bet · H501UbU10 · 2018-05-18 00:00:00 — I motion 2017/18:4074 av och (båda SD) begär motionärerna att ska avslå propositionen. Enligt motionärerna innebär regeringens nya förslag sannolikt mindre administration än det första förslaget och minskad risk för dubbelreglering. Motionärerna påpekar att nödvändig lagstiftning redan finns på plats och att det fattas specialpedagoger för att genomföra förslaget. Enligt motionärerna finns det också en risk för att specialpedagoger kommer att arbeta med fel saker om förslaget skulle genomföras. Motionärerna påpekar vidare att förslaget är benämnt som en garanti fast det enligt motionärerna egentligen är en arbetsgång. En ökad färdighetsträning tillsammans med ett lugnare klassrumsklimat skulle enligt motionärerna sannolikt minska mängden av stödåtgärder och behovet av specialpedagoger. Regeringen har föreslagit att det ska införas en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med garantin är att elever som har behov av stöd ska få de stödinsatser som behövs tidigt för att de ska nå kunskapskraven i svenska, svenska som andraspråk och matematik i årskurs 1 och 3 i och sameskolan samt i årskurs 1 och 4 i specialskolan. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det rör sig om grundläggande ämnen som bedöms vara viktiga för att eleverna även ska kunna inhämta nödvändiga kunskaper i andra ämnen. Regeringen behandlar i propositionen frågan om det behövs någon ytterligare reglering med anledning av de brister som finns i arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd och om den garanti som föreslås skulle vara onödig (avsnitt 6.1 i prop. 2017/18:195). I propositionen pekar regeringen på att Skolinspektionens rapporter om extra anpassningar och särskilt stöd visar att det finns många skolor som brister i arbetet med stödinsatser som många skolor har väl fungerande rutiner när de arbetar med extra anpassningar och särskilt stöd. Regeringen hänvisar i sammanhanget till Skolinspektionens årsrapport , vari myndigheten konstaterar att det fanns brister i elevernas tillgång till extra anpassningar och särskilt stöd i av de granskade grundskolorna. Framför allt återfanns bristerna när det gäller att skyndsamt utreda och tillhandahålla det särskilda stöd eleven behöver. Vidare framhåller regeringen i propositionen (avsnitt 6.1) att garantin är en metod som syftar till att genom ett antal steg säkerställa att elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd i rätt tid. Tidiga insatser behöver enligt regeringen inte bli lika omfattande som om de sätts in senare under elevens skoltid, och de behov av stödinsatser som en elev har behöver därmed inte bli lika stigmatiserande. I propositionen framhåller regeringen att en garanti för tidiga stödinsatser i skollagen kommer att innebära ett tydligare krav på huvudmannen och stärka lärarnas mandat att sätta in adekvata stödinsatser i rätt tid. En garanti för tidiga stödinsatser kan enligt regeringen bidra till att skapa goda förutsättningar för en likvärdighet i skolornas systematiska kvalitetsarbete med stödinsatser. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det är nödvändigt att det genomförs åtgärder som medför att stödåtgärder sätts in och att dessa är utformade utifrån elevens behov. När det gäller frågan om den föreslagna garantin skulle kunna utgöra en dubbelreglering vill utskottet framhålla att avsikten med garantin inte är att förändra elevers rätt till stödinsatser. I propositionen uttalar regeringen att syftet med de nya bestämmelserna är att de ska vara ett kompletterande regelverk till stöd för ansvarig förskollärare och lärare samt bidra till att redan existerande stödbestämmelser tillämpas på ett riktigt sätt. Enligt regeringens uppfattning införs garantin för att förstärka redan befintliga stödbestämmelser. I propositionen behandlar regeringen även frågan om att garantin skulle kunna uppfattas så att fokus ligger på själva arbetsgången och inte på att eleverna faktiskt får det stöd de har behov av. Regeringen betonar garantins huvudsakliga syfte, att elever i behov av stöd ska få rätt stöd i rätt tid, och gör därför bedömningen att garantin för tidiga stödinsatser ska anses vara uppfylld när de åtgärder som garantin omfattar har vidtagits, dvs. när skolan har genomfört en kartläggning av elevernas kunskapsutveckling i förskoleklassen, gjort en särskild bedömning av elevens kunskapsutveckling när en sådan ska göras, planerat och genomfört de insatser som en sådan bedömning föranleder, följt upp de extra anpassningar som man har gjort för att säkerställa att de gett resultat och överfört resultatet av uppföljningen till den lärare som ska ansvara för eleven i nästa årskurs. Att man genomför de åtgärder som ingår i garantin, inklusive stödinsatserna, innebär enligt regeringen i och för sig inte någon garanti för att eleven verkligen lär sig läsa, skriva eller räkna. Däremot innebär garantin att stödinsatser av god kvalitet sätts in tidigt, och garantin kan därmed ge en ökad möjlighet för eleven att nå kunskapskraven. Utskottet finner att regeringens bedömning är väl avvägd. När det sedan gäller frågan om tillgången till personal med specialpedagogisk kompetens vill utskottet lyfta fram de åtgärder som regeringen har vidtagit för att öka tillgången (avsnitt 6.3 i prop. 2017/18:195). Utskottet delar även regeringens bedömning att det är tydligt i skollagen, föreskrifter och annan författning att det är huvudmannens ansvar att garantin uppfylls. Utskottet instämmer också i regeringens övriga förslag och bedömningar. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition med ett par smärre ändringar av lagteknisk karaktär och avstyrker motion 2017/18:4074 (SD). Utskottet övergår nu till att i de nästföljande avsnitten behandla motioner som innehåller begäranden om tillkännagivanden. Brister i tillämpningen av skollagens bestämmelser om de stödinsatser som behövs för att elever ska nå kunskapskraven Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen, där särskilt brister i de lägsta årskurserna ska belysas, samt ge Skolinspektionen ett uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2017/18:4117 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begär motionärerna en översyn av skollagens bestämmelser och den praktiska tillämpningen av rätten till särskilt stöd. Motionärerna framhåller att förslaget innebär en risk för en onödig dubbelreglering av elevernas rätt till stöd. Motionärerna konstaterar att som den gällande lagstiftningen är heltäckande är det uppenbart att många elever fortfarande inte når kunskapsmålen i lågstadiet och inte får det stöd som de skulle behöva. Motionärerna ser med oro på att det finns stora brister i den praktiska tillämpningen av skollagens bestämmelser, vilket både föräldrar, lärare och elever uppmärksammat. Därför behöver det enligt motionärerna göras en ny översyn och analys av all lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen för att identifiera var bristerna finns. Det kan exempelvis handla om otydlig eller alltför detaljreglerande lagstiftning, brist på specialpedagogisk kompetens eller brist på uppbackning och extra resurser till lärare som uppmärksammar att en elev är i behov av särskilt stöd. I yrkande 2 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska få ett särskilt uppdrag att granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen. Motionärerna anser att det är påkallat att ge Skolinspektionen i särskilt uppdrag att vid sina inspektioner särskilt fokusera på skolans arbete med stöd och granska hur skolorna i detta avseende följer skollagen. Utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti överlämnade sitt betänkande På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59) . Enligt utredningens bedömning ser den nya lagstiftningen som infördes med anledning av regeringens proposition 2013/14:160 Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram ut att på ett övergripande plan ha bidragit med en förbättrad systematik och struktur som förenklar för huvudmän och skolpersonal att identifiera de elever som behöver stöd och i nästa steg sätta in det stöd som passar bäst för dessa elever. Utskottet kan konstatera att som den gällande lagstiftningen bör kunna anses som heltäckande är det är uppenbart att många elever fortfarande inte når kunskapsmålen i lågstadiet och att de inte får det stöd som de skulle behöva. Utskottet vill uppmärksamma att i kommittédirektiven till utredningen möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås (dir. 2017:88) bedömer regeringen att det behövs ytterligare åtgärder utöver läsa-skriva-räkna-garantin för att säkerställa att elever får de olika former av stöd som de behöver för att uppnå kunskapskraven. Utskottet instämmer i denna bedömning och ser fram emot utredningens kommande betänkande. Skolinspektionens rapporter visar att även om många skolor har väl fungerande rutiner för arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd finns det skolor som brister i arbetet med stödinsatser. Av Skolinspektionens årsrapport framgår att det fanns brister i arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd i av de grundskolor som genomgått regelbunden tillsyn av myndigheten. Bristerna består vanligtvis i att elevernas stödbehov inte utreds eller att de inte får det stöd de behöver. Av Skolinspektionens årsrapport framgår vidare att inspektionen fann brister kopplade till extra anpassningar och särskilt stöd i var tredje prioriterad grundskola (tillsynsresultaten avser resultat från den regelbundna tillsynen av prioriterade skolor). Utskottet vill också hänvisa till Skolinspektionens rapport arbete med extra anpassningar – Kvalitetsgranskningsrapport (dnr 2015:2217) där inspektionen granskat årskurs 4 vid 15 skolenheter som är utspridda i . I rapporten framgår att skälen till att eleverna inte får de extra anpassningar de har behov av för att uppnå kunskapskraven bl.a. är att beslutade anpassningar inte genomförs, att eleverna behöver fler anpassningar, att anpassningarna är för kortsiktiga, att de inte utgår från elevens behov och att skolans insatser inte är extra anpassningar. Utskottet vill också lyfta fram den forskningsöversikt som utredningen om en läsa-skriva-räkna-garanti (U 2015:04) har genomfört och som visar på behovet av att fånga upp elever med behov av stöd tidigt och att dessa elever får rätt stödåtgärder. Enligt utredningen finns det dock studier som visar att det är vanligt med en s.k. vänta-och-se-attityd i de lägre årskurserna. Det innebär att specialpedagogiska insatser genomförs först i de högre årskurserna. Tidigt insatt stöd, dvs. i förskoleklassen, årskurs 1 eller årskurs 2, till elever som är svaga i läsning är dock effektivare än senare insatt stöd. Ju går desto mer omfattande åtgärder kan behövas för att verkligen ge eleverna det stöd som de behöver. Det är också enligt utredningen tveksamt om den hjälp som ges i högre årskurser är effektiv. som går då eleverna inte får hjälp får de inte bara svårt att följa med i andra skolämnen utan missar också den lästräning som de andra eleverna får (SOU 2016:59 s. 70 och 149). Utskottet vill i sammanhanget framhålla att läsning är ett grundläggande ämne i skolan som är viktigt för att eleverna även ska kunna inhämta nödvändiga kunskaper i andra ämnen. Enligt utskottets mening kan orsakerna till de aktuella bristerna exempelvis handla om otydlig eller detaljreglerande lagstiftning, brist på specialpedagogisk kompetens eller brist på uppbackning och extra resurser till lärare som uppmärksammar att en elev är i behov av särskilt stöd. Utskottet ser med oro på de stora bristerna i hur skollagens bestämmelser tillämpas. För att identifiera var bristerna finns behövs en ny översyn och analys av all lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen. I översynen ska särskilt brister i de lägsta årskurserna belysas. bör därför ge regeringen i uppdrag att skyndsamt initiera en sådan översyn och analys. Utskottet anser även att det är påkallat att ge Skolinspektionen ett uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen för att se hur skolorna i detta avseende följer skollagen. Detta bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:4117 (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2. Utvärdering av effekterna av garantin för tidiga stödinsatser Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. I kommittémotion 2017/18:4117 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 begär motionärerna att en lämplig myndighet ska få i uppdrag att göra en utvärdering av resultatet av att den föreslagna garantin för tidiga stödinsatser har införts. Motionärerna framhåller att det är viktigt att den nya lagstiftningen följs upp och utvärderas för att se om den gett effekt med anledning av att lagstiftningen på området är heltäckande som det är uppenbart att många elever fortfarande inte når målen för läsning, skrivning och matematik i lågstadiet. Med anledning av att de föreslagna lagändringarna ska träda i kraft bör enligt motionärerna en utvärdering av effekterna av lagstiftningens första år vara tillhanda . Utskottet kan konstatera att den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser ska ses som en förstärkning av redan befintliga stödbestämmelser och att den inte ska innebära några nya dokumentationskrav. Trots att de befintliga stödbestämmelserna enligt utskottets mening är heltäckande är det uppenbart att många elever fortfarande inte når målen i skolan för läsning, skrivning och matematik i lågstadiet. Utskottet anser därför att det är viktigt att den nya lagstiftningen följs upp och utvärderas för att se om den gett effekt. bör därför ge regeringen i uppdrag att den i sin tur ska ge ett uppdrag till en lämplig myndighet att göra en utvärdering av effekterna av att införa den föreslagna lagstiftningen om en garanti för tidiga stödinsatser. Utvärderingen bör även innehålla en analys av om lärarnas administrativa arbete har påverkats samt synpunkter från relevanta remissinstanser och organisationer som arbetar med elevers rätt till särskilt stöd. Det bör även övervägas om garantin för tidiga stödinsatser, de obligatoriska bedömningsstöden och kunskapskraven i läsning från årskurs 1 är tillräckliga eller om en annan typ av skarp läsgaranti behövs. I propositionen föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Utskottet anser därför att en utvärdering av effekterna av lagstiftningens första år bör vara tillhanda . Detta bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:4117 (L, M, C, KD) yrkande 3. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:4074 av och (båda SD) och avslår proposition 2017/18:195. Vi anser att regeringens nya reformerade förslag sannolikt innebär mindre administration än vad förslagen i proposition 2017/18:18 skulle ha inneburit för skolans personal. Även risken för en dubbelreglering måste ha minskat med det nya förslaget. Vi anser trots detta att den nuvarande lagstiftningen är tillräcklig. Dessutom finns det inte tillräckligt många specialpedagoger för att genomföra förslaget. Vidare finns det en risk för att specialpedagoger kommer att arbeta med fel saker om förslaget skulle genomföras. vore det därför rimligt att omfördela en del av de specialpedagogiska resurserna från högre till lägre årskurser. Omfördelningen bör dock ske etappvis och vara en genomtänkt strategi. Vi vill också framhålla att återigen pekar på att förslaget benämns som en garanti fast det egentligen handlar om en arbetsgång. Propositionen beskriver ingående den nedåtgående spiral visat i de internationella undersökningar där jämfört skolprestationer med andra länder. Enligt vår mening handlar det emellertid om att vi måste få ett lugnare klassrumsklimat och mer färdighetsträning i de lägre årskurserna när det gäller läsning, skrivning och matematik. Mer färdighetsträning och ett lugnare klassrumsklimat skulle göra att mängden stödåtgärder och behovet av specialpedagoger skulle kunna minska avsevärt. Att därefter omfördela de specialpedagogiska insatserna från senare årskurser till tidiga årskurser är både klokt och konstruktivt. Fungerar inte läsningen hämmar det utvecklingen i övriga skolämnen. Det är anledningen till att det behövs mer färdighetsträning i de lägre årskurserna. bör därför avslå proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser. Brister i tillämpningen av skollagens bestämmelser om de stödinsatser som behövs för att elever ska nå kunskapskraven, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2017/18:4117 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1 och 2. Vi föreslår i motion 2017/18:4074 att bör avslå proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser. I reservation 1 beskriver vi grunden för vårt ställningstagande. Av den anledningen anser vi inte att utskottets tillkännagivande är nödvändigt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:4074 av och (båda SD): avslår proposition 2017/18:195 Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser. 2017/18:4117 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skollagens bestämmelser och den praktiska tillämpningen av rätten till särskilt stöd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt uppdrag till Skolinspektionen om att granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av resultatet av införandet av garantin för tidiga stödinsatser som ska vara till handa och tillkännager detta för regeringen. Jag yrkar bifall till våra reservationer 1 och 2. Den reviderade propositionen - det kom ju en proposition tidigare i samma ämne - är klart bättre - eller mindre dålig - än den första. Självklart finns det stora fördelar med att sätta in tidiga stödinsatser för elever, så att de slipper komma ohjälpligt efter innan stödinsatserna sätts in, där håller vi med regeringen. har vi precis beslutat om obligatorisk förskoleklass. Det har inte börjat tillämpas än och inte heller trätt i kraft. Då kanske vi ska vänta med att prata om stödinsatser innan vi ens har en obligatorisk förskoleklass på plats. Vi vet inte ens vad eleverna förväntas prestera i denna nya skolform. Min tanke var att förskoleklassen ju ska vara, åtminstone delvis, en lekfull ingång till skolarbetet. Att börja prata om stödinsatser här och dra in specialpedagoger är för tidigt, anser vi. Men man bör se till att det blir lugn och studiero i förskoleklassen. Det är sannolikt det effektivaste vi kan göra för de här barnen. Vår främsta invändning mot förslaget är att det finns bestämmelser om särskilt stöd och att detta innebär en dubbelreglering, åtminstone i viss mån. står det i skollagen att åtgärder skyndsamt ska sättas in vid behov. Det finns stipulerat om åtgärdsprogram och det finns stipulerat om särskilt stöd. Verktygen ska finnas på plats. Varför fungerar det då inte? Vi skulle kanske undersöka varför det inte fungerar innan vi kommer med nya reformer och förslag. Det som skiljer mot dagens lagstiftning är möjligtvis konsultation av speciallärare samt nationellt kartläggningsmaterial. Vi har inget emot att ett nationellt kartläggningsmaterial tas fram, men det skulle inte behövas en proposition för det. När det gäller speciallärare finns risken att man dränerar dessa resurser från högre årskurser till lägre. I vissa fall kan det naturligtvis vara befogat, men det kan gå alldeles för långt. Det finns en brist på speciallärare och specialpedagoger, vilket också remissinstanserna påpekade. Det gör hela förslaget problematiskt, anser vi. Trots regeringens försäkringar och justering av liggande förslag anser vi att det finns en stor risk för en detaljreglering och en ökad administrativ börda för skolans personal. Vi måste börja lita på skolans personal och lärare och lita på att de gör sitt jobb. har tidigare haft ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen i världen. Dit måste vi ta oss igen. Det ska självklart också vara vår framtid. Att alla elever lär sig läsa, skriva och räkna är en självklar del för att bygga det starka samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Läsa, skriva, räkna - en garanti för tidiga stödinsatser Att kunna läsa, skriva och räkna är avgörande i ett modernt välfärdssamhälle. Utan grundläggande baskunskaper kan elever inte nå skolans kunskapsmål och de går då en mycket tuffare resa till mötes i samhällslivet eller på dagens och framtidens arbetsmarknad. Skolan ska ge alla elever förutsättningar att lyckas i skolan, och klara det innan små misslyckanden har vuxit sig större. Alla elever har inte samma förutsättningar. Vissa elever har knäckt läskoden redan innan de börjar skolan, medan det tar för andra. Några behöver stöd av en duktig elevassistent, andra av en speciallärare. Några elever behöver stöd, peppning och hjälpmedel för att lyckas med läsningen, att lära sig skriva och att fixa matematiken. Andra behöver utmanas med tjockare böcker och svårare mattetal. I skolan ska ingen elev lämnas efter, men inte heller hållas tillbaka. När vi 2014 bildade regering var det av borgerlig skolpolitik. Kunskapsresultaten hade sjunkit som en sten. Drygt var fjärde pojke nådde inte upp till de grundläggande kraven för läsförståelse i PISA-undersökningen, och antalet anställda i skolan hade minskat med 10 000 personer. hade lovat en ny skollag som skulle garantera alla elever rätt stöd i rätt tid. Tyvärr blev så inte fallet. Elever som hade behövt stöd skickades i stället uppåt i det svenska skolsystemet, utan att ha fått det stöd de behövde för att lyckas. Svensk skola har gett överlägset mest särskilt stöd i nionde klass, vilket ofta är för sent för elever som redan har halkat efter. Extra anpassningar och särskilt stöd måste sättas in redan i tidiga årskurser för att förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde eleven. Det är en av de viktigaste nycklarna till skolframgång. Forskning visar att tidiga insatser har en avgörande betydelse för en framgångsrik skolgång. I länder med höga kunskapsresultat och ett jämlikt skolsystem, som till exempel och , sätts rätt stöd in så fort en lärare upptäcker att en elev behöver det. I har vi som sagt gjort tvärtom - satt in överlägset mest särskilt stöd i nionde klass. Med det förslag vi nu debatterar här bryter vi med detta misslyckande. ska vi ge rätt stöd . Vi ska ge lärare och rektorer mandat och verktyg att sätta in särskilt stöd när det behövs. Vi ska stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolorna, så att alla elever kan få det stöd just den eleven behöver för att nå skolframgång. Läsa-skriva-räkna-garantin innebär att om det finns indikationer på att en elev inte kommer att nå kunskapsmålen ska stödinsatser sättas in där de behövs.