll som proteinkälla. Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 56 borde skrivningarna om nya livsmedel i ses över. Lagstiftningen om växtförädling bygger på förädlingsmetod där vissa sorter som förädlats med genteknik inte är godkända för odling medan andra sorter som har samma egenskaper men som framställts via traditionell växtförädling är godkända för odling. Enligt motion 2017/18:3573 av (M) borde kycklingkött som är smittat av campylobacter över ett visst gränsvärde inte få säljas. Det skulle ge kontrollmyndigheterna möjlighet att vidta kraftfulla åtgärder, till skillnad från den dialog som myndigheterna är hänvisade till . I motion 2017/18:824 av (S) efterfrågas att regeringen utreder om det ska finnas en lagstadgad åldersgräns för försäljning av energidrycker i dagligvaruhandeln. Energidrycker kan ha en negativ effekt på hälsan hos barn och ungdomar. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet behandlade frågan om nya livsmedel utförligt i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Som anfördes där har den tidigare EU-förordningen om nya livsmedel – och rådets förordning (EG) nr 258/97 av om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser – ersatts av och rådets förordning (EU) nr 2015/2283 av om nya livsmedel. Syftet med den nya förordningen är att effektivisera godkännandeprocessen för nya livsmedel som en hög säkerhetsnivå behålls. Livsmedel som inte har konsumerats i någon större utsträckning inom EU före betraktas som ett nytt livsmedel som ska riskvärderas och godkännas av EU innan det får släppas ut på EU:s marknad. Den nya förordningen bygger på samma principer som den förra, men förtydliganden har gjorts och vissa administrativa förfaranden har ändrats. Det är nu den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och inte medlemsstaterna som kommer att genomföra riskvärderingarna. Vidare införs särskilda bestämmelser för s.k. traditionella livsmedel från tredjeländer och det regleras att alla nya livsmedel som godkänts ska finnas i ett EU-gemensamt register. När det gäller insekter är det i och med den nya EU-förordningen tydliggjort att även hela insekter omfattas av definitionen av nya livsmedel. Godkännandet av en insektsart kommer att bli generiskt, vilket innebär att alla företag kommer att kunna använda sig av samma godkännande. När det gäller yrkandet om att bestämmelserna om nya livsmedel i borde ses över är regleringen av nya livsmedel harmoniserad på EU-nivå genom och rådets förordning (EU) nr 2015/2283 av om nya livsmedel. Nya livsmedel regleras genom denna EU-förordning och inte i . När det gäller frågan om växtförädling har utskottet tidigare uttalat att utskottet instämmer i regeringens bedömning att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet (bet. 2016/17:MJU23). Utskottet delade regeringens uppfattning att det vid godkännande av nya sorter på marknaden bör göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och effekter, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används. Vidare kan noteras att () får använda för uppbyggnad av ett för växtförädling enligt sitt regleringsbrev för . Centrumet ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Hänsyn ska tas till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi. När växter har förädlats med hjälp av genteknik är 13 kapitlet om genteknik i tillämpligt. Kapitlet reglerar dels innesluten användning och avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer, dels produkter som innehåller eller består av sådana organismer som släpps ut på marknaden. Bestämmelserna innebär att ovannämnda förfaranden ska föregås av en utredning av vilka hälso- och miljöskador som organismerna kan orsaka. Även detta område är harmoniserat på EU-nivå, och bestämmelserna i bygger på EU-direktiv. pågår en prövning i av om nya genredigeringstekniker som inte efterlämnar material i den genredigerade organismen (s.k. gensax) ska regleras såsom en genetiskt modifierad organism eller ej (mål C-528/16). När det gäller kycklingkött som är smittat med campylobacter framhåller regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 23) att det ur folkhälsosynpunkt är viktigt att minska risken för livsmedelsburna utbrott av smittor som kan överföras mellan djur och människor. Antalet utbrott av campylobacter hos slaktkyckling har ökat och antalet personer som blir sjuka av campylobacter är högt i jämfört med läget . rapporterades att ca 6 900 personer hade insjuknat efter att ha smittats i landet. Berörda myndigheter samarbetar med branschen för att förebygga och minska risken för smitta. Enligt uppgift från organiserar branschorganisationen ett kontrollprogram för campylobacter hos kyckling. I kontrollprogrammet tas det prover från blindtarmar från varje flock av kyckling i samband med slakt. Resultaten visar att förekomsten av campylobacter i slaktkyckling i varierar med säsong och är högst fr.o.m. juni t.o.m. september, även om det (2014–2017) skett utbrott med högre förekomst än normalt även och vinter. Trots utbrotten ligger förekomsten av campylobacter hos kyckling lägre i än i många andra EU-länder. Det förs en kontinuerlig dialog mellan näringen och myndigheterna för att förbättra arbetet och minska inhemsk smitta till konsumenterna. I kommissionens förordning (EG) nr 2073/2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel fastställs mikrobiologiska kriterier för bl.a. kycklingkött. infördes processhygienkriterier för campylobacter hos slaktkyckling, vilka kommer att börja tillämpas . Enligt förordningen krävs förbättrad slakterihygien, översyn av processkontrollerna och åtgärder för ökad biosäkerhet på ursprungsgården om provtagningen påvisar för höga nivåer av campylobacter. Bestämmelserna innebär att en hög förekomst av campylobacter ska åtgärdas på produktionsplatsen eller på slakteriet. Däremot förbjuds inte försäljning av köttet. Enligt uppgift från är regeringen positiv till EU:s nya kriterier för processhygien. För att minska risken för infektion med campylobacter pågår även ett riskhanteringsarbete såsom information till konsumenterna om hur kycklingkött ska hanteras på ett säkert sätt. När det gäller frågan om åldersgräns för att köpa energidrycker har i sitt regleringsbrev fått ett uppdrag om riskhanteringsåtgärder för att hålla nere intaget av energidrycker och koffein bland barn och unga. Enligt uppdraget ska utreda behovet av och lämna förslag på åtgärder för att begränsa tillgången av energidrycker för barn och unga, t.ex. genom att införa en åldersgräns vid försäljning av energidrycker eller andra lämpliga åtgärder. Uppdraget ska genomföras i dialog med berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska redovisas till . Syftet med att riskvärdera och förhandspröva nya typer av livsmedel är att se till att de är säkra för konsumtion. Genom den nya EU-förordningen om nya livsmedel som trädde i kraft har godkännandeprocessen för dessa livsmedel effektiviserats. Av den nya förordningen framgår att även hela insekter ska ses som nya livsmedel, vilket har varit föremål för olika tolkningar inom EU. Mot bakgrund av det anförda föreslås ingen åtgärd med anledning av motion 2017/18:3426 (KD) yrkande 30. När det gäller lagstiftningen om växtförädling har utskottet samma uppfattning som regeringen, dvs. att det vid godkännande av nya sorter på marknaden bör göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och effekter, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används. Utskottet noterar att det pågår en prövning i av vilket regelverk som ska tillämpas vid vissa nya genredigeringstekniker. Utfallet av denna prövning bör enligt utskottets mening avvaktas innan någon åtgärd övervägs. Mot bakgrund av det anförda lämnas motion 2017/18:3855 (C) yrkande 56 utan vidare åtgärd. När det gäller förslaget att förbjuda försäljning av kycklingkött som är smittat med campylobacter noterar utskottet att nya regler om mikrobiologiska kriterier för kycklingkött kommer att börja tillämpas . Vidare noteras att det pågår ett kontinuerligt arbete både hos den berörda näringen och hos myndigheterna för att minska förekomsten av campylobacter i kött och för att minska riskerna för smitta när campylobacter ändå förekommer. Med det anförda avstyrks motion 2017/18:3573 (M). När det gäller förslaget om att det bör utredas om det ska finnas en lagstadgad åldersgräns för att få köpa energidrycker i dagligvaruhandeln konstaterar utskottet att har fått ett uppdrag med den innebörden. Motion 2017/18:824 (S) får därmed anses vara tillgodosedd och föranleder därför ingen ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Jämför reservation 3 (L). Enligt partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 33 i denna del ska livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. behandling och kompletterande uppgifter I betänkandet om livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338) tillkännagav riskdagen till regeringen att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Utskottet anförde i betänkandet att det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden och att åtgärder behöver vidtas som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Utskottet konstaterade emellertid att regeringen har fastställt ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. Regeringens inriktningsmål innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Utskottet ansåg att fokus måste vara att stärka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan i stället för att formulera mål om ekologisk konsumtion och produktion. Målsättningen ska vara en strävan mot att allt jordbruk blir mer hållbart och att konsumentens kunskap om livsmedel stärks. Utskottet såg en risk i att låsa in sig i kvantitativa mål för en viss produktionsform eftersom man inte vet hur livsmedelsproduktionen kommer att se ut . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) redovisade regeringen att konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan och därför vill regeringen bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Regeringen framhöll att det ska finnas goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö ska utnyttjas. I propositionen uppmärksammades att ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen redovisade i propositionen att man gör insatser inom flera områden för att främja ekologisk produktion och konsumtion. Satsningarna har enligt regeringen bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Bland annat är ersättningen för ekologisk produktion en viktig åtgärd i landsbygdsprogrammet för programperioden –2020. Stöd motsvarande betalades ut , 2015 samt 2016 och 2017. Också livsmedelsstrategin innehåller satsningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. I livsmedelsstrategins handlingsplan föreslås flera åtgärder och beslutade regeringen att uppdra åt att inrätta en samordningsfunktion för produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel samt att utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för de inriktningsmål som regeringen satt upp: av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030, och av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Regeringen har avsatt 2018–2020 för detta ändamål. Som redovisas ovan framhöll utskottet i betänkande 2016/17:MJU23 att det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden och att åtgärder behöver vidtas som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. ansåg utskottet att fokus måste vara att stärka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan i stället för att formulera mål om ekologisk konsumtion och produktion. Därmed motsatte sig utskottet att fastställa kvantitativa mål för en viss produktionsform i ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet ser ingen anledning att utöver detta förorda något tillkännagivande i enlighet med vad som begärs i motion 2017/18:2820 (L) yrkande 33 i denna del. Motionsyrkandet avstyrks således i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om livsmedelskontroll. Jämför reservation 4 (M), 5 (M) och 6 (SD). I kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att får i uppdrag att arbeta fram en ny policy för livsmedelskontroller. Många livsmedelsföretag upplever att de inte får de kontroller som de betalar för. Företagen bör enligt motionärerna betala en liten administrativ avgift och därutöver faktureras endast för kontroller som har utförts. Fokus för kontrollerna bör dessutom vara en dialog mellan inspektör och företag, där målet är att gemensamt lösa eventuella problem innan företaget får ett föreläggande. I motion 2017/18:3153 av (M) efterfrågas en återrapport om vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av Statskontorets förslag om avgiften för livsmedelstillsyn (rapport 2015:17). Motionären anför att modellen för tillsynsavgifter brister i både begriplighet och legitimitet och att antalet kontroller bör ökas. Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 24 bör straffen för livsmedelsbedrägerier skärpas, bl.a. genom att införa fängelse i straffskalan i livsmedelslagen. Bedrägerier ska aldrig löna sig och konsumenterna ska kunna känna sig trygga med maten de äter. Även i kommittémotion 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås att sanktionsmöjligheterna ökas mot dem som fuskar med livsmedel. På liknande sätt anförs i motionerna 2017/18:338 och 2017/18:1553 av (SD) att konsumentskyddet i fråga om märkningen av förpackningsdatum på livsmedel påtagligt behöver stärkas. Den handlare eller producent som märker om eller felmärker förpackningsdatum på livsmedel ska få kännbara sanktioner. På så vis ökar konsumenternas trygghet som konkurrenssituationen förbättras för de handlare och producenter som följer lagen. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera och kommunernas avgiftsfinansiering av den offentliga livsmedelskontrollen. Statskontoret överlämnade rapporten i livsmedelskontrollen – förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering (2015:17). Statskontoret konstaterade i rapporten att de kommunala kontrollmyndigheterna inte alltid utför nödvändig kontroll och att avgifterna för kontrollen varierar stort över landet. Små kommuner har generellt sett större problem inom livsmedelskontrollen än stora kommuner. Statskontoret konstaterade också att modellen för riskklassning av livsmedelsföretag brister i tydlighet och legitimitet. Detsamma gäller principen att företagen betalar för kontrollen innan den har utförts. För att förbättra systemet för avgiftsfinansiering och för att öka antalet kontroller föreslog Statskontoret bl.a. att en förenklad modell för riskklassning tas fram, att det blir möjligt att ta ut avgift efter genomförd kontroll och att staten ska verka mer aktivt för samverkan inom livsmedelskontrollen samt att ska agera mot de kommuner som missköter sitt uppdrag. Statskontorets rapport remissbehandlades . I betänkande 2014/15:MJU3 om livsmedelspolitik beslutade utskottet om ett tillkännagivande som innebar att Statskontoret skulle ges i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. följde utskottets förslag. I regeringens skrivelse 2017/18:75 om åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen redovisar regeringen att man har tagit flera initiativ på detta område och att tillkännagivandet bereds vidare. Bland annat gav regeringen som en följd av rapport 2015:17 Statskontoret ett nytt uppdrag . Statskontoret skulle bl.a. kartlägga vad som påverkar genomförandet av livsmedelskontrollen i kommuner vars livsmedelskontroll uppvisar påtagliga brister och lämna förslag på hur problemen kan lösas på ett kostnadseffektivt sätt, i syfte att öka likvärdigheten i kontrollen. Uppdraget redovisades i rapporten livsmedelskontroll genom ökad samverkan (2017:9). Statskontorets kartläggning visar att problemen i livsmedelskontrollen bl.a. beror på att kommuner med ett litet antal invånare är sårbara eftersom de har få livsmedelsinspektörer. Ett annat problem är att vissa kommuner inte prioriterar kontrollen i tillräcklig utsträckning. Statskontoret har analyserat om ett statligt övertagande respektive samverkan av livsmedelskontrollen kan lösa de brister som finns. Statskontoret bedömer att ett statligt övertagande är förknippat med stora effektivitetsrisker och att bristerna i första hand bör åtgärdas genom att kommunerna samverkar mer med varandra. Färre och större kommungemensamma kontrollmyndigheter kan minska sårbarheten och höja effektiviteten i livsmedelskontrollen. Statskontoret föreslår att regeringen antar en färdplan och vidtar ett antal åtgärder i syfte att öka samverkan.