bet · H501SfU27 · 2018-05-22 00:00:00 — Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändrade regler för retroaktiv utbetalning av efterlevandestöd. I propositionen föreslås att efterlevandestöd ska få lämnas retroaktivt före ansökningsmånaden, i stället för som med nuvarande regler för högst . Lagändringen föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. I följdmotionerna anförs bl.a. att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden och att regeringen ska utreda frågan om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i hem för vård och boende., s.k. HVB-hem, eller liknande. Utskottet föreslår med anledning av motionerna ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag om skärpt regelverk för efterlevandestöd. Proposition 2017/18:150 Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Retroaktivitet avseende efterlevandestöd, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2017/18:150. ställer sig bakom det som utskottet anför om att skärpa regelverket för efterlevandestöd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4060 av m.fl. (SD) och 2017/18:4071 av m.fl. (M, C, L, KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (MP), (V) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:150 Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd och två motioner som väckts med anledning av propositionen. I underlaget till propositionens förslag finns och och efterlevandestöd för nyanlända barn – Svar på regeringsuppdrag (dnr S2016/03576/FST), promemorian Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd (Ds 2017:11) och en promemoria som tagits fram i om ändrad retroaktivitet avseende efterlevandestöd (S2017/06357/FST). Den sistnämnda promemorians förslag grundar sig på en överenskommelse mellan regeringen och . En redovisning av motionerna och det riksdagsbeslut som föreslås i propositionen finns i bilaga 1. Det lagförslag som lämnas i propositionen finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. I följdmotionerna anförs bl.a. att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden och att regeringen ska utreda frågan om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med förslag om skärpt regelverk och tillkännager detta för regeringen. Jämför det särskilda yttrandet (SD). Ett barn har rätt till barnpension eller efterlevandestöd om barnets ena förälder eller båda föräldrar har avlidit. Om någon har försvunnit och det kan antas att han eller hon har avlidit gäller samma rätt till ersättning som vid dödsfall. För att ett barn ska få barnpension måste den avlidne föräldern ha tjänat in pensionsbehållning för inkomstpension. Efterlevandestöd lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension. Efterlevandestöd har till syfte att tillförsäkra ett barn en viss lägsta nivå i händelse av en förälders död, dvs. att garantera en lägsta rimlig levnadsstandard. Efterlevandestöd är en bosättningsbaserad förmån. Det innebär att den som är bosatt i är försäkrad för efterlevandestöd. Den som ska vara försäkrad för förmånen är i detta fall det efterlevande barnet. Även barn som är bosatta i /EES kan dock under vissa förutsättningar få efterlevandestöd. Efterlevandestöd lämnas som huvudregel fr.o.m. den månad då dödsfallet inträffat. får barnpension och efterlevandestöd lämnas utan ansökan. Om både barnet och den avlidna föräldern var bosatta i får en avisering från om dödsfallet. En ansökan krävs dock när den efterlevande är ett barn som är bosatt i , men vars avlidna förälder inte var att anse som bosatt i för dödsfallet. En ansökan krävs också vid anspråk på efterlevandeförmån efter någon som har försvunnit och antas ha avlidit. Vidare krävs en ansökan om dödsfallet har inträffat före . När en ansökan om efterlevandestöd krävs får efterlevandestöd inte lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. I de fall efterlevandestöd lämnas utan ansökan finns ingen särskild bestämmelse som begränsar rätten att bevilja förmånen för förfluten tid. Efterlevandestöd kan lämnas först när barnet är försäkrat i , dvs. när barnet anses bosatt i och har beviljats uppehållstillstånd, även om föräldern har avlidit tidigare. Enligt 5 kap. 12 § socialförsäkringsbalken (SFB) finns en yttersta gräns för retroaktiva utbetalningar av bosättningsbaserade förmåner till en person som enligt utlänningslagen (2005:716) behöver ha uppehållstillstånd i . Den innebär att bosättningsbaserade förmåner får lämnas tidigast fr.o.m. den dag då uppehållstillståndet börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Om det finns synnerliga skäl får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. I promemorian Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd (Ds 2017:11) föreslogs att retroaktiviteten skulle förkortas till en månad före ansökningsmånaden, dvs. att samma retroaktivitet skulle gälla för efterlevandestödet som för underhållsstödet. I promemorian Ändrad retroaktivitet avseende efterlevandestöd (S2017/06357/FST) framhölls att en retroaktivitet på en månad skulle innebära att det efterlevande barnet skulle vara tvungen att ansöka om efterlevandestöd i relativt nära anslutning till dödsfallet, eller i nära anslutning till att rätten till förmånen inträder om det är , för att inte gå miste om ersättning. Mot denna bakgrund föreslogs att i de fall det krävs en ansökan om efterlevandestöd ska stödet få lämnas före ansökningsmånaden. Regeringens bedömning är att en månads retroaktivitet är en alltför och anser därför att sex månaders retroaktivitet är en väl avvägd tid. Regeringen föreslår därför att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än före ansökningsmånaden. En effekt av den ändrade retroaktiviteten för efterlevandestödet är att de barn som behöver ansöka om barnpension och efterlevandestöd kommer att kunna få olika retroaktiva perioder för de olika förmånerna. Barnpensionen kommer även fortsättningsvis att kunna lämnas före ansökningsmånaden medan efterlevandestöd bara kommer att kunna lämnas före ansökningsmånaden. Enligt regeringen kan det dock antas vara relativt få barn som behöver ansöka om både barnpension och efterlevandestöd. Lagändringen ska enligt förslaget träda i kraft . Äldre föreskrifter ska gälla för ansökan om efterlevandestöd som har kommit in till före ikraftträdandet. Förslaget beräknas innebära en besparing för staten på ca 2018, 2019 och 2020. För medför förslaget administrativa kostnader, framför allt för anpassning av it-stöd. Dessa kostnader kan enligt regeringen hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Regeringen bedömer att förslaget även kan få konsekvenser för socialnämnders begäran om utbetalning av retroaktivt beviljad ersättning. Det förekommer att barn vars ena eller båda föräldrar avlidit, t.ex. ensamkommande barn och barn som kommer till med en förälder, får sin försörjning genom . Om en socialnämnd har beviljat en person ekonomiskt bistånd medför förkortningen av retroaktiviteten för efterlevandestödet att utbetalning till nämnden kommer att bli mindre . m.fl. (M, C, L, KD) begär i kommittémotion 2017/18:4071 ett tillkännagivande om att skärpa regelverket för efterlevandestöd. Motionärerna anser att efterlevandestöd ska få lämnas högst en månad före ansökningsmånaden och att det bör utredas om efterlevandestöd ska kunna betalas ut när barnet bor i familjehem, stödboende eller hem för vård och boende (HVB-hem). m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2017/18:4060 ett tillkännagivande om retroaktiviteten i fråga om efterlevandestödet. Motionärerna anser att tiden bör begränsas till en månad i de fall ansökan krävs. Utskottet har förståelse för regeringens uppfattning att en månads retroaktivitet är en alltför eftersom det efterlevande barnet i så fall måste ansöka om efterlevandestöd relativt nära dödsfallet. Emellertid menar utskottet, i likhet med vad som anfördes i Ds 2017:11, att retroaktiviteten för efterlevandestöd som kräver ansökan bör vara densamma som för underhållsstödet, nämligen en månad. Regeringens förslag om en retroaktivitet är dock enligt utskottets mening ett steg i rätt riktning. Utskottet tillstyrker därmed förslaget. Fördelarna med en retroaktivitet på en månad är att man uppnår samma regler för efterlevandestödet som för underhållsstödet. En sådan ordning innebär att hanteringen inte kommer att skilja sig åt för de barn som inte har möjlighet till försörjning av en eller båda föräldrarna. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället. När det gäller frågan om efterlevandestöd ska få beviljas för barn som bor i HVB-hem eller liknande kan utskottet konstatera att det av och och efterlevandestöd för nyanlända barn framgår att myndigheterna föreslog en utredning med sikte på att efterlevandestöd inte ska betalas ut om barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem. I rapporten pekades bl.a. på att underhållsstöd inte betalas ut om barnet vårdas i sådant boende inom (106 kap. 8 § SFB). Barnet får i stället sin försörjning tillgodosedd av kommunen. Motsvarande reglering finns inte för efterlevandestödet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågan behöver utredas och att det därför finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att ta ställning till om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. Vad som anförts om att skärpa regelverket för efterlevandestöd bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:4071 (M, C, L, KD) och 2017/18:4060 (SD). Retroaktivitet avseende efterlevandestöd, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Att utskottet ställer sig bakom förslaget om skärpta regler för efterlevandestöd som kräver ansökan är tillfredsställande men inte tillräckligt. Även frågan om att koppla efterlevandestödet till svenskt medborgarskap eller medborgarskap i ett annat EU/EES-land bör utredas. Vidare bör kravet på släktskapsutredning och dödsfallsintyg avseende föräldrarna som fanns återinföras. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:150 Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd: antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2017/18:4060 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om retroaktiviteten i fråga om efterlevandestödet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4071 av m.fl. (M, C, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa regelverket för efterlevandestöd och tillkännager detta för regeringen. har en proposition på sitt bord som handlar om förändringar av regelverket för efterlevandestödet. Ett barn har rätt till barnpension eller efterlevandestöd om den ena föräldern eller båda föräldrarna har avlidit. För att ett barn ska få barnpension måste den avlidne föräldern ha tjänat in inkomstpension, medan efterlevandestödet, som vi diskuterar , är det som lämnas som ett tillägg till eller i stället för barnpension för att garantera en rimlig lägsta levnadsstandard. I samband med att det nya pensionssystemet sjösattes gjordes även efterlevandestödet om. Då slogs det fast att efterlevandestödet och underhållsstödet bör harmoniseras. Det är en rimlig utgångspunkt att ett barn till en avliden förälder i princip får samma grundskydd som ett barn till särlevande föräldrar, som underhållsstödet finns till för. Det är en princip som vi socialdemokrater anser är fullt rimlig. Huvudregeln är att efterlevandestödet mer eller mindre per automatik lämnas utan att det behövs någon särskild ansökan från den månad då dödsfallet har inträffat. Men det finns naturligtvis undantag. Ett sådant då det faktiskt krävs en ansökan är exempelvis då barn är bosatta i men inte deras avlidna föräldrar varit det vid dödstillfället, vilket exempelvis kan gälla ensamkommande asylsökande som har beviljats uppehållstillstånd i och som uppfyller de kriterier som krävs för att vara aktuella för efterlevandestödet. Då kan det med dagens regelverk lämnas retroaktivt för maximalt . Det kan då jämföras med underhållsstödet som har en maximal retroaktivitet på en månad. Denna skillnad har ändå varit tämligen odramatisk fram till , då vi såg en kraftig ökning av antalet beviljade efterlevandestöd och framför allt en kraftig ökning av de retroaktiva utbetalningarna. Det är naturligtvis en ökning som har aktualiserat en diskussion och rest ett antal frågor kring hur regelverket är formulerat. Det har bland annat blivit uppenbart att det trots allt inte är harmoniserat med underhållsstödet, vilket skapar olika incitament för ansökningar av olika ersättningar. Men det har också rest frågor om hur det samspelar och synkas med andra försörjningssystem som kan vara aktuella för samma personer. Detta sammantaget är bakgrunden till att regeringen initierade en översyn. och fick 2016 ett uppdrag av regeringen och återkom också med förslag, dels om förändrad gräns till en månad för retroaktiva utbetalningar, dels om att det bör utredas vidare hur utbetalningar till barn som är placerade enligt socialtjänstlagen ska gå till. Efter detta har processen fortlöpt i sedvanlig ordning. Regeringen har gjort olika avvägningar. Som vi kan läsa i propositionen föreslås det mycket riktigt att retroaktiviteten minskas . Ett enigt utskott anser att detta är ett steg i rätt riktning och tillstyrker därför förslaget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd anser vi socialdemokrater och en mycket bred majoritet i utskottet att harmoniseringen av efterlevandestödet och underhållsstödet är en principiellt viktig utgångspunkt. Vi anser också att en månad, som är det som gäller för barn med underhållsstöd, är en fullt rimlig tidsfrist för vad som ska kunna betalas ut retroaktivt. Det handlar inte på något sätt om att ett enskilt barn skulle bli utan försörjning, vilket är viktigt att understryka i sammanhanget, utan det handlar helt enkelt om ordning och reda, om rimlighet och om att jämställa förutsättningarna för barn till särlevande föräldrar och barn till avlidna föräldrar. Därför bör regeringen återkomma och ytterligare förändra möjligheten till retroaktiva utbetalningar till en månad. När det gäller frågan om huruvida efterlevandestöd ska kunna betalas ut till barn som bor i HVB-hem eller liknande kan vi återigen konstatera att och har tittat på detta och föreslår en vidare utredning. pekar de på att underhållsstöd inte kan betalas ut till barn som vårdas i familjehem, stödboenden eller HVB-hem enligt socialtjänstlagen, helt enkelt för att barnet då får sin försörjning tillgodosedd av kommunen i stället. Men motsvarande reglering finns alltså inte lika tydligt när det gäller efterlevandestödet. Många av de barn och ungdomar som vi nu talar om har kommit till som ensamkommande asylsökande. För dem får kommunen ersättning för försörjningsstödskostnaderna från och ansöker i regel inte om något retroaktivt efterlevandestöd för dem. Men den enskilde kan ansöka om detta, vilket kommunerna ofta saknar kunskap om. Det leder i sin tur till att det finns en risk för dubbla ersättningar, vilket naturligtvis inte är meningen. Därför bör regeringen även gå vidare med den föreslagna utredningen. Kort sagt är detta ett steg i rätt riktning, men det kan bli ännu bättre om vi jobbar vidare med frågan. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. När efterlevandestödet konstruerades var utgångspunkten att barn till en avliden förälder i princip ska få samma grundskydd som barn till särlevande föräldrar, som alltså får underhållsstöd. har prognosen för efterlevandestödet visat på en ökning, på grund av att fler nyanlända barn vars ena förälder eller båda föräldrar saknas men också på grund av en förändrad praxis , som innebär att ett intyg från andra länder är ett absolut krav för att kunna beviljas efterlevandestöd. Med anledning av denna utveckling gav regeringen genom regleringsbrev de båda myndigheterna och i uppdrag att kartlägga frågan. Precis som vi hörde här beskrev myndigheterna i denna kartläggning att det finns skillnader i regelverket mellan just underhållsstödet och efterlevandestödet. Myndigheterna föreslog att det ska utredas om efterlevandestödet, i de fall barnen inte har rätt till barnpension, inte ska betalas ut tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Detta kan jämföras med hur situationen är , då det finns möjlighet att bevilja efterlevandestöd som längst 24 månader retroaktivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Med anledning av detta tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom som fick i uppdrag att göra en översyn av detta regelverk. Gruppen lämnade sedan ett förslag som innebär att retroaktiviteten för efterlevandestödet i de fall där ansökan krävs inte får lämnas tillbaka än en månad före ansökningsdatum, det vill säga en månads retroaktivitet i stället som gäller . har vi fått detta förslag på vårt bord från regeringen. Tyvärr valde regeringen inte att gå vidare med detta förslag utan föreslår i stället en lagstadgad retroaktivitet . Allianspartierna menar att regeringen här gör en felaktig avvägning. Vi anser att retroaktiviteten i stället bör kortas till en månad i enlighet med vad som har föreslagits av både och samt i departementsskrivelsen 2017:11. Det finns flera skäl till detta. Ett sådant skäl är att en längre retroaktivitet skulle kunna vara ett incitament för att lämna felaktiga uppgifter i syfte att få efterlevandestöd. Det har inte heller kontrollerats att de uppgifter som personer har lämnat verkligen har varit korrekta. Fusk ska aldrig löna sig. Det ska alltid löna sig att lämna korrekta uppgifter. Utöver detta finns också en klar poäng i att harmonisera regelverket för efterlevandestödet med det som gäller för underhållsstödet. Det finns naturligtvis även en kostnadsaspekt kring detta. I sin gemensamma kartläggning föreslog och även att det bör utredas om efterlevandestöd inte ska betalas ut när en person bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Även här gör myndigheterna en jämförelse med de regler som gäller för underhållstödet, vilket alltså inte betalas ut om ett barn vårdas i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Allianspartierna tycker att det här är en klok inställning. I departementsskrivelsen berörs det bara kortfattat. Dock konstateras att det till redan har inkommit förfrågningar från kommuner om klargöranden där man särskilt lyfter fram problemet med att barn har beviljats det här stödet som kommunen står för hela barnets omvårdnad, vilket alltså kan leda till att stat och kommun betalar ut medel för samma sak två gånger. Detta är inte bara ett slöseri med skattepengar; det är också principiellt felaktigt. Allianspartierna menar att ovanstående problembeskrivning behöver få ett snabbt svar och att regeringen därför måste gå vidare med denna analys och utreda om efterlevandestöd inte ska betalas ut när barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Alliansen har därför formulerat en gemensam motion om att retroaktiviteten bör förändras till max en månad före ansökningsmånaden och att just utreda vad som ska gälla när barnet bor på till exempel HVB-hem. Det är glädjande att motionen har fått stöd av en majoritet i utskottet. Här finns också en annan motion från med delvis samma innebörd. Det är såklart också bra att de rödgröna partierna har valt att ansluta sig till Alliansens följdmotion, vilket innebär att vi nu får ett tillkännagivande på dessa viktiga punkter. Det hade naturligtvis varit ännu bättre om de rödgröna partierna redan från början hade valt att lägga fram en produkt i den här riktningen. Då hade en förändring på de punkter som jag pekar på kunnat komma till stånd tidigare än vad som blir fallet. skickas ju bollen tillbaka till regeringen som sedan ska återkomma med ny lagstiftning. till det stora hela är det ändå välkommet att de rödgröna partierna har valt att ansluta sig till Alliansens politik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Vi debatterar regler för efterlevandestödet. Det är mycket glädjande att ett enhälligt utskott bifaller motionen från Alliansen och från SD gällande ett tillkännandegivande om att retroaktiviteten för efterlevandestöd som kräver ansökan bör vara densamma som för underhållsstödet, nämligen en månad. Regeringens förslag om en retroaktivitet i stället för, som tidigare, är dock enligt utskottets mening ett steg i rätt riktning. För dem som är folkbokförda i kan, som sagts, barnpension och efterlevandestöd utbetalas utan ansökan. Regeringens förslag och utskottets tillkännagivande berör därför inte dessa fall. och har i en rapport föreslagit en utredning med sikte på att efterlevandestöd inte ska betalas ut om barnet bor i familjehem, stödboende eller HVB-hem. Barnet får i dessa fall i stället sin försörjning tillgodosedd av kommunen. har tillsammans med resten av utskottet ställt sig bakom uppfattningen i Alliansens motion att frågan behöver utredas och att det därför finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att ta ställning till om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. Därutöver har vi sverigedemokrater i vårt särskilda yttrande i betänkandet kommit med generell kritik kring just efterlevandestödets utformning i de fall en ansökan krävs, alltså när det gäller barn vars föräldrar antas ha avlidit i andra länder. Vi har förslag på hur vi vill att hela regelverket ska ses över och skärpas. Vi är naturligtvis positiva till grundtanken med efterlevandestöd när det fungerar på ett rättssäkert sätt och uppfyller sitt syfte att skapa ekonomisk trygghet för barn som bor i och mist sina föräldrar och därmed försörjningen från föräldrarna. Så som det fungerat har dock varit alldeles för rättsosäkert, och jag anser att man har frångått det grundläggande syftet. För att ge lite bakgrund har regeringen i regleringsbreven gett och i uppdrag att tillsammans kartlägga hur nyanlända flickor och pojkar, vars ena eller båda föräldrar är avlidna eller saknas, söker och får underhållsstöd respektive efterlevandestöd. Skälet till kartläggningen, som också framgår i propositionen, är att ansökningarna för att få efterlevandestöd har ökat dels på grund av fler nyanlända barn vars ena eller båda föräldrar saknas, dels ändrad praxis som innebär att intyg från andra länder är ett absolut krav för att beviljas efterlevandestöd. För att tala klarspråk: Det är alltså så att en asylsökande ensamkommande kan uppge att dennes föräldrar har avlidit i det tidigare hemlandet och därmed erhålla efterlevandestöd. Detta gällde tidigare retroaktivt och alltså . Vi hoppas nu att regeringen tillgodoser utskottets tillkännagivande om att retroaktiviteten ska vara en månad och därmed likalydande med underhållsstödet. Något intyg som visar att uppgifterna stämmer krävs dock inte . Allt som behövs är en ansökan med uppgifter som man lämnar på heder och samvete. Finns det verkligen någon i denna kammare som på riktigt anser att detta är ett rättssäkert system? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd begärde i alla fall myndigheten in en utredning om släktskap och dödsfallsintyg, men det är något som har tagits bort.