bet · H601SoU1 · 2018-12-18 00:00:00 — Utskottet avvisar regeringens medel till avgiftsfri simskola och avgiftsfria aktiviteter under skolloven för att finansiera andra mer prioriterade åtgärder och reformer, såsom t.ex. att korta köerna inom hälso- och sjukvården och återinföra fritidspengen för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Anslaget 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Utskottet föreslår att anslaget 6:1 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel minskas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Utskottet föreslår att anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ökas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Därtill ökas anslaget med . Utskottet föreslår att anslaget 8:1 minskas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Utskottet föreslår att anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg minskas med jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som regeringen föreslår till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Nytt anslag: Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Utskottet föreslår att ett nytt anslag införs som omfattar 1 2019. Anslaget beräknas öka ytterligare därefter till följd av ett stegvis införande av en ny uppdaterad kömiljard kopplad till den lagstadgade vårdgarantin i syfte att korta vårdköerna. anslås 2 , och anslås 3 . I samband med detta fasas den s.k. patientmiljarden ut per . Att korta ned vårdköerna har högsta prioritet. I ett första steg behöver därför en ny och uppdaterad kömiljard införas. Lärdomar kommer att dras av alliansregeringens tidigare satsning, och kömiljarden kommer att utvecklas för att bli ännu mer träffsäker och effektiv. Den grundläggande principen är fortfarande densamma: landsting och regioner ska få tydliga incitament att korta vårdköerna. Den grundläggande inriktningen är således att kömiljarden ska vara resultat- och prestationsbaserad och utformas så att landsting, regioner och kommuner ges tydliga incitament att skyndsamt korta ned vårdköerna. En mer övergripande utvärdering och avstämning ska genomföras 2021. Utskottet föreslår att införandet av kömiljarden påbörjas . Kömiljarden bör omfatta det första besöket och operationer inom specialistvården. Utskottet anser att även andra vårdförlopp ska omfattas så att risken för undanträngningseffekter minimeras. Det handlar t.ex. om diagnostik, återbesök och rehabilitering för att bättre möta behoven hos kroniskt och långvarigt sjuka. Den exakta utformningen för prestationsbidraget ska tas fram i en överenskommelse mellan regeringen och SKL. bör sedan få i uppdrag att utvärdera resultatet. 2019 riktas sammanlagt till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP), inklusive redan budgeterade medel inom anslaget 1:8. Den förstärka vårdgarantin som ger barn och unga med psykisk ohälsa rätt till vård återinförs. Eftersom den uppdaterade kömiljarden innefattar satsningar på BUP avräknas den befintliga satsning om som redan är budgeterad (anslaget 1:8). Enligt utskottet bör den första linjens psykiatri för barn och unga omfattas av kömiljarden så att lättare psykiatriska diagnoser kan hanteras där och frigöra resurser för barn med exempelvis svår ångest, självmordstankar eller allvarliga ätstörningar. Även denna del ska utformas i en gemensam överenskommelse mellan regeringen och SKL. En skyndsam översyn bör göras av hur kömiljarden även ska kunna omfatta köerna inom cancervården. En tänkbar möjlighet är att koppla kömiljarden till utgångspunkten att alla cancerpatienter ska få vård inom maximal ledtid för respektive fastställt standardiserat vårdförlopp. En sådan fördelning skulle innebära att risken minskar för att cancer prioriteras bort till förmån för mindre allvarliga diagnoser med längre vårdköer. Den exakta utformningen ska slutligen förhandlas fram mellan regeringen och SKL. I fråga om övriga anslag inom utgiftsområdet föreslår utskottet inte några ändringar i förhållande till förslagen i budgetpropositionen. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet i anslagsdelen att delvis bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 punkt 3 och motionerna 2018/19:1743 (M), 2018/19:2787 (M) yrkandena 1 och 22, 2018/19:2791 (M) yrkandena 7 och 8, 2018/19:2822 (KD) yrkandena 3 och 6, 2018/19:2881 (M), 2018/19:2910 yrkandena 1–6 och 9–11, 2018/19:2914 (KD) yrkande 40, 2018/19:2989 (KD) yrkandena 3, 5, 7, 13, 16, 36, 37, 39, 42, 50, 56, 57, 80, 84 och 120, 2018/19:2995 (KD) yrkande 3 och 2018/19:2997 (KD) yrkandena 34 och 38. Övriga motioner bör avslås. När det gäller bemyndiganden om ekonomiska åtaganden föreslår utskottet att bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 punkterna 1 och 2 samt delvis bifaller punkt 4 i propositionen. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi enligt ett tillkännagivande som gjorde 2018, och detta tillkännager för regeringen. Jämför reservationen (S, MP, V). Tillkännagivande om ökat samarbete mellan vården och apoteken beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om ökat samarbete mellan vården och apoteken (bet. 2016/17:SoU6 förslagspunkt 3, rskr. 2016/17:170). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 14, en reservation [S, MP, V]): Utskottet anser att det är viktigt att öka tillgängligheten och kvaliteten när det gäller läkemedel och andra hälsotjänster som stärker patienten i hela vårdkedjan. Bibehållen valfrihet och etableringsfrihet är en stabil grund för detta. Att utveckla modeller för ett ökat samarbete mellan vården och olika apoteksaktörer syftar till att främja hälsa i hela patientens vårdkedja. Utskottet anser att det är angeläget att ett arbete med att utveckla sådana modeller initieras. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram och utveckla sådana modeller. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motionerna […] bör därför tillstyrkas. Motion […] avstyrks. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Av propositionen Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden, som beslutades av regeringen , framgår att regeringen bedömer att det bör genomföras en försöksverksamhet med en farmaceutisk tjänst på öppen-vårdsapotek (prop. 2017/18:157 s. 91–98). Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra en förstudie för att utreda förutsättningarna för att genomföra och utvärdera en sådan försöksverksamhet. Syftet är att i högre grad ta till vara apotekens möjligheter att genom sin roll i vårdkedjan bidra till en bättre läkemedelsanvändning. Förstudien och försöksverksamheten förutsätter dialog och samverkan mellan berörda aktörer, däribland apoteken och vården, för att skapa förutsättningar för största möjliga nytta. I och med detta anser regeringen att tillkännagivandet har tillmötesgåtts och att det därmed är slutbehandlat. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om 24-timmarsregeln (bet. 2016/17:SoU6 förslagspunkt 4, rskr. 2016/17:170). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 14, en reservation [S, MP, V]): I några av motionerna tas frågan om en översyn av 24-timmarsregeln i förhållande till distributörerna av läkemedel upp. Utskottet konstaterar att det ingår i Nya apoteksmarknadsutredningens uppdrag att analysera vilka eventuella åtgärder som krävs för att säkerställa att leverans- och tillhandahållandeskyldigheten av läkemedel efterlevs. Utskottet anser emellertid att 24-timmarsregeln även i förhållande till distributörerna bör ses över. Utskottet anser därför att regeringen på lämpligt sätt bör ta fram ett förslag om detta. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motionerna […] bör tillstyrkas. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Genom de ändringar av 9 och 10 §§ förordningen (2009:659) om handel med läkemedel som trädde i kraft har den s.k. 24-timmarsregeln ändrats. Motiven bakom ändringarna av paragraferna redovisas i proposition 2017/18:157 s. 111–116. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att tillkännagivandet har tillmötesgåtts och att det därmed är slutbehandlat. Tillkännagivande om returrätt för läkemedel beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om returrätt för läkemedel (bet. 2016/17:SoU6 förslagspunkt 20, rskr. 2016/17:170). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 14, en reservation [S, MP, V]): Frågan om returrätt av läkemedel tas upp i en av motionerna. Utskottet konstaterar att det visserligen finns riktlinjer inom läkemedelsbranschen om förutsättningar för retur, men att dessa endast i varierande grad följs och dessutom inte omfattar alla läkemedel. Utskottet är medvetet om att Nya apoteksmarknadsutredningens uppdrag inkluderar frågan om returrätt av läkemedel, men anser ändå att rätten att returnera bör införas. Detta skulle innebära att apoteken kan ha fler läkemedel i lager, vilket i sin tur skulle höja apotekens service till sina kunder. En sådan returrätt skulle också innebära en miljövinst jämfört med , eftersom många läkemedel kasseras på apoteken. Mot denna bakgrund anser utskottet därför att regeringen bör ta fram ett sådant förslag. Det som utskottet har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Med det anförda tillstyrks motion […]. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet 2017/18:157 lämnas förslag om en lagreglerad rätt för apoteken att returnera läkemedel. Ändringen trädde i kraft . Mot bakgrund av detta anser regeringen att tillkännagivandet har tillmötesgåtts och att det därmed är slutbehandlat. Tillkännagivanden om uppdrag om patientsäkerheten och om uppföljning av beslutsprocessen (högspecialiserad vård) beslutade om två tillkännagivanden till regeringen när det gäller den högspecialiserade vården, nämligen dels ett uppdrag om patientsäkerheten, dels ett uppdrag om uppföljning av beslutsprocessen (bet. 2017/18:SoU18 förslagspunkt 3 och 4, rskr. 2017/18:176). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 18, inga reservationer): Utskottet vill emellertid betona att när en stor del av den högspecialiserade vården koncentreras blir det viktigt att beakta värdet av att ha tillgång till regionvård i hela landet. Utskottet anser att frågan om konsekvenserna för uppdraget att bedriva akutsjukvård i de olika regionerna inte är tillräckligt belyst av regeringen och att det finns en risk för att mindre regionsjukhus kan få svårt att klara stora trauman. Regeringen bör därför ge den myndighet som regeringen utser i uppdrag att säkerställa patientsäkerheten också när det gäller den akuta vården i alla regioner. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion […] bör bifallas. Utskottet noterar regeringens bedömning när det gäller uppföljningen av tillstånd att bedriva högspecialiserad vård liksom tillsynen över att dessa beslut följs. Utskottet anser att regeringen dessutom regelbundet bör följa upp den nya beslutsprocessen för den nationella högspecialiserade vården. En första utvärdering bör göras tidigt, lämpligen i samband med att de två första vårdområdena är klara, dvs. när ett beslut är fattat om vilka vårdenheter som får tillstånd att bedriva vården när det gäller de två s.k. pilotområdena. Det är också viktigt att här följa upp konsekvenserna för akutsjukvården samt för universitetssjukhusen. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion […] bör bifallas, och motion […] bör bifallas delvis. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandena Regeringen har tillmötesgått de två tillkännagivandena genom att ge i uppdrag att löpande följa upp och återrapportera om genomförandet av och tidsplanen för den nya beslutsprocessen för nivåstrukturering av nationell högspecialiserad vård. Uppdraget inkluderar hela processen, från att förslag till vårdområden tas fram, till uppföljning av beslut om tillstånd för högspecialiserad vård. Patientsäkerhet ska särskilt beaktas i uppföljningen. I uppdraget ingår att ska analysera konsekvenserna för akutsjukvården i arbetet med nivåstrukturering. Det framgår också av uppdraget (S2018/03661/FS) att det är viktigt att analysera andra konsekvenser för hälso- och sjukvården. Tillkännagivandena anses därmed vara slutbehandlade. Tillkännagivande om en parlamentarisk utredning beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om statligt ansvarstagande i fråga om sjukvårdens organisation (bet. 2017/18:SoU18 reservation 5 förslagspunkt 6, rskr. 2017/18:176). Reservanterna anförde följande i betänkandet (s. 22): För att medborgare ska få tillgång till högkvalitativ vård anser vi att det krävs ett ökat statligt ansvarstagande i fråga om sjukvårdens organisation. Vi anser att det är ett steg i rätt riktning att besluta om en ny beslutsprocess för den nationella högspecialiserade vården som sker, men därutöver bör regeringen tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motion […] bör bifallas. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Regeringen kan konstatera att en utredning om statens kontra läns och landstings ansvar har avslutats av den s.k. , som har lämnat betänkandet Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Tillkännagivande om kvalitetsskillnader vid vårdcentraler beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om kvalitetsskillnader vid vårdcentraler (bet. 2017/18:SoU9 förslagspunkt 10, rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 52, en reservation [S, MP, V]): saknas en enkel och samlad information för patienter om vårdens tillgänglighet och kvalitet. De nationella kvalitetsregistren fyller en viktig funktion för att få fram data om resultat i vården, men de bör kunna vidareutvecklas så att de kan användas av patienter för att se kvalitetsskillnader mellan olika vårdmottagningar. Utskottet anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Motion […] bör bifallas, och motionerna […] bör bifallas delvis. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Tillkännagivande om en ny cancerstrategi beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om en ny cancerstrategi (bet. 2017/18:SoU9 förslagspunkt 27, rskr. 2017/18:293). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 85, en reservation [S, MP, V]): har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Utskottet anser att denna strategi nu behöver uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitaliseringen av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. Enligt utskottet bör regeringen således ta fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. Den nya cancerstrategin ska bl.a. bidra till kortare väntetider i cancervården, ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård och till en långsiktigt hållbar kompetensförsörjning. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas, och motionerna […] bör avslås. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11) har utgjort grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Regeringen har ansett att den inriktning som anges i denna strategi ska bibehållas och vara vägledande även för det fortsatta arbetet. behöver innehållet i strategin vidareutvecklas och anpassas för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . Regeringen genomförde därför ett rådslag om framtidens cancervård för att diskutera hur samhället på bästa sätt kan förbereda sig inför en framtid med allt fler som insjuknar i, och lever med, cancer. I rådslaget deltog patientorganisationer, vårdpersonal, forskare, myndigheter, vårdföretag, landstingsföreträdare m.fl. Slutsatserna från råd-slaget utgör ett viktigt underlag för utvecklingen av det nationella arbetet med cancervården. Med utgångspunkt i den nationella cancerstrategin och de förslag som presenterades under rådslaget om framtidens cancervård presenterade regeringen en långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården. Syftet med den långsiktiga inriktningen är att skapa tydlighet kring hur regeringen vill att det nationella arbetet med cancervården ska utvecklas nu och . Dessutom ska inriktningen ligga till grund för fortsatta insatser för att rusta cancervården inför framtidens utmaningar. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet avseende punkt 27 är tillmötesgått och därmed slutbehandlat. I kommittémotion 2018/19:2910 av m.fl. (M) anförs följande på s. 11: Vi delar inte regeringens uppfattning att detta tillkännagivande kan anses som slutbehandlat. Regeringen har inte tagit fram en ny uppdaterad nationell cancerstrategi. För att göra detta krävs dels ett gediget grundligt utredningsarbete, dels att regeringen lägger fram den nya cancerstrategin för behandling i . Därtill att regeringen anslår årliga resurser för att genomföra en sådan ny nationell cancerstrategi. Genom beslut antog regeringen en långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården (S2018/03084FS). Tillkännagivande om förenklad biståndsbedömning beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om förenklad biståndsbedömning (bet. 2017/18:SoU14 förslagspunkt 7, rskr. 2017/18:190). Utskottet anförde följande i betänkandet ( s. 20, två reservationer [S, MP] och [V]): Äldres delaktighet och självbestämmande behöver öka i den vardagliga äldreomsorgen. En del i detta är att öka möjligheterna till förenklad biståndsprövning. Äldre som bara behöver t.ex. trygghetslarm, service eller sociala insatser i mindre omfattning ska inte behöva gå igenom en omfattande biståndsprövning, och kommuner ska inte behöva ägna omfattande administration åt detta. Enligt utskottet bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med ett förslag om att möjliggöra förenklad biståndsprövning för äldre i vissa fall. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Motion […] bör bifallas delvis. Regeringens redovisning i proposition 2018/19:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Regeringen beslutade om propositionen Förenklat beslutsfattande om hemtjänst för äldre (prop. 2017/18:106). I propositionen föreslås att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas en ny bestämmelse med innebörden att socialnämnden utan föregående behovsprövning får erbjuda hemtjänst till äldre personer. Syftet är att ge de kommuner som så önskar möjlighet att bevilja äldre kvinnor och män insatser inom äldreomsorg på ett enklare sätt och med större utrymme för delaktighet och självbestämmande. Lagändringen trädde i kraft . Tillkännagivandet är därmed tillgodosett och slutbehandlat. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen behandlar ett antal tillkännagivanden. När det gäller sex av tillkännagivanden delar utskottet regeringens bedömning att de får anses slutbehandlade. Det rör tillkännagivanden om ökat samarbete mellan vården och apoteken, om 24-timmarsregeln och om returrätt för läkemedel (bet. 2016/17:SoU6 förslagspunkt 3, 4 och 20), om uppdrag om patientsäkerheten och om uppföljning av beslutsprocessen för högspecialiserad vård (bet. 2017/18:SoU18 förslagspunkt 3 och 4) och om förenklad biståndsbedömning (bet. 2017/18:SoU14 förslagspunkt 7). När det gäller tillkännagivandet om en ny cancerstrategi delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet står alltså fast vid det tillkännagivande som gjordes i betänkande 2017/18:SoU9 förslagspunkt 27. har arbetet med att utveckla cancervården bedrivits utifrån den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). Som utskottet redan tidigare uttalat behöver denna strategi uppdateras och anpassas till bl.a. nya forskningsrön, framsteg i medicinteknik, kraftfullare läkemedel, digitalisering av delar av vården och inte minst till en förändrad situation för patienterna. Många människor lever med kronisk cancer, vilket ställer nya krav på sammanhängande vårdkedjor inom bl.a. cancervården. uppmanade därför regeringen att ta fram en ny cancerstrategi. Detta har emellertid inte regeringen gjort. Mot den bakgrunden föreslår utskottet med stöd av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi. bör ställa sig bakom det utskottet anför och tillkännage det för regeringen. Cancerstrategi, punkt 2 (S, V, MP) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. genomförde regeringen ett rådslag om framtidens cancervård med syfte att uppdatera den nationella cancerstrategin (SOU 2009:11). I det arbetet hade regeringen möten med ett flertal aktörer på området, såväl i grupp som enskilt. Det fanns också möjligheter för organisationer och enskilda som inte deltagit i mötena att lämna skriftliga synpunkter. Rådslaget ledde fram till regeringens beslut om en långsiktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården (S2018/03084FS). Flera aktörer betonade vikten av att upprätthålla det arbete och den inriktning som bygger på den nationella cancerstrategin som man välkomnade den uppdatering som regeringens arbete innebär. Grunden i den nationella strategin betraktades som viktig att vidmakthålla även i fortsättningen. Därtill kommer att en ny strategi sannolikt skulle ta att ta fram; utredningen som ligger till grund för den nationella cancerstrategin arbetade under . Vi menar därför att en ny strategi inte bör vara i fokus för cancerarbetet på nationell nivå, utan att målsättningen i stället bör vara att förbättra vården med utgångspunkt i den nationella strategin och i den långsiktiga inriktning för arbetet som regeringen beslutade om . På så sätt rustas cancervården inför framtidens utmaningar. Det tillkännagivande som gjordes får därmed anses tillgodosett, och utskottet bör därför inte föreslå ett nytt tillkännagivande. Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten .