bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på arbetet i EU med ett grönt frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3404 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att minska tullar och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik, såsom solceller, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta Alliansens arbete med hållbart företagande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3408 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenklingar och frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska fortsätta att stå upp för frihandel, fortsätta att riva handelshinder och värna konsumentskydd och miljö, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande för ambitiösa handels- och investeringsavtal mellan EU och andra delar av världen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Business ett fördjupat uppdrag att ytterligare förstärka arbetet inom de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import och export som delar av en utvecklad handel, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelspolitiken bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en aktiv röst i världen och WTO som driver på för fler och mer omfattande globala frihandelsavtal, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utveckla en strategi för att motverka protektionism i världen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nyttja företagsamheten bland kosmopoliter för att utveckla möjligheterna till ökad handel och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla handeln med mindre välutvecklade länders ekonomier och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag, och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidareutveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en strategi för att stärka svenska företags möjligheter till e-handel och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lyfta svensk matkultur och svenska råvaror för att ytterligare främja livsmedelsexport och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3419 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en pådrivande och aktiv röst i världen och WTO och verka för mer omfattande globala frihandelsavtal, motverka protektionism och vara en tydlig röst för global frihandel, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU:s tjänstedirektiv breddas i syfte att utveckla den inre marknaden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för export av svenska välfärdstjänster och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag, och om möjligheten att införa exportcheckar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en auktorisering för företag och organisationer som kvalificerar dessa att delta i upphandling av exportrådgivningstjänster, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i och utveckla landets möjligheter till ökad export och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ytterligare förstärka exportinsatserna inom de kreativa näringarna och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att det i bi- och plurilaterala handelsavtal skapas funktionella tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import och export som delar av en utvecklad handel och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik, såsom solceller, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta den svenska livsmedelsexporten, bl.a. genom inrättandet av livsmedelsattachéer, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3519 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om ett bilateralt handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förhandla lojalt och stödja upprättandet av ett djupgående bilateralt handelsavtal mellan EU/EES och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3520 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta initiativ till att ska införa ett industrikomponentsprisindex för att kunna jämföra prisnivåer i olika länder på den gemensamma marknaden för komponentkostnaden för industriutrustning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3613 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny modern företagspolitik i en global ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU tar ett globalt ledarskap för fler handelsavtal, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva att EU utvecklas som global frihandelsaktör och arbetar för att de standarder som förhandlas fram inom EU får global spridning, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett samordnat statligt stöd för internationalisering bör utvecklas för regionerna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3744 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom ramen för EU-samarbetet bör intensifiera samarbetet med och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utveckla en nationell strategi för ett utökat samarbete med och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att den internationella kompetens som finns i genom våra nya svenskar för export och import bättre tas till vara i regionala exportcentrum och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3777 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta export av svenska företags vårdtjänster och vårdinnovationer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges större förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt genom att EU ingår fler frihandelsavtal, skapar en gemensam digital inre marknad samt värnar den ekonomiska stabiliteten i unionen för att därigenom möjliggöra för fler investeringar, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3887 av och (båda SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att export som främjar energieffektivitet bör främjas och tillkännager detta för regeringen. Svensk handel är en grundbult i vår ekonomi som skapar tillväxt, sysselsättning och ökat välstånd. Globaliseringen innebär att ekonomierna i världens länder blir alltmer sammanflätade och den bidrar också till att bevara fred. För ett litet exportberoende land som skapar globaliseringen enorma möjligheter, men den innebär också hård konkurrens för våra företag. Den socialdemokratiskt ledda regeringens övergripande mål är att öka antalet personer i sysselsättning och antalet arbetade timmar så mycket att vi når den lägsta arbetslösheten i EU . sysselsätter exportindustrin direkt och indirekt 1,4 miljoner personer i . När jag har besökt länder i och har intresset för svenska varor och tjänster varit stort och växande. Vår kvalitet och innovationsrikedom står sig väl i den globala konkurrensen. Men det sker inte av sig självt. Vi har fantastiska företag i vårt land, stora som små. Två viktiga anledningar till det är för det första det breda, kostnadsfria utbildningssystemet som gör att kompetensnivån över lag är hög, att vi kan fortbilda oss hela livet och konkurrera med kunskap, inte med låga löner. För det andra har vi vårt robusta trygghetssystem att tacka för att många vågar pröva sina vingar, vågar byta jobb, starta eget och förlora tryggheten ett tag. De grundbultarna i den svenska välfärden ska vi inte glömma när vi pratar om handel och framgångsrikt företagande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik 2017 var ett mycket framgångsrikt år för den svenska varuexporten som ökade med i löpande priser. Varuimporten ökade , vilket speglar behovet av insatsvaror för exportföretagens produktion och högtrycket i den svenska ekonomin. Handel är som bekant både export och import, och det senare blir alltmer viktigt i vår globaliserade värld. Svensk handelspolitik är på helt rätt väg och exportsiffrorna talar sitt tydliga språk. Men vi får inte slå oss till ro och tro att detta kommer att vara för alltid. Världsmarknaden befinner sig i en teknologisk brytpunkt och det kommer att påverka även handeln. För att svenska företag ska lyckas behålla och utöka sina marknadsandelar behöver de öka tjänsteinnehållet i sina affärsmodeller och verksamheter. De företag som blir tjänsteinnovatörer kommer att kunna öka exporten och leda tjänsterevolutionen. Där behöver vi tänka till hur vi på bästa sätt kan stödja den utvecklingen. Svensk export måste i ännu större utsträckning nå tillväxtmarknaderna, och fler små och medelstora företag måste våga och vilja exportera. Därför lanserade regeringen en exportstrategi 2015, där särskilt fokus har satts på att stärka de små och medelstora företagens export- och internationaliseringsmöjligheter. Det är här som framtidens storföretag finns, och det är i främst SME-företag som nya arbetstillfällen skapas i . Vi socialdemokrater är varma anhängare av frihandel. Frihandel kan, rätt använt, vara en stark välståndsskapande kraft för både fattiga länder och de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför såväl ett globalt som ett svenskt intresse. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. Jag ser fram emot att ska besluta om med , som vi debatterade i går, och jag hoppas att det progressiva frihandelsavtalet blir ett riktmärke för alla framtida handelsavtal som bör vara lika bra som CETA eller ännu bättre. När president inför nya tullar, när överenskommelser i WTO blockeras och när lämnar EU är det mycket som står på spel för svenska företag. Regeringen arbetar systematiskt och offensivt genom EU med att utveckla den inre marknaden och hitta lösningar och överenskommelser till gagn för svensk handel. Men vi kan definitivt önska mer av andra länder inom till exempel WTO. I kontrast till det resultatlösa mötet står gårdagens besked från Afrikanska unionen, att 44 länder går samman och sluter ett afrikanskt frihandelsavtal. Det är med samarbete och sjyst konkurrens som vi kan utveckla och utvecklas. ska ta en ledande roll i genomförandet av Agenda 2030 och det gäller givetvis också handelspolitiken. Regeringens ambition är att ska ha världens mest ambitiösa miljö- och klimatpolitik. Omställningen till en grön ekonomi genom resurseffektivisering och cirkulär ekonomi, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik och innovationer innebär möjligheter för affärsutveckling som klimat- och övrig miljöpåverkan minskar. Handeln drivs av näringslivet, men staten kan stötta dess verksamhet och vara marknadskompletterande. Det är ju för väl för de mindre företagen som vill pröva sina vingar på nya marknader att det är just regeringens budget som gäller. Allianspartierna sa i sina budgetförslag nej till regeringens exportoffensiv. För mig förefaller det att vara en märklig prioritering. finns det helt nya möjligheter för mindre företag att exportera och ta del av den globala ekonomin. Digitaliseringen i form av bland annat e-handel, elektroniska betalningar och e-förvaltningslösningar gör att även ett litet företag med rätt produkt kan sälja på en global marknad. Men här krävs insatser från staten för att få det att hända. Och det är betydligt viktigare än skattesänkningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Tillkännagivandet om livsmedelsexporten som flera partier i utskottet vill rikta mot regeringen förstår jag faktiskt inte riktigt. Regeringen gör en historisk satsning på främjande av livsmedelsexport. Bara är det insatser för . En ökad livsmedelsexport är en viktig del i genomförandet av livsmedelsstrategin liksom att öka den svenska livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt. Totalt omfattar satsningen för att öka produktionen och stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn . Som övriga ledamöter i utskottet säkert vet pågår det totalt elva insatser som på olika sätt bidrar till att svenska livsmedelsföretag förbättrar sin position på exportmarknaden. Business har fått flera olika uppdrag. och ska inrätta ett samverkansforum. Regeringen har tillsatt ett lantbruksråd i och en nationell exportsamordnare och inrättat Team Livsmedel. Det kan knappast råda något tvivel på att regeringen verkligen prioriterar att främja livsmedelsexporten och att åtgärderna har fokus på små och medelstora företag. Flera av uppdragen beslutades av regeringen så sent som , och det är anmärkningsvärt att allianspartierna med stöd av i detta läge föreslår att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta med den inriktning som den redan gör. Att skicka iväg beställningar till regeringen som utgör slag i luften leder till ett slöseri med resurser i form av arbetstid och skattemedel. Det är tid och pengar som vi menar kunde ha använts på ett bättre sätt. Företag som växer och utvecklas är en förutsättning för att kunna öka sysselsättningen ytterligare och för att kunna gå vidare och förstärka vår gemensamma välfärd. har med all önskvärd tydlighet konstaterat att länder som stänger sina marknader förlorar mer i tillväxt än de länder som de slutar att handla med. Jag är därför glad över att vara ledamot i ett parlament där de allra flesta ser frihandelns fördelar. Och jag är stolt över att tillhöra ett parti som i regeringsställning gör verklighet av de ambitioner vi har om en fri, rättvis och hållbar handel. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande förutom punkt 8 där jag yrkar bifall till reservation 14. I övrigt yrkar jag avslag på samtliga reservationer. Det är ganska passande att vi har en handelspolitisk debatt i . till kan nämligen den globala världshandelsordningen ha förändrats dramatiskt. Vi är inne i då världens ledande ekonomi har signalerat att en av de viktigaste insatsvarorna för att världshandeln och världsproduktionen ska fungera, nämligen stål, ska beläggas med nationella tullar och tariffer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Det här är ett väldigt speciellt läge för världen. Oavsett om hoten kommer att bli verklighet eller inte kommer detta att påverka tilltron - och har redan gjort det - till ömsesidigheten inom världshandeln. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Den nya tidens mönster med ett ökat inslag av e-handel kan påskynda denna utveckling. För del är detta också ytterst angeläget eftersom av tillväxten sker utanför . Vi ser nya mönster i handeln, och det är ett instrument för att på olika sätt skaffa sig ökad makt i världen. Export och import är i symbios. Vi har tidigare påtalat, och fortsätter att påtala, att regeringens export- och handelsstrategi i ökad utsträckning borde ge akt på begreppet import. Utan import blir det ingen produktion och ingen export. I det läge som vi befinner oss i, när och EU kan hamna i ett tullkrig med varandra, bör vi fundera över vad konsekvenserna egentligen kan bli av detta. Jag tycker att regeringen så här långt har hållit en bra och balanserad linje. Öga för öga och tand för tand i ett eventuellt handelskrig skapar två blinda som inte kan tugga fast föda. Det är därför viktigt att man gör rätt insatser och att man använder diplomati för att på bästa sätt lösa det här. Vi har erfarenheter av hur handelskrig på stålmarknaden har fungerat tidigare. skapade president ett handelskrig genom att höja tullarna på stål. förskräcktes av erfarenheterna av det. Det ligger i allas intresse att detta inte eskalerar. Det är också viktigt att i detta sammanhang ha is i magen. Vad ligger bakom att handelskonflikter av detta slag uppstår? Jo, det är en ökad protektionism. Man ser till den egna marknaden och förstår inte att den egna marknaden är fullständigt beroende av andra länder och marknader och av tillit och ömsesidighet. Därför var det väldigt anmärkningsvärt när man på i kunde konstatera att den gamla ordningen med frihandelsvänliga länder såsom , och inte riktigt gällde längre. Det var nämligen handelsminister som i sitt anförande talade väl om frihandel. Han sa att den största globala ohyran som finns just nu är protektionism och att vi måste samla oss mot det. föreslår att världen ska samla sig mot protektionism. Vi har verkligen en annan världsordning . ser vi att länder som , som med prissänkningar och prisdumpningar belamrar många andra delar av världen med produkter, varor och tjänster, nu tar ett steg framåt. Detta måste världen vara beredd på. Vi måste möta detta med öppna ögon och sinnen men också vara på vår vakt. Med en ökad handel och ett ökat intresse blir det också andra investeringar. Vi har sett kinesiska aktörer som har visat investeringsambitioner i . En del har varit goda. Andra ska vi nog vara lite fundersamma över. Vi bör bli fundersamma när någon vill ta över makten över hamnar i och ha det som central för sin handelspolitik. Detta är en del av världens nya handelsordning. Den som inte har sett problemen kommer aldrig att kunna lösa dem när de väl har uppstått. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Varför står vi inför ett begynnande handelskrig? Precis som jag gjorde i CETA-debatten i går lägger jag skulden tungt på den samlade vänstern. Med gemensamma krafter med den doktrinära gröna rörelsen förhalade, försinkade och fördröjde man , frihandelsavtalet mellan och . Vi var många som hoppades att president som kanske en av sina sista åtgärder skulle skriva under och sluta detta avtal med EU. Detta fördröjdes dock, och sitter vi med en protektionist som president i . Det är en protektionist som vill höja tullar för omvärlden, som inte är intresserad av frihandel och som låter sin handelsminister åka hem från . Detta är inte bra, och ansvaret ligger hos den samlade vänstern. och Alliansen vill att tar ytterligare steg vad gäller livsmedelsexporten. Vi tycker inte att regeringen har satsat tillräckligt på små och medelstora företag. Därför har vi skrivit ett tillkännagivande om det. Vi anser vidare att välfärdstjänster kan vara en fantastiskt bra nisch och möjlighet för många svenska företag som är duktiga på att leverera välfärdstjänster. De möter ett större intresse utanför rikets gränser än vad de gör i . Grunden för att kunna sälja utomlands är att man också kan referera till en god hemmamarknad. De behöver kunna visa upp att det de producerar på hemmaplan är omtyckt av dem där hemma och att de därför har kurage nog för att gå utanför landets gränser och sälja sina tjänster. Regeringens förblindade tilltro till att begränsa vinster i välfärden utgör en direkt hämsko för att möjliggöra för dessa företag att gå på export, vilket de så gärna vill och skulle kunna. De skulle kunna göra detta ännu mer. Inom de kreativa och kulturella näringarna kommer mycket av den framtida exportbasen att ligga. Vi kommer givetvis alltid att producera stål. Men i takt med att tjänstesamhället utvecklas blir även de kreativa näringarna en integrerad del av industrin. Staten måste i större utsträckning se till att de kreativa näringarnas exportpotential, som genererar jobb och skatteinkomster och som skapar en positiv bild av landet, ges ett särskilt stöd. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1 och 18. Jag kan inte yrka på men skulle vilja vädja till alla frihandelsvänner att aldrig ge upp den viktiga kampen om att fri handel är vad som skapar förståelse i världen. Det är vad som river murar och som gör det möjligt att vi med civiliserade metoder kan ta bataljer med andra länder. Men att gå från handel till vapen och från ett civiliserat sätt att umgås till ett icke-civiliserat sätt är inte handelns nyckel. Jag yrkar på att alla ska förstå detta. Jag tackar för ett till större delen väldigt bra anförande som jag delar det mesta i. Jag har dock två frågor. Jag blir väldigt förvånad när säger att det är den samlade vänsterns fel att nu håller på med sin protektionism och inför nya tullar. Såvitt jag vet tillhör Trump det konservativa partiet. Detsamma gäller i ; där är det tories och med flera som har drivit den protektionistiska linjen. Varifrån kommer det att det skulle vara den samlade vänsterns fel? Den driver ju alltid på för frihandel och försöker utöka den, som vet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Handelspolitik Min andra fråga handlar om det tillkännagivande som ni vill rikta mot regeringen gällande livsmedelsexporten. Vad mer exakt är det som ni moderater vill att regeringen ska göra? Räcker det inte med de och de elva insatser som är på gång? Vad är det som och vill att regeringen ska göra? Jag tackar för en till stora delar god fråga. I begreppet "den samlade vänstern" räknar jag nog faktiskt inte in traditionella socialdemokrater och de förnuftiga miljöpartister som finns.