bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — I motion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 63 föreslås ett tillkännagivande om nya karriärvägar och karriärstegar för socialsekreterare. I yrkande 71 föreslås ett tillkännagivande om att se över sanktioner mot bristande verksamheter i inom dagens lagstiftning. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en socionomkommission med syfte att minska antalet sjukskrivningar och göra arbetet attraktivt. I yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om att en handlingsplan bör tas fram för hur arbete ska renodlas så att socialarbetare kan arbeta med socialt arbete. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att initiera en nationell undersökning av hur människor i behov av hjälp från upplever hjälpen och bemötandet. I motion 2016/17:2481 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning med syfte att se över formerna för öppenvården så att olika former av tvångsmedel kan användas på ett för vården mer effektivt sätt än . I motion 2017/18:1369 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utreda möjligheten till en beroendevård enligt motionens intentioner. Motionären anför bl.a. att kombinationen av kroppsbehandlingar och kbt är något nytt som kan vara värt att utvärdera och erbjuda frivilliga inom beroendevården. Samhällets socialtjänst ska enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) på demokratins och solidaritetens grund främja människornas – ekonomiska och sociala trygghet – jämlikhet i levnadsvillkor – aktiva deltagande i samhällslivet. ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser som hänsyn tas till människans ansvar för sin och andras sociala situation. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Av 2 kap. 1 § första stycket SoL framgår att varje kommun ansvarar för i sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Insatserna inom ska enligt 3 kap. 3 § SoL vara av god kvalitet, och för att utföra uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Av 3 kap. 1 § SoL framgår att det till socialnämndens uppgifter bl.a. hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen och att medverka i samhällsplaneringen och i samarbete med andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja goda miljöer i kommunen. medverkan i samhällsplaneringen ska enligt 2 § samma kapitel bygga på nämndens sociala erfarenheter och särskilt syfta till att påverka utformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen. ska även i övrigt ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för att skapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och unga, äldre och andra grupper som har behov av samhällets särskilda stöd. ska i sin verksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning. Av 3 kap. 5 § följer att socialnämndens insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. föreskrifter (SOSFS 2011:19) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete ska tillämpas i arbetet med att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra kvaliteten i sådan verksamhet som omfattas av 3 kap. 3 § SoL. Enligt 5 kap. 9 § SoL ska socialnämnden aktivt sörja för att den enskilda missbrukaren får den hjälp och vård som han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden ska i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. Enligt 9 a § samma kapitel ska kommunen ingå en överenskommelse med om ett samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel, dopningsmedel eller spel om pengar. Nationella riktlinjer för vård och stöd vid missbruk och beroende ska stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område samt vara ett underlag för öppna och systematiska prioriteringar inom hälso- och sjukvården och (artikelnr ). Inspektionen för vård och omsorg () utövar tillsyn över . ska inom ramen för sin tillsyn lämna råd och ge vägledning, kontrollera att brister och missförhållanden avhjälps, förmedla kunskap och erfarenheter som man får genom tillsynen samt informera och ge råd till allmänheten (13 kap. 1 och 3 §§ SoL). Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter (2 § andra stycket förordningen [2013:176] med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg). Tillsynen omfattar även kontroll av hur verksamheterna fullgör sin skyldighet att bedriva egenkontroll. Förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst syftar till att säkerställa att styrningen med kunskap om hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för är ett stöd för huvudmän (landsting och kommuner) och olika professioner som har ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet (1 §). Styrningen med kunskap ska bidra till att målen i enlighet med hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och socialtjänstlagen uppfylls. Enligt 2 § sker styrningen med kunskap genom de icke bindande kunskapsstöd och föreskrifter som syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Styrningen med kunskap ska enligt samma bestämmelse vara samordnad, effektiv och anpassad till behoven hos olika professioner inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt huvudmän. Styrningen med kunskap ska bidra till en ökad jämställdhet. har Rådet för styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst som uppgift att se till att styrningen med kunskap är samordnad, effektiv och anpassad till olika professioners och huvudmäns behov. Styrningen med kunskap ska också bidra till en ökad jämställdhet. I rådet ingår myndighetscheferna för , , , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, social utvärdering samt . Regeringen gav Forte i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning inklusive forskarskolor (S2017/03058/). Satsningen ska bl.a. omfatta klient- och praktiknära forskning inom område. Utredningen socialtjänst (S 2017:03) tillsattes av regeringen (dir. 2017:39). En särskild utredare ska göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme för att ta till vara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och att fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för staten eller kommunerna. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser med ett förebyggande och evidensbaserat perspektiv. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag i fråga om – tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst – en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser – en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst – möjligheten för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs – samarbete och samverkan mellan kommuner – möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera konsekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nackdelar av en ändring. Uppdraget ska redovisas . Tillståndsprövning hos Inspektionen för vård och omsorg () Av uppgifter på framgår att prövar runt 3 000 tillståndsansökningar. var den genomsnittliga handläggningstiden för alla ansökningar enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Det uppges vidare att handläggningstiderna är på väg ned efter en period av stort inflöde då myndigheten inte haft möjlighet att fatta lika många beslut som det har kommit in ansökningar. Regeringen och Kommuner och Landstings (SKL) styrelse tog fram Vision e-hälsa 2025. Visionen berör både hälso- och sjukvården och . Visionen utgår från att 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. Visionen beskriver också vad detta innebär för bl.a. patienter, brukare och klienter. För att visionen ska kunna uppnås tydliggörs även vikten av att medarbetare har en digital arbetsmiljö som möjliggör hög kvalitet och stöder de processer som medarbetare verkar i. För att realisera visionen avser regeringen och SKL gemensamt att verka för att ett antal insatser ska genomföras. Visionen kompletterades med en handlingsplan. Planen har en gemensam styr- och samverkansstruktur, som ska driva den digitala utvecklingen framåt (SKL 17/00003). Handlingsplanen konkretiserar hur samverkan vid genomförandet av visionen ska utformas –2019. för e-hälsa består av både politiska företrädare och tjänstemän från staten, SKL, kommuner och landsting. Det finns också ett nationellt råd med uppdrag att vara vägledande i det fortsatta arbetet för att uppnå visionen. Dessutom inrättas ett samordningskansli för att stödja drift och utveckling av den nya styr- och samverkansorganisationen. Det politiska högnivårådet består av politiska företrädare för staten och SKL. Rådet ska följa handlingsplanens utveckling och måluppfyllelse. Inom pågår flera arbeten med anknytning till digitaliseringen inom ; bl.a. förvaltar och vidareutvecklar myndigheten en gemensam informationsstruktur för att skapa förutsättningar för ändamålsenlig och strukturerad dokumentation i . gör på regeringens uppdrag en sammanställning av kommunernas utvecklingsgrad när det gäller digitalisering, e-hälsa och välfärdsteknik. Myndigheten har också producerat flera utbildningar på temat e-hälsa och välfärdsteknik. ska enligt sitt regleringsbrev fortsätta att utveckla nyckeltal för användningen av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna samt följa upp och redovisa resultaten på webbplats (S2017/07302/RS). Myndigheten ska även beskriva och analysera resultaten av uppföljningen av nyckeltalen för att identifiera framgångsfaktorer och hinder för att utveckla och genomföra e-hälsa och välfärdsteknik. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för delaktighet (MFD) redovisade ett regeringsuppdrag om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård i syfte att öka förutsättningarna för att utveckla och genomföra e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna (S2014/1398/FST, S2014/8960/FST). Arbetet har bl.a. resulterat i utbildningar för kommuner och en webbsida som samlar kunskapsunderlag från berörda myndigheter. Motionsyrkanden om arbete behandlades senast av utskottet i betänkande 2015/16:SoU6 Socialtjänstfrågor. Utskottet tillstyrkte delvis ett motionsyrkande om stärkt egenkontroll i verksamheter som bedriver socialtjänst. ställde sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen borde återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som bör vidtas för att utveckla ett system för att stärka egenkontrollen i såväl offentliga som privata verksamheter som bedriver socialtjänst, och tillkännagav detta för regeringen. Övriga motionsyrkanden avstyrktes av utskottet, och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:177). När det gäller tillkännagivandet ansåg regeringen i skrivelse 2016/17:75 att skrivelse genom vad som redovisades i propositionen En trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet (prop. 2016/17:59) var slutbehandlad. Utskottet uttalade sig inte om tillkännagivandet i sitt yttrande över skrivelsen (yttr. 2016/17:SoU7y). På området arbete finns i motionerna en rad förslag på hur man anser att skulle kunna utvecklas och förbättras: t.ex. i form av handlingsplaner av olika slag, framtagande av nationell statistik, utvecklande av nya organisationsformer och ökade individuella bedömningar. Utskottet konstaterar att utredningen socialtjänst har i uppdrag att se över och lämna förslag på flera av de frågor som motionärerna tar upp i sina motioner. Utredningens arbete ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas. Motionerna 2016/17:1215 (M), 2016/17:2741 (S) och 2017/18:3595 (V) yrkandena 1–3, 6, 7, 9, 11, 13, 15, 20 och 26 avstyrks. När det gäller motionsyrkanden om hur tillsyn, granskning och uppföljning av skulle kunna förbättras konstaterar utskottet att det i utredningens uppdrag ingår att föreslå åtgärder som säkerställer en evidens- och kunskapsbaserad socialtjänst i hela kedjan – vid förebyggande, utredning, utförande och uppföljning. I detta är – enligt direktiven – uppföljning och säkerställande av effektiva insatser en viktig del. Även i denna del anser utskottet att resultatet av utredningens arbete bör avvaktas. Motionerna 2016/17:3221 (M) yrkande 10, 2017/18:3595 (V) yrkande 10 och 2017/18:3750 (KD) yrkande 123 avstyrks. När det gäller förslag om att införa ett förenklat tillståndsförfarande för aktörer som redan bedriver annan verksamhet som beviljats tillstånd konstaterar utskottet att handläggningstiderna vid enligt uppgift från myndigheten numera är på väg ned. Utskottet anser inte att det behövs något initiativ från . Motionerna 2017/18:3001 (M) och 2017/18:3750 (KD) yrkande 124 avstyrks. I några av motionerna finns förslag på olika frågor som motionärerna anser att utredningen bör få tilläggsdirektiv om. Utskottet anser att de direktiv utredningen har är tillräckliga och väl avvägda. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motionerna 2017/18:2935 (M) och 2017/18:3595 (V) yrkandena 4 och 18 avstyrks. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motioner om huvudmannaskap för . Motionerna 2017/18:1455 (-) och 2017/18:1504 (-) avstyrks. Vision e-hälsa 2015 utgår från att 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. Visionen ligger till grund för det omfattande arbete som bedrivs inom samverkansorganisationen för e-hälsa, men också inom andra myndigheter. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår och anser inte att behöver ta något initiativ. Motionerna 2016/17:3221 (M) yrkande 6, 2017/18:3421 (M) yrkandena 81–83 och 2017/18:3595 (V) yrkande 17 avstyrks. Utskottet anser att det är viktigt med en utvecklad och väl fungerande samverkan mellan huvudmän och berörda aktörer för att ska kunna lösa sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. I detta sammanhang konstaterar utskottet att även denna fråga omfattas av utredningen socialtjänsts direktiv. Utskottet anser därför att inte behöver ta något initiativ. Motionerna 2016/17:3221 (M) yrkande 14, 2016/17:2964 (C) yrkande 4, 2017/18:3069 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3421 (M) yrkandena 72 och 73, 2017/18:3595 (V) yrkande 5 och 2017/18:3763 (C) yrkande 4 avstyrks. Ett antal motionsyrkanden gäller frågor om kompetens och kvalitet inom . I detta sammanhang konstaterar utskottet att utredningen socialtjänst ska se över och lämna förslag om en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst och möjligheten för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs. Även i denna del anser utskottet att utredningens resultat bör avvaktas. Motionerna 2016/17:3221 (M) yrkandena 5, 7 och 8, 2017/18:3421 (M) yrkandena 63–65 och 71 samt 2017/18:3595 (V) yrkandena 12, 14 och 16 avstyrks. I två motionsyrkanden tas frågor om beroendevården upp. Mot bakgrund av det regelverk som redan finns för missbruksvården anser utskottet att inte behöver ta något initiativ. Motionerna 2016/17:2481 (KD) och 2017/18:1369 (-) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om begränsningar av rätten till bistånd, prestationskrav och statistiskt underlag för försörjningsstöd, riksnormen, förenklat ansökningsförfarande och insatser vid långvarigt bistånd. avslår vidare motionsyrkanden om att återinföra fritidspengen. Jämför reservation 13 (M, SD), 14 (M), 15 (M), 16 (L) och 17 (V) samt särskilt yttrande 1 (KD). Begränsningar av rätten till bistånd I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att den som nekats uppehållstillstånd som huvudregel inte ska ha rätt till bistånd från kommunen. I motionerna 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 37, 2017/18:3321 av Boriana (M), 2016/17:3278 av (SD) och 2017/18:25 av och (båda SD) finns liknande yrkanden. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om begränsning av välfärden för tillståndslösa invandrare. I motion 2017/18:628 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att ta bort varje form av bidrag utan motprestation till friska, arbetsförmögna människor. Införande av ett bidragstak I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett bidragstak för en stärkt arbetslinje. Liknande förslag finns i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 7 och i kommittémotion 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 11. I motion 2016/17:3344 av (M) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ett bidragstak bör införas om maximalt per familj. I motion 2017/18:3045 av samma motionär yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ett bidragstak bör införas om maximalt av lägstalönen i samlade bidrag. I motion 2017/18:148 av (L) föreslås ett tillkännagivande om att se över de transfereringar som riskerar att skapa inlåsningseffekter bland nyanlända. I partimotion 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om en strikt arbetslinje i försörjningsstödet med tydligare aktivitetskrav. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att deltagande i sfi-undervisning ska vara en relevant motprestation för försörjningsstöd. I kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att hembesök vid försörjningsstöd ska bli en obligatorisk del av arbete. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur en lagändring kan inkludera dator- och bredbandskostnader i riksnormen för försörjningsstöd. Statistiskt underlag om försörjningsstöd I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur den nationella statistiken kan förbättras så att det går att följa utvecklingen av antalet ansökningar och avslag i fråga om försörjningsstöd. I motionerna 2016/17:2329, 2017/18:325 och 2017/18:1559, samtliga av (SD), föreslås tillkännagivanden om att förtydliga och utöka det statistiska underlaget med fler detaljerade uppgifter om utbetalningar av ekonomiskt bistånd. Förenklat ansökningsförfarande i ärenden om bistånd och insatser vid långvarigt bistånd I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på ett förtydligande av lagstiftningen som gör att vissa individuellt anpassade insatser kan ges utan biståndsprövning. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 23 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur biståndet kan förändras så att det motsvarar en skälig levnadsnivå även vid långvarigt bistånd. I motion 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att fritidspengen bör återinföras för barn till föräldrar som långvarigt lever på försörjningsstöd. Ett liknande yrkande finns i motion 2016/17:569 av (M). Gällande rätt och viss rättspraxis Enligt 2 a kap. 1 § SoL är det den kommun där den enskilde vistas som ansvarar för stöd och hjälp enligt 2 kap. 1 § samma lag. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har enligt 4 kap. 1 § första stycket SoL rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Enligt andra stycket samma bestämmelse gäller att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd enligt första stycket om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Om det finns godtagbara skäl har den enskilde enligt tredje stycket samma bestämmelse rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Enligt 4 kap. 1 b § ska av inkomsterna av anställning inte beaktas vid bedömningen av rätten till bistånd för den som har fått försörjningsstöd i följd (särskild beräkningsregel). Denna regel gäller . Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och radio- och tv-avgift boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader enligt första stycket 1 ska beräknas enligt en norm som gäller för hela riket (riksnorm). Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. får enligt 4 kap. 4 § begära att den som får försörjningsstöd ska delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som nämnden har anvisat om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Den praktik eller kompetenshöjande verksamhet som avses ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter att försörja sig själv. Verksamheten ska stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Om den enskilde utan godtagbart skäl avböjer att delta i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som anvisats får fortsatt försörjningsstöd vägras eller sättas ned (4 kap. 5 §). Detsamma gäller om han eller hon utan godtagbart skäl uteblir från praktiken eller den kompetenshöjande verksamheten. Lagen om mottagande av asylsökande m.fl. I lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) finns bestämmelser om sysselsättning för och bistånd till vissa utlänningar. Enligt 13 § LMA lämnas bistånd i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. I 1 § andra stycket LMA anges att den som omfattas av den lagen inte har rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § SoL för förmåner av motsvarande karaktär. I allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2013:1) ges rekommendationer till stöd för bedömningen i vissa fall av den enskildes rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. I de allmänna råden finns rekommendationer om riksnormen (s. 1) och exempel på kostnader som kan ingå när det gäller livsföring i övrigt (s. 5).