bet · H501TU15 · 2018-05-24 00:00:00 — Om fler vägavsnitt öppnas upp för 74-tonslastbilar blir det också mer förmånligt för åkare att investera i en ny fordonspark. En annan möjlighet för att effektivisera vägtransporterna som vi vill lyfta fram är att tillåta längre lastbilar. Vi påminner om att har riktat ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga, senast , då regeringen uppmanades att skyndsamt se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238). Vi noterar att regeringen har beslutat om ändringar i trafik-förordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Enligt vår mening är detta dock inte tillräckligt. Försök med längre ekipage har gjorts inom skogsindustrin med mycket gott resultat, och försök genomförs även med långa ekipage för omlastning mellan tåg och lager inom handeln i . All erfarenhet visar för övrigt på ett mycket gott resultat i fråga om lägre bränsleförbrukning, ökad lönsamhet och minskade utsläpp utan något ökat slitage på vägnätet. Längre lastbilar stärker således konkurrenskraften för svenska företag och för svensk ekonomi. Vi anser det därför motiverat att rikta ett nytt tillkännagivande till regeringen om att utreda införandet av längre lastbilar och återkomma till med nödvändiga förslag. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Långa och tunga lastbilar, punkt 3 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 42, 2017/18:1285 av (M), 2017/18:2614 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 20.1 och 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 6. Regeringens ursprungliga förslag om vilket vägnät som ska upplåtas för den nya bärighetsklassen BK4 innebar i praktiken att 74-tonslastbilar endast skulle få utnyttjas på av det svenska vägnätet. Vi anser i stället att man skyndsamt bör utarbeta ett regelverk som tillåter 74-tonsfordon på de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet i enlighet med vad sedermera beslutade (bet. 2016/17:TU14, rskr. 2016/17:238). Att som regeringen föreslog begränsa vägnätet för tyngre lastbilar för att inte i onödan uppmuntra vägtransporter på bekostnad av järnvägen och sjöfarten är enligt vår uppfattning fel väg att gå. I stället är det bärigheten som ska vara avgörande för om 74-tonslastbilar ska tillåtas eller inte. För näringslivets del är det av central betydelse att sammanhängande stråk kan upplåtas eftersom ett alltför avgränsat vägnät tvingar transportörerna att göra omlastningar, vilket hämmar intermodaliteten i transportsystemet. En annan konsekvens är att användningsmöjligheterna för dessa fordon begränsas, vilket inte uppmuntrar transportörerna att investera i nya tyngre lastbilar. Självklart är det bra om järnväg och sjöfart används i större utsträckning för godstransporter där så är lämpligt och möjligt, men och de svenska basnäringarna behöver alla trafikslag i kombination. Vi vill understryka att överflyttningen mellan olika trafikslag sker i flera riktningar, och ofta är goda vägförbindelser en förutsättning för att gods ska kunna lastas om till sjöfart och järnväg. Vi vill också peka på de positiva miljöeffekterna med att utnyttja tyngre fordon som kan lasta mer. Lastbilar på reducerar utsläppen per ton transporterat gods eftersom mer gods kan transporteras per körning. Vi är med andra ord övertygade om att färre lastbilar på vägarna bidrar till att minska miljöförstöringen och till att hålla nere transportsektorns koldioxidutsläpp, vilket är nödvändigt för att vi ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Med anledning av utskottets tidigare tillkännagivande i frågan om att tillåta längre fordonståg på det svenska vägnätet noterar vi de ändringar i trafikförordningen som regeringen har gjort för en generösare dispensgivning för fordonsekipage på , något vi har efterlyst . I en internationell konkurrens måste de svenska företagen erbjudas goda förutsättningar att hävda sig mot andra länder. Vi konstaterar också att regeringen i sin årliga redovisning av hanteringen av skrivelser (skr. 2017/18:75) meddelar att ärendet bereds vidare, och vi finner därför inte skäl att föregripa detta arbete. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Långa och tunga lastbilar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2017/18:1285 av (M), 2017/18:2614 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 20.1 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 42. Enligt EU-direktiv /53/EG kan transportörer ansöka om dispens för att använda och tyngre lastbilar, s.k. HCT (high capacity transport), än vad som normalt är tillåtet för att transportera gods till närmaste kombiterminal eller hamn. Genom detta undantag kan mer effektiva och hållbara transporter uppnås som minskar miljö- och klimatpåverkan som transportföretagen får marknadsfördelar. Eftersom dessa transporter kräver tillstånd ger det också bättre kontroll över vilka aktörer som genomför transporterna. HCT tillämpas redan i , och Transportstyrelsen är den myndighet som ger tillstånd till denna typ av transporter. Problemet som jag ser det är att direktivet inte tillämpas tillräckligt restriktivt, vilket leder till onödigt många landsvägstransporter med HCT-fordon. ståndpunkt är att godstrafiken i största möjliga mån ska överföras till järnvägen och sjöfarten. För att uppnå detta bör därför HCT-direktivet tillämpas mer restriktivt enligt vår mening. Vi i vill därför att regeringen återkommer med förslag på åtgärder som endast möjliggör tillstånd till high capacity transport för att främja att en ökad andel gods transporteras till närmaste kombiterminal eller hamn som det ursprungligen var tänkt i direktivet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. A-traktorer, punkt 4 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:266 av (C), 2017/18:726 av m.fl. (S), 2017/18:1586 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2157 av (S), 2017/18:2319 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3669 av (M) yrkande 3 och 2017/18:2319 av m.fl. (M) yrkande 2. Epatraktorn var från början avsedd att fungera som ett enkelt och kostnadseffektivt motorredskap inom jordbruksnäringen, men är detta syfte i princip obefintligt. I stället används A-traktorerna främst av ungdomar och förekommer oftast på landsbygden där avstånden är långa och kollektivtrafiken gles. För många ungdomar innebär A-traktorerna frihet, och fordonen främjar ansvarstagande och motorintresse från ungdomarnas sida. Därför anser vi Sverigedemokrater att det är viktigt att möjligheten kvarstår. Vi vill betona att reglerna för A-traktorer alltjämt i huvudsak är utformade i enlighet med epatraktorernas ursprungliga syfte. Bland annat stipulerar regelverket krav på varvtal som gör att fordonet vid maxhastigheten i praktiken körs väldigt nära maximalt varvtal för motorn. Detta är extremt ineffektivt och drar långt mer bränsle och leder till större utsläpp än vad som är nödvändigt, anser vi. Regelverket för varvtalsreglering av A-traktorer bör därför se över. Vidare vill vi peka på att eftersom måste byggas av en godkänd personbil är krocksäkerheten redan säkerställd för avsevärt högre hastigheter än . Vad gäller förare och passagerare menar vi därför att det ur säkerhetssynpunkt inte borde föreligga någon grund för att fordonen inte får köras snabbare. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det dessutom önskvärt med en högre hastighet eftersom en relativt bred på vanliga vägar skapar frustration och ofta lockar till farliga omkörningar av bakomvarande trafikanter. Vi vill i sammanhanget också påpeka att även A-traktorerna fr.o.m. kommer att omfattas av kontrollbesiktning – ett tvingande krav från EU – vilket säkerställer att fordonen är trafikdugliga. Vi anser sammanfattningsvis att det uppstår både en miljövinst och en trafiksäkerhetsvinst med att höja hastighetsgränsen från dagens . Dessutom finns det mopedbilar som får köra i med körkort som gäller även för , så ur utbildningssynpunkt torde inga hinder föreligga. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Främjande av vissa fordonstyper, punkt 5 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1586 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1204 av (C) och 2017/18:3665 av (M). ser positivt på användandet av s.k. mopedbilar som ett sätt för unga att, under säkra former, få körvana och utveckla ett motorintresse som det bidrar till den personliga friheten. Tyvärr är mopedbilar i regel dyra, och ofta överstiger priset till och med det för de billigaste småbilarna. Detta beror delvis på det strikta regelverket som bl.a. föreskriver att vikten maximalt får vara i körklart skick, vilket gör att mopedbilarna måste utformas efter viktoptimeringskrav. Det leder i sin tur till att krocksäkerheten är låg. Vi vill att nuvarande regler ändras för att tillåta tyngre mopedbilar. Detta skulle innebära både högre krocksäkerhet och lägre pris eftersom vi anser att det skulle bli möjligt att använda befintliga småbils-konstruktioner som grund. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:86 av (SD), 2017/18:3506 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3526 av (SD) yrkande 4. I finns uppskattningsvis ca 200 000 personbilar och motorcyklar i trafik som är . Vi inom anser att det rullande kulturarvet är en viktig del av den svenska kulturen och historien. Vid sidan av det historiska värdet skapas arbetstillfällen runt om i landet eftersom många intresserade ägnar både tid och pengar åt service och underhåll av äldre fordon eller åt att sköta en museiverksamhet. Vi måste tyvärr konstatera att nya lagar, regler och avgifter inte alltid utformas med hänsyn till de förutsättningar som gäller för dessa historiska fordon. Det är olyckligt och riskerar att begränsa möjligheten att vårda och värna det rullande kulturarvet i . Detta gäller inte minst kravet på att ägaren av ett historiskt fordon, om det inte finns ett registreringsbevis i original eller en kopia som vidimerats av ett svenskt arkiv, måste kunna uppvisa ett tillverkarintyg, vilket kan vara omöjligt att få fram. Vi anser därför att regeringen bör inleda en översyn av kraven på historiska fordon i syfte att underlätta dokumenthanteringen. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övergivna fordon, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 16, 2017/18:624 av (S), 2017/18:2186 av m.fl. (S) och 2017/18:2724 av (M) samt 2017/18:1017 av (M). Vi inom Alliansen vill uppmärksamma de problem som kommunerna ställs inför när det gäller bortforsling av övergivna fordon på mark. Dagens bestämmelser gör arbetet onödigt svårt för kommunerna, vilket gör att det i många fall tar att avlägsna fordonsvrak. Vi anser därför att regelverket bör ändras så att kommunerna lättare kan agera mot bilar som har övergetts, eller i vissa fall förstörts, vilket kan ske i samband med brottslighet eller försäkringsbedrägerier. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Några registreringsfrågor, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3474 av och (båda C) yrkande 5 och 2017/18:390 av (M), 2017/18:392 av (M) och 2017/18:1648 av (M) yrkandena 1 och 2. Bilstölder är ett stort problem för de fordonsägare som drabbas, och det blir allt vanligare att kriminella utnyttjar trafikregistrets digitala söktjänst för att få uppgifter om särskilt stöldbegärliga bilar. Dessa uppgifter används sedan för att vid ett lämpligt tillfälle stjäla fordonet. För att minska risken för stölder av attraktiva fordon anser jag att möjligheten att söka i trafikregistret bör ses över. Ett förslag är att den som vill hämta ut en fordonsuppgift måste kunna legitimera sig, exempelvis med e-legitimation. Detta anser jag skulle kunna avhålla personer med ont uppsåt som förslaget inte lägger hinder i vägen för ett legitimt utnyttjande av en sådan söktjänst. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Obesiktigade fordon, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3474 av och (båda C) yrkandena 3 och 4. Vi inom värnar om en god trafiksäkerhet på våra vägar, men dessvärre tvingas jag konstatera att trafikrelaterade brott i många avseenden äventyrar arbetet med att nå de trafiksäkerhetspolitiska målen. I många sammanhang handlar det om bilförare som kör obesiktigade och därmed kanske trafikfarliga fordon, vilket innebär en risk för medtrafikanterna. Jag anser mot denna bakgrund att man bör låta utreda olika åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Det kan exempelvis handla om skärpta straff för att köra med ett obesiktigat fordon samt utökade möjligheter att förverka obesiktigade fordon och möjligen också fordon som disponeras av den som gör sig skyldig till upprepade brott som rattonykterhet och olovlig körning för att minimera riskerna i trafiken. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Enskilda vägar, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3484 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2. Vi vill påminna om att av det svenska vägnätet utgörs av enskilda vägar, medan endast är statliga och 4 kommunala. De som är ansvariga för de enskilda vägarna är väghållarna, exempelvis enskilda markägare, vägföreningar eller samfällighetsföreningar. Av de 43 000 milen är det 7 som beviljas statsbidrag för att vägarna ska tillgodose behoven och hålla hög transportkvalitet. En väl fungerande infrastruktur utgör en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Den gemensamma uppfattningen inom Alliansen är att de enskilda vägarna är en viktig del i detta eftersom de gör det möjligt för ca 1 miljon människor att ta sig till och från hem och arbete. De enskilda vägarna underlättar också tillgången till friluftsliv för allmänheten liksom besöksnäringens förutsättningar i landet. De utgör även en viktig tillgång för transportnäringen som i många fall är beroende av enskilda vägar. Vi vill påminna om att alliansregeringen tog initiativ till ett angeläget och kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna. Detta finmaskiga vägnät måste vara hållbart och ha en bra standard för bärighet och belastning. Ytterligare en viktig förutsättning för att upprätthålla och utveckla de enskilda vägarna som har statsbidrag är enligt vår mening att det finns ett anpassat regelverk men även bra tillämpning och bemötande från de ansvariga myndigheternas sida. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vägskyltning, punkt 14 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Det är många som har olika typer av enklare verksamheter längs med svenska vägar. Det kan exempelvis handla om gårdsförsäljning, loppmarknader och caféer. Verksamheterna erbjuder en bra möjlighet till extra inkomster som de tillför den lokala bygden ett värde. Många av dessa verksamheter behöver kunna sätta upp skyltar i syfte att ge information och skapa synlighet. är dock reglerna för skyltning längs allmän väg restriktiva och många av de skyltar som sitter längs vägarna är otillåtna. Den som ändå väljer att söka tillstånd för sin skylt möter både regelverk och avgifter. I vissa delar är regelverken väl motiverade. Väghållaren behöver kunna hålla vägområdet rent från såväl snö som växtlighet. Förare som färdas i hög fart och förlorar uppmärksamheten löper större olycksrisk. Det finns inslag i regelverket som förefaller mindre motiverade. I utskottets ställnings-tagande förutsätts att vägar skyltas på ett sätt som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som det är önskvärt att man försöker tillgodose önskemål från det lokala näringslivet och turismen. I detta sammanhang anser vi att det för att det ska bli enklare att skylta för verksamhet längs väg utanför detaljplanelagt område inte bör krävas tillstånd för skyltar som ger upplysningar om affärsrörelse eller annan verksamhet i nära anslutning till platsen för verksamheten. En sådan skylt måste givetvis utformas på ett sätt som är säkert och passar in i sin omgivning. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:86 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om representation från motorhobbyn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:108 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda utfärdandet av felparkeringsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:266 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att likställa maxhastigheten för mopedbilar och A- och epatraktorer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:390 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa avgiften för av- och påställning av fordon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:392 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avregistrering av en skrotbil endast bör kunna ske via en auktoriserad bilskrotare, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:393 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över alternativen till salt för halkbekämpning på våra vägar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:510 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av vägbelysning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:624 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna gällande övergivna bilar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:661 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att se över möjligheten att säkerställa ändamålsenlig gatubelysning på och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:694 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fordonsägares rätt till till rimligt pris och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:726 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av hastighetsgränserna för epatraktorer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1017 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utfärda böter för fordon som överges vid vägren, parkeringsplats eller dike och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder som endast möjliggör tillstånd till high capacity transport (HCT) om det inte står i konflikt med att ökad andel gods transporteras till närmaste kombiterminal eller hamn där så är lämpligt, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1204 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda tydligare skyltning och regler för husbilsanvändare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1250 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att genomföra ett fullskaletest med moderna transportlösningar i någon eller några av landets större städer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1251 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och återkomma till med nödvändiga förslag till lagändringar för att göra det möjligt att använda självstyrande och självkörande fordon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1284 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över förutsättningarna för att driva in felparkeringsavgifter för utlandsregistrerade fordon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1285 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och återkomma med förslag om längre lastbilar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1586 av Per Klarberg m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda regelverksförändringar för att tillåta mopedbilar med större totalvikt än i körklart skick och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för varvtalsreglering av A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta en maxhastighet för A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1648 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa krav på registrering av entreprenadmaskiner och traktorer över en viss vikt och ett visst värde och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan avseende krav på registrering för större entreprenadmaskiner även bör drivas på EU-nivå inom organisationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2157 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fartgränserna för epa- och A-traktorer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2186 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur problemet med skrotbilsdumpning kan adresseras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2255 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om självkörande bilar, digitalisering och stadsplanering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2319 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en justering av hastigheten för epatraktorer så att hastigheten likställs med regler som gäller för EU-mopeder och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att omgående analysera eventuella nackdelar vad gäller trafiksäkerhet, utbildning och liknande vad gäller fordon som framförs av samma karosskaraktär eller mer omfattande jämfört med hastighetsbegränsningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2614 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att göra förstärkningar i vägnätet för att möjliggöra för tyngre lastbilar att använda fler delar av det och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och återkomma med förslag om längre lastbilar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2703 av (M):