bet · H501FöU3 · 2018-02-08 00:00:00 — Utskottet har tidigare konstaterat att försvarsmarknaden gynnas av goda allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och en näringspolitik som utgår från företagens egna behov. Utskottet välkomnade även att regeringen arbetar för en öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . Utskottet har inte förändrat sin bedömning i grunden när det gäller förutsättningarna för försvarsmaterielmarknaden. har utskottet poängterat nödvändigheten av att säkra de förmågor som och regeringen pekat ut som väsentliga säkerhetsintressen för . Utskottet bedömer att regeringen agerar med den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, vilken inkluderar möjligheterna att nyttja artikel 346 i EUF-fördraget, och noterar att regeringen har gett Försvarsmakten och i uppdrag att bibehålla och utveckla stridsflygs- och undervattensförmågan på ett sätt som är rationellt i förhållande till kraven på krigsduglighet och god hushållning med statens resurser. Med det som anförts ovan anser utskottet att det inte finns skäl att kräva ytterligare åtgärder . Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:900 yrkande 14, 2017/18:2017 yrkandena 17, 30 och 31, 2017/18:2673 och 2017/18:3331 yrkande 8. När det gäller allokering av forskningsmedel inom försvarsområdet noterar utskottet att utredningen och utveckling på försvarsområdet (SOU 2016:90) överlämnade sitt betänkande . Utredningen bereds för tillfället inom . Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående arbetet, och därför avstyrks motion 2017/18:2017 yrkande 26. Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:163 av (SD) yrkande 3 och 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkande 4. Vi anser att svensk militär förmågebredd är central för säkerhet. Förmågebredden får under inga omständigheter tas bort eller minskas som en följd av rationalisering vid ett försvarsförbund mellan och någon annan stat. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:163 av (SD) yrkande 3, 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det försämrade omvärldsläget, inte minst i vår del av världen, kräver en ökad försvarsförmåga. Jag vill framhålla uppfattning att svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras i alla de klimat- och väderförhållanden som finns i vårt land genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Det behövs en utvecklad förbandsstruktur, flera brigader, i hela landet. Behovet av ytterligare regementsbildningar på platser runt om i landet som är strategiskt viktiga för totalförsvaret behöver därför utredas. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarets förmåga, punkt 2 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 53, 2017/18:2709 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3037 av m.fl. (L), 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 48, 2017/18:3434 av (M) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 8. Kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan specialförbanden och polisens nationella insatsstyrka bör utvecklas ytterligare och utformas så att detta fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Vi föreslår att det tillsätts en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa sin samverkan vid terrorattentat. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarets förmåga, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 53 och 2017/18:2709 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3037 av m.fl. (L), 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 48, 2017/18:3434 av (M) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 8. Behovet av bombtekniker i har ökat kraftigt med anledning av ökad kriminalitet och förhöjt terrorhot. Försvarsmakten har byggt upp en spetskompetens inom området genom deltagande i internationella insatser. Ammunitions- och minröjning är en förmåga som ständigt är efterfrågad såväl vid insatser som i det nationella perspektivet. Vi vill återupprätta Försvarsmaktens ammunitions- och minröjningsförmåga för att säkerställa att även i fortsättningen kan hantera de hot som minor, oexploderad ammunition och hemmagjorda sprängladdningar utgör. Vi föreslår att polisens IED-förmåga (improvised explosive devices) avvecklas och att ansvaret läggs på Försvarsmakten, som utbildar bombtekniker. Detta bör ge regeringen till känna. Nordiskt samarbete, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 25 samt 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 28. Vi anser att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco bör fördjupas. Vi menar att ett fördjupat försvarssamarbete kan ses som ett naturligt fortsatt steg eftersom gemensamt med övriga nordiska länder etablerade en solidaritetsförklaring . Vi betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Ett övergripande strukturellt problem för nordiskt samarbete inom området är att det är splittrat mellan olika avtal och strukturer. För att kunna uppnå ett effektivt och fördjupat nordiskt samarbete anser vi att avtalen bör samordnas i en gemensam struktur. Vi menar även att bör sträva efter nära försvarssamverkan i fred med alla nordiska länder. Vidare anser vi att endast bör delta i sammanslagningar och gemensamt utnyttjande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig. Detta bör ge regeringen till känna. Nordiskt samarbete, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 25 samt 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det nordiska samarbetet behöver stärkas. Vi står inför många liknande utmaningar som vi kan hitta gemensamma lösningar på. Nordiskt samarbete är redan omfattande, men sällan med ett civilt beredskapsperspektiv i fokus. Det nordiska samarbetet behöver stärkas inom områdena samhällssäkerhet och civilt försvar. Vi behöver se över inom vilka områden det nordiska samarbetet kan utvecklas för att möta sårbarheter och stärka vår gemensamma motståndskraft. Energi-, cybersäkerhets-, och läkemedelsområdena är exempel på områden där samarbetet kan förstärkas. Detta bör ge regeringen till känna. Nordiskt samarbete om totalförsvaret, punkt 4 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 10. Vi anser att möjligheten till ett utvecklat nordiskt samarbete om totalförsvaret bör ses över. De nordiska länderna delar inte bara historia och geografi, utan har också utarbetat goda samarbetsformer för försvar. Under den nuvarande regeringen har ett uttalat mål varit att stärka försvarssamarbetet mellan och . Försvarssamarbetet mellan länderna har utökats och fördjupats , såväl under alliansregeringen som under den här regeringen. Det är viktigt att vi stärker våra försvarssamarbeten med våra grannar och att vi går vidare även med samarbetet om totalförsvar och det civila försvaret. Det finns här en stor utvecklingspotential. Regeringen bör därför göra en översyn över svenska och nordiska resurser som kan samutnyttjas och vilka områden som ska prioriteras för att stärka det nordiska samarbetet på totalförsvarsområdet. Detta bör ge regeringen till känna. Internationella samarbeten, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi motsätter oss en militarisering av EU och anser därför att inte bör delta i systemet med EU-stridsgrupper. Vi anser således att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuella pågående förberedelser för att delta i dessa. Detta bör ge regeringen till känna. Internationella samarbeten, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag anser att försvarssamarbetet med de baltiska länderna bör fördjupas. Våra gemensamma utmaningar kring innebär att vi behöver arbeta mer tillsammans. Samarbete med de baltiska länderna kan ske inte minst inom säkerhetspolitisk dialog och militär samverkan men bör också ske inom det civila beredskapsområdet. Detta bör ge regeringen till känna. Internationella samarbeten, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 5. bildades Europeiska försvarsbyrån (). Syftet är att utveckla försvarskapaciteten, stärka samarbetet om krigsmateriel, stärka försvarsindustrin i samt främja militär forskning och utveckling. växer, och har anställd personal på plats. är en del av EU:s militarisering och upprustning. bör verka för att militariseringen av EU stoppas samt lämna . Detta bör ge regeringen till känna. Försvarslogistik, punkt 7 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 43. Modellen med arsenalsförvaring är mycket sårbar för tidiga insatser med robotar, flyg och sabotageförband. Vi anser även att logistikorganisationen i övrigt uppvisar brister i förmågan att säkerställa flödet av förnödenheter, ammunition, reservdelar etc. från centrala förråd till de stridande förbanden. Arsenalsförvaringen och logistikorganisationen bör ses över i syfte att komma till rätta med dessa brister. Vidare ser vi behov av en samlad logistiktjänststrategi och föreslår att en sådan utarbetas. Detta bör ge regeringen till känna. Försvarslogistik, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 43. Den väpnade striden kräver en ständigt närvarande logistik. Vi anser därför att försvarslogistiken ska vara krigsanpassad. Vi anser även att centraliseringen av materielförråden har gått så långt att verksamheten blir lidande när beställningar från centralförrådet måste väntas in. Utredningen för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88) pekar på behovet av att dra tillbaka vissa beslut som inneburit att Försvarsmakten förlorat kontrollen över logistikverksamheten. Vi menar att verksamheten ska vara anpassad för att fungera i krig samt att onödig byråkratisk tröghet som byggts in i systemet bör tas bort, vilket även underlättar verksamheten i fred. Regeringen bör återkomma till med förslag i linje med detta och i det sammanhanget ta särskild hänsyn till Försvarsmaktens uppfattning. Detta bör ge regeringen till känna. Materielförsörjning och försvarsindustrifrågor, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 17, 26, 30 och 31, 2017/18:2673 av och (båda S) och 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3826 av och (båda V) yrkandena 2 och 3. Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. Vi vill se en fortsatt satsning och utveckling på svensk försvarsexport, vilket i grunden är en förutsättning för ett starkt och kostnadseffektivt inhemskt försvar. Vi anser att bör avstå från att bli underställt en försvarsindustristrategi inom EU. Genom en koncentration av finansiella medel till EU finns det en risk för att strategin utarmar den svenska försvarsindustrin. Vi anser även att forsknings- och utvecklingskapital ska riktas mot områden där den svenska försvarsindustrin är framgångsrik och tillverkar strategiska system samt att en försvarindustristrategi bör upprättas som tydligt definierar säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser. Vi vill även att regeringen ser över möjligheterna till ett teknikdemonstratorprogram inom radar och radio på högre tekniknivåer samt ser över möjligheterna att utpeka radarteknikområdet som ett väsentligt nationellt säkerhetsintresse. Slutligen anser vi att i vissa fall bör återta kraven på motköp vid försvarsmaterielupphandlingar för att gynna svenska små och medelstora företag. Detta bör ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:163 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk militär förmågebredd under inga omständigheter bör få tas bort eller minskas som en följd av rationalisering vid ett försvarsförbund mellan och annan stat och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:554 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att militariseringen av EU stoppas samt lämna Europeiska försvarsbyrån och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla svensk försvarsexport och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta i dessa (avsnitt 7.4 och 9.3) och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avstå från att bli underställt en EU-försvarsindustristrategi (avsnitt 7.4 och 11.7) och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör sträva efter nära försvarssamverkan i fred med alla nordiska länder (avsnitt 8.1) och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sträva efter att samordna de olika nordiska samarbetsavtalen i en struktur (avsnitt 8.1) och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att endast bör delta i gemensamt ägande i fråga om försvarsmateriel med de nordiska länderna och att all materiel ska vara tydligt öronmärkt i händelse av krig (avsnitt 11.2) och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att forsknings- och utvecklingskapital ska riktas mot områden där den svenska försvarsindustrin redan är framgångsrik och tillverkar strategiska system (avsnitt 11.2), och detta tillkännager för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarslogistiken ska vara krigsanpassad (avsnitt 11.3) och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en försvarsindustristrategi bör upprättas där vi tydligt definierar våra säkerhetspolitiska intressen kopplade till särskilda kompetenser i fråga om tillverkning av eller handel med försvarsmateriel och om att en svensk myndighet som upphandlar försvarsmateriel sedan kan använda undantagsregeln i EUF-fördragets artikel 346 på liknande sätt som andra medlemsländer som har en viktig försvarsindustri (avsnitt 11.7), och detta tillkännager för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i vissa fall bör återta kravet på offset (motköp) vid försvarsmaterielupphandling i syfte att gynna svenska små och medelstora företag (SME) (avsnitt 11.8) och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att polisens IED-förmåga (improvised explosive device, improviserad sprängladdning) bör avvecklas och att ansvaret bör läggas på Försvarsmakten (avsnitt 17.5) och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2673 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett teknikdemonstratorprogram inom radar och radio på högre tekniknivåer samt om att se över möjligheterna att utpeka radarteknologiområdet som ett väsentligt nationellt säkerhetsintresse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2709 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör vara prioriterad, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av Lv 6, enda luftvärnsregemente, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3037 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvar mot ballistiska robotar och om att det alltjämt är en högt prioriterad fråga hur ett svenskt bidrag till ett sådant försvar ska anordnas, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utvecklat nordiskt samarbete kring totalförsvaret och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3221 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan specialförbanden och polisens nationella insatsstyrka bör utvecklas ytterligare och utformas så att detta fungerar på ett ändamålsenligt sätt, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa samverkan vid terrorattentat och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör vara prioriterad och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erbjuda det fördjupade svensk-finska samarbetet som en resurs i Natos sjöövervakning i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3331 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco ska fördjupas och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en egen fungerande försvarsindustri och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att artikel 346 i om skyddandet av inhemska försvarsindustrier ska respekteras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3434 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och stärka det samlade militära försvaret på med fokus på att utveckla en fullt mekaniserad bataljon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det nordiska försvarssamarbetet bör utvecklas på ett sätt som möjliggör gemensam försvarsplanering och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvarssamarbetet med de baltiska länderna bör fördjupas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3745 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att verka för att EU utvecklar försvarskompetens mot asymmetrisk krigföring och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3765 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk försvarsförmåga ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare regementsbildningar på för totalförsvaret strategiskt viktiga platser runt om i landet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3826 av och (båda V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda relevansen i begreppet ”den svenska vapenindustrin” och därmed också hur stor andel av den svenska vapenindustrin som helt eller delvis är utlandsägd eller som helt eller delvis produceras i andra länder eller utvecklas i olika transnationella samarbeten, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda vilken roll vapen som tillverkas eller monteras ihop i har för att säkra försvarsförmågan och den militära alliansfriheten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över Försvarsmaktens förvarings- och logistikstrategi och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om operativ förmåga och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt sammankalla Försvarsberedningen och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en samlad logistiktjänststrategi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3829 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvaret och tillkännager detta för regeringen. har vi att debattera ett motionsbetänkande som innehåller en rad olika förslag samlade under den mycket extensiva rubriken .