bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — Uppföljningen av överskottsmålet ändras också till att få ett tydligare fokus på det strukturella sparandet. Utskottet delar regeringens bedömning i den ekonomiska vårpropositionen att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet. Även anser efter att ha gjort sin uppföljning att finanspolitiken är förenlig med överskottsmålet. Utskottet noterar att rådet anger att regeringen förefaller vara optimistisk i sin beräkning av det strukturella sparandet då regeringens beräkning enligt rådet förutsätter att jämviktsarbetslösheten är lägre och potentiell BNP högre än vad andra prognosmakare bedömer. Mot bakgrund av att det strukturella sparandet nu ska användas som huvudindikator för att bedöma om det föreligger en avvikelse från överskottsmålet och att det råder en betydande osäkerhet kring beräkningarna av det strukturella sparandet, är det enligt utskottet viktigt att regeringen är transparent i de ekonomisk-politiska propositionerna och redovisar de antaganden som ligger bakom de bedömningar av t.ex. potentiell BNP och jämviktsarbetslöshet som görs. Det gäller även de medelfristiga makroprognoser regeringen gör som ligger till grund för prognoserna för det finansiella sparandet. Enligt utskottet är det viktigt att regeringen är tydligare än om vilka effekter antagandena i prognosen för det medelfristiga perspektivet får i termer av förväntade över- och underskattningar av de offentliga finanserna. Det beror på att det medelfristiga perspektivet i budgetprocessen är fortsatt viktigt även om målavvikelsen definieras utifrån det strukturella sparandet under innevarande och nästkommande år (se t.ex. bet. 2016/17:FiU1 s. 71–72). Utskottet välkomnar att regeringen i det här sammanhanget genomfört en känslighetsanalys där jämviktsarbetslösheten varierats i förhållande till antagandet i huvudprognosen och redovisat detta i vårpropositionen. Utskottet kan konstatera att känslighetsanalysen visar att den finanspolitiska inriktningen framöver är robust för alternativa bedömningar av jämviktsarbetslösheten. När det gäller regeringens bedömning av BNP-gapet konstaterar utskottet liksom finansministern gjorde vid utskottets offentliga utfrågning med anledning av Finanspolitiska rådets rapport att den inte avviker särskilt vare sig uppåt eller nedåt jämfört med andra bedömares. Med detta sagt konstaterar utskottet att den uppgift har att göra fördjupade analyser och utvärderingar av regeringens prognoser är mycket värdefull för ökad transparens i uppföljningen av finanspolitiken. gör regeringen enligt det nya ramverket en uppföljning av skuldankaret. Utskottet välkomnar detta och konstaterar liksom regeringen att bruttoskuldens andel av BNP med god marginal ligger inom skuldankarets toleransintervall. Även om resursutnyttjandet bedöms vara högre än normalt finns det flera faktorer som talar emot en kraftigt åtstramande inriktning på finanspolitiken. Risken för överhettning av svensk ekonomi bedöms vara begränsad och ett högt efterfrågetryck i ekonomin underlättar för de med svag förankring på arbetsmarknaden att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Den förda politiken medför enligt utskottet också att de demografiskt betingande behoven kan mötas som överskottsmålet kan nås samtliga år. När det gäller frågan om hur stabiliseringspolitiken bör organiseras och utformas hänvisar utskottet till betänkande 2017/18:FiU32 där utskottet behandlat regeringens skrivelse om det finanspolitiska ramverket. I betänkandet framhålls att principerna för finanspolitiken inom området stabiliseringspolitik är viktiga men att utskottet inte har något att invända mot att ramverksskrivelsen inte innehåller någon redogörelse för dessa principer. Som medlem i EU är bundet av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Liksom regeringen konstaterar utskottet att marginalerna till stabilitets- och tillväxtpaktens gränsvärden för underskottet i de offentliga finanserna och för den offentliga skulden är mycket goda. Utskottet noterar också att med bred marginal förväntas uppfylla sitt medelfristiga budgetmål om minus av potentiell BNP i strukturellt sparande 2018 och 2019. När det gäller frågan om att ska närma sig euroområdet vidhåller utskottet det som tidigare anförts i t.ex. betänkande 2017/18:FiU18 om att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda. Svenska folket röstade vid en folkomröstning nej till att införa euron som valuta. I fråga om ett svenskt deltagande i den europeiska bankunionen vill utskottet inte föregripa resultatet av den utredning i frågan som regeringen tillsatt och som ska redovisas (dir. 2017:123). Utskottet noterar att regeringen i vårpropositionen enligt praxis gör en bedömning av utgiftstakets nivå för det tredje tillkommande året, dvs. Enligt budgetlagen är det inte förrän i höstens budgetproposition som regeringen måste lämna ett förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. Utskottet har inte för avsikt att föregripa den politiska diskussion som utskottet då ska föra om de olika alternativen om utgiftstakets nivå men kan konstatera att den nivå regeringen avser att föreslå skulle innebära att utgiftstaket som andel av potentiell BNP 2021 skulle minska jämfört med och vara mer i enlighet med regeringens intention om att utgiftstaket ska vara oförändrad som andel av potentiell BNP. I vårpropositionen har regeringen kommenterat tillkännagivande om att utgiftstaket bör sättas så att det återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349). Förutom att återupprätta intentionen om att sätta utgiftstaket så att dess andel av potentiell BNP är oförändrad konstaterar regeringen med anledning av tillkännagivandet att genomförandet av insatser på utgiftssidan kan ske först efter avstämning mot överskottsmålet och den höjning av skatteuttaget som reformerna kan komma att kräva. I det sammanhanget noterar utskottet att enligt regeringens prognoser –2021 är budgeteringsmarginalen som andel av BNP större än det finansiella sparande också mätt som andel av BNP som krävs enligt den målsatta nivån. Med detta anser utskottet liksom regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet delar regeringens bedömning om att politiken ska fortsätta att inriktas på att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. Genom att föra en politik som minskar skillnader i ekonomiska villkor mellan olika grupper skapas enligt utskottet förutsättningar för ett fritt och jämlikt samhälle. Reformer och investeringar som stärker omfördelningen och ger alla möjlighet att delta på arbetsmarknaden minskar klyftorna, ökar tilliten och stärker ekonomin. Utskottet anser därför att det är ett arbete som bör fortsätta. I likhet med regeringen anser utskottet att den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas. Alla ska bidra efter förmåga och alla ska få ta del av det växande välståndet efter behov. Målet om EU:s lägsta arbetslöshet ska fortsätta att vägleda den ekonomiska politiken. Fler ska komma i arbete Utskottet kan konstatera att utvecklingen på svensk arbetsmarknad har varit mycket god . har antalet sysselsatta ökat med ca 250 000 personer och arbetslösheten bland unga (15–) har sjunkit märkbart och är nu lägre än i den förra konjunkturtoppen 2007. Utskottet kan också notera att hade den högsta sysselsättningsgraden i EU då den uppgick till , i befolkningen 15–. Regeringens aktiva finanspolitik beräknas ha medfört att ca 50 000 fler var sysselsatta 2017 och att arbetslösheten var lägre 2017 jämfört med om inga aktiva finanspolitiska åtgärder hade genomförts. Trots den mycket positiva utvecklingen finns det utmaningar på arbetsmarknaden. Unga som inte har gått ut gymnasiet och personer födda utanför har t.ex. svårare än andra grupper att få en förankring på arbetsmarknaden. som arbetslösheten är hög i vissa grupper är bristen på arbetskraft också stor i många sektorer. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska och bli lägst i EU behöver politiken därför även framöver vara inriktad på att minska de obalanser som råder på arbetsmarknaden och underlätta för grupper som har en svag ställning där. Utskottet delar därför regeringens bedömning om att politiken behöver fortsätta att inriktas på reformer med fokus på fler och enklare vägar till jobb, som t.ex. investeringar i utbildning och kompetensutveckling som svarar mot arbetsmarknadens kompetensbehov, en aktiv närings- och innovationspolitik samt investeringar i klimat, välfärd, infrastruktur och bostäder. När det gäller de som befinner sig längst i från arbetsmarknaden anser utskottet i likhet med regeringen att subventionerade anställningar utgör ett viktigt verktyg för att dessa personer ska komma i arbete, t.ex. i form av extratjänster i välfärden, moderna beredskapsjobb och introduktionsjobb. Utskottet delar också regeringens bedömning att arbetsmarknadens parter har en viktig roll att fylla när det gäller strävan efter att gemensamt utveckla arbetsmarknaden med etableringsjobb, för att fler anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa ska komma till stånd. Utskottet står bakom regeringens syn på att ska ha en reglerad invandring och att asylrätten ska värnas. Den som har fått ett lagakraftvunnet av- eller utvisningsbeslut ska återvända . Den som får uppehållstillstånd ska ha goda förutsättningar att etablera sig och bygga en framtid. Flera av oppositionspartierna förordar sänkta skatter för att fler ska komma i arbete. I likhet med regeringen delar inte utskottet den bedömningen. som internationella institutioner som Europeiska kommissionen, IMF och bedömer att satsningar på välfärden och offentliga investeringar är de mest effektiva sätten att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen. Generella skattesänkningar bedöms däremot ha mindre effekt på tillväxten och sysselsättningen i närtid. I likhet med regeringen vill utskottet framhålla att den svenska modellen förutsätter ordning och reda på arbetsmarknaden. Svenska löner och villkor ska gälla för alla som arbetar i . När fler arbetar minskar inkomstklyftorna och förutsättningar skapas för att stärka den generella välfärden. Alla som arbetar ska ha goda arbetsvillkor och möjligheter till utveckling i arbetet som gör det möjligt att orka arbeta heltid ett helt arbetsliv. En hög sysselsättning bland både kvinnor och män är en central del av den svenska modellen. För att öka rörligheten på arbetsmarknaden är investeringar i infrastruktur och bostäder centrala som t.ex. investeringsstödet, vilket kan anses ha stimulerat byggandet av hyresbostäder i hela landet. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken med fortsatta investeringar i vägar och järnvägar, bostadsbyggande och bredband. Utskottet kan notera att regeringen beslutat om en nationell plan för infrastrukturen för åren 2018–2029 på totalt , vilket är den största järnvägssatsningen i modern tid. ska ha en jämlik kunskapsskola Utskottet står bakom regeringens mål om en jämlik kunskapsskola, som håller samma höga kvalitet i hela landet och i vilken samtliga elever utifrån sina förutsättningar får möjlighet att utvecklas fullt ut. I likhet med regeringen anser utskottet att det är av stor vikt att alla elever får möta kompetenta lärare som har tid och rätt förutsättningar för undervisningen. Alla skolor ska vara bra skolor och alla elever ska få mer kunskap. Utskottet kan notera att svenska elevers resultat i internationella mätningar nu har förbättras av försvagade kunskapsresultat, vilket är glädjande. kan utskottet notera att ojämlikheten i skolan är stor. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att politiken ska fortsätta att inriktas på att skapa förutsättningar för mer kunskap för alla elever, t.ex. fler anställda i lågstadiet, obligatorisk förskoleklass, garanterade tidiga stödinsatser i förskoleklass och lågstadiet, mindre barngrupper och läsfrämjande insatser. I likhet med regeringen anser utskottet att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och delar regeringens bedömning om att kvaliteten i gymnasieskolan behöver förbättras. För att höja elevernas kunskapsresultat bedöms lärarna som avgörande. Bristen på legitimerade och behöriga lärare är därför oroande. Utskottet kan notera att ett antal åtgärder har vidtagits för att läraryrket ska vara attraktivt, bl.a. en utbyggnad av fler utbildningsplatser och ökade medel för höjda lärarlöner. Utskottet står bakom regeringens bedömning om att politiken ska fortsätta att inriktas på att öka attraktiviteten i läraryrket. Välfärden ska stärkas och byggas ut i hela landet Utskottet kan konstatera att växer, både ekonomiskt och med fler invånare. Det föds allt fler och tack vare en bättre folkhälsa lever vi allt längre, vilket är positivt. kan det väntas komma att öka behoven av välfärdstjänster kraftigt framöver. Regeringens bedömning är att 200 000 fler personer kommer att behöva anställas inom välfärden. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att det kommer att krävas betydande statliga tillskott under den kommande mandatperioden för att hantera den demografiska utmaningen och behoven av personalförsörjning i välfärden. Utskottet delar också regeringens bedömning om att det är angeläget att effektivisera verksamheten. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken där den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas och ytterligare resurser avsättas för kommunsektorn. Enligt utskottet skapar det förutsättningar för en välfärd som går att lita på oavsett var i man bor. Ökade resurser är av stor vikt för att välfärden ska kunna byggas starkare och för att öka jämlikheten. Utskottet anser också att det är av stor vikt att det går att lita på vården i hela landet och att de som har störst behov ska ges företräde. Regeringens bedömning är att det med dagens ansträngda personalsituation kommer att behövas ytterligare reformer för att öka vårdens tillgänglighet. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken med ökade resurser för att t.ex. minska köerna, förbättra samordningen mellan olika delar av vården och förstärka vårdens kompetensförsörjning. Utskottet kan konstatera att flera av oppositionspartierna vill att politiken ska inriktas på att stärka drivkrafterna att arbeta genom att försämra bidrags- och transfereringssystemen. I likhet med regeringen vill utskottet framhålla att de allmänna socialförsäkringarna är en viktig del av den svenska modellen. Sjukförsäkringen ska skydda människor med såväl låga som höga inkomster mot inkomstbortfall när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. En välfungerande sjukförsäkring är en grundläggande trygghet när man blir sjuk. Likaså är en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring viktig för tryggheten och omställningen på arbetsmarknaden och inkomstbortfallsprincipen är en central del av den svenska modellen. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning av politiken med att fortsätta att utveckla och förstärka de offentliga trygghetssystemen. Utskottet kan också notera att regeringen avser att tillsätta en utredning för att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker sjukförsäkring, vilket välkomnas. I likhet med regeringen anser utskottet att pensionärer har rätt till en ekonomisk trygghet. Utskottet delar därför regeringens bedömning om att politiken ska inriktas på att ta bort skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension, en bedömning som även görs av flera av oppositionspartierna. ska bli ett fossilfritt välfärdsland Utskottet kan inledningsvis konstatera att beslutade att införa ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag och nya ambitiösa klimatmål. ska bl.a. inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Regeringen har också inrättat ett klimatpolitiskt råd som har till uppgift att utvärdera politiken för att säkerställa att klimatmålen nås. Utskottet kan konstatera att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå klimatmål men att ytterligare insatser krävs för att målen ska nås. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att fortsätta stärka klimatarbetet, bl.a. genom en klimatstrategi och genom att stärka konkurrenskraften i den svenska biogaskedjan och påskynda omställningen mot förnybara energikällor. Minskade utsläpp från transportsektorn bedöms som avgörande för att klimatmålen ska nås. I likhet med regeringen anser utskottet att politiken ska inriktas på att minska utsläppen bl.a. genom en ökad elektrifiering av transportsektorn, elfordonspremier och bonus–malus-system. Långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel är också en viktig del för att nå en fossilfri fordonsflotta liksom att flyget i större utsträckning bär sina kostnader. Utskottet kan också notera att det ligger i regeringens inriktning av politiken; bl.a. införs ett reduktionspliktsystem i kombination med ändrade skatteregler samt en flygskatt. ska ha ett robust energisystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Målsättningen ska vara förnybar energi. Utskottet kan notera att regeringens inriktning är att genomföra den energiöverenskommelse som ingicks mellan Socialdemokraterna, , , och , där bl.a. elcertifikatssystem och ett antal skatteförändringar redan införts, vilket utskottet välkomnar. I likhet med regeringen anser också utskottet att politiken därutöver bör inriktas på reformer av olika slag, t.ex. investeringsstöd för solceller. ska vara ett tryggt och säkert land ska vara ett tryggt och säkert land. Som regeringen framhåller läggs grunden för ett tryggt samhälle genom en hög sysselsättning, bra skolor och en generell välfärd. Därutöver behövs en kraftsamling för att stävja brottslighet och upprätthålla säkerheten. Utskottet kan också notera att polisen, tullen och totalförsvaret har fått mer resurser för att bl.a. förhindra organiserad brottslighet och terrorism. har även fått ökade resurser för att fortsätta arbetet med att få fler poliser närmare medborgarna och bli bättre på att förebygga och bekämpa brott. I likhet med regeringen anser utskottet att utredningsverksamheten behöver fortsätta att stärkas och utvecklas, liksom bekämpningen av den organiserade brottsligheten och det dödliga våldet. Målsättningen är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer till 2024. Utskottet står bakom regeringens ambition om att motverka segregation och öka jämlikheten genom såväl generella som riktade insatser, t.ex. genom tidiga insatser för barn och unga, ökade resurser för utbildning, ökad trygghet, ökad sysselsättning och insatser för att stärka demokratin och det civila samhället. Utskottet kan också notera att regeringen avser att utveckla totalförsvarets förmåga och att regeringspartierna tillsammans med och kommit överens om förstärkningar av totalförsvaret med , vilket utskottet välkomnar. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas motioner avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 3 Regeringens medelfristiga makroprognoser Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2017/18:37 till handlingarna. publicerade granskningsrapporten makroprognoser (RiR 2017:11). överlämnade regeringen sin skrivelse med anledning av granskningsrapporten till (skr. 2017/18:37). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som redovisat i sin rapport. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. Metod för att beräkna BNP i det medelfristiga perspektivet rekommenderar regeringen att överväga att förändra metoden för hur BNP prognostiseras i de medelfristiga prognoserna, så att de i högre utsträckning än står i samklang med antagandet om oförändrade regler. En förändring av metoden i denna riktning skulle enligt innebära mindre överskattningar av den offentliga sektorns inkomster. Det i sin tur skulle medföra mer väntevärdesriktiga prognoser av det finansiella sparandet, givet oförändrade regler. Enligt har BNP-tillväxten i de medelfristiga prognoserna för perioden –2017 i genomsnitt varit något överskattad. Som en följd av regeringens metod för beräkningen av BNP i det medelfristiga perspektivet har hushållens konsumtion blivit tydligt överskattad, medan statlig och konsumtion varit tydligt underskattade. I ett räkneexempel visar att detta har stor betydelse för prognoserna om utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande. Antagandet om oförändrade regler, dvs. att endast beslutade och föreslagna åtgärder beaktas i prognosen, innebär enligt att det nästan kan förväntas uppstå avvikelser mellan prognos och utfall på vissa BNP-komponenter. De medelfristiga prognosernas främsta uppgift är dock inte att generera den mest väntevärdesriktiga prognosen, utan att visa den mest sannolika bilden givet den beslutade och aviserade politiken. BNP-prognosen i det medelfristiga perspektivet beräknas av regeringen huvudsakligen baserat på utbudsfaktorer, såsom produktivitetstillväxten och antalet arbetade timmar. Enligt fördelas produktionen i nästa steg i beräkningen på efterfrågesidans komponenter. Antagandet om oförändrade regler innebär att prognosen för konsumtion utvecklas i förenlighet med det kommunala balanskravet och att de generella statsbidragen är nominellt oförändrade. Eftersom den kommunala konsumtionen begränsas av antagandet medför det att andra BNP-komponenter, främst hushållens konsumtion, överskattas. Enligt skulle överskattningen av hushållens konsumtion möjligen kunna undvikas om den medelfristiga prognosen gjordes med en annan metod där BNP sammantaget begränsades av antagandet om oförändrade regler. BNP-prognoserna skulle sannolikt då bli lägre. De skulle också bli mindre väntevärdesriktiga, men mer överensstämmande med antagandet om oförändrade regler, enligt . I skrivelsen noterar regeringen att inte har något att invända mot att antagandet om oförändrade regler ska användas i prognosen. Regeringen konstaterar att en konsekvens av antagandet är att utvecklingen av den offentliga konsumtionen i normalfallet underskattas. I sin prognosmodell antar regeringen att övriga aktörer i ekonomin anpassar sina förväntningar till detta. För att motverka den negativa efterfrågeimpuls som den relativt svaga utvecklingen av den offentliga konsumtionen medför antas i modellen bl.a. att penningpolitiken bli mer expansiv. Det leder till en förväntad överskattning av utvecklingen för hushållens konsumtion, de fasta bruttoinvesteringarna och i viss mån exporten. Prognosens olika delar baseras på samma antagande och prognosen blir därmed internt konsistent. Enligt regeringen leder en underskattning av den offentliga konsumtionen och en överskattning av viktiga skattebaser (som följer av överskattningen av hushållens konsumtion) normalt till att finanspolitiken i prognosen blir mer åtstramande än vad som kan förväntas. I regeringens prognoser förväntas inte detta få några långsiktiga konsekvenser för ekonomins funktionssätt. Regeringen anser vidare att har utgått från en relativt kort utvärderingsperiod, som dessutom präglas av finanskrisen. Regeringen hänvisar till Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2017 (bet. 2016/17:FiU20) som visar att regeringen i genomsnitt har överskattat BNP-tillväxten men som konstaterar att överskattningen inte är statistiskt säkerställd. Regeringen bedömer också att tillämpningen av oförändrade regler gör det svårare att avgöra om prognoserna genererar omotiverade över- eller underskattningar. Regeringen diskuterar kortfattat möjligheten att begränsa BNP-prognosen på övergripande nivå med antagandet om oförändrade regler. Detta skulle enligt regeringen kunna åstadkommas genom att väntevärdesriktiga prognoser gjordes för exempelvis hushållens konsumtion och de fasta bruttoinvesteringarna men inte för den offentliga konsumtionen.