bet · H501CU9 · 2018-02-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar om hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter. I betänkandet finns 28 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 130 yrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. Bristande fastighetsförvaltning och underhåll Olovlig handel med svarta hyreskontrakt Främjande av kooperativ hyresrätt Främjande av ägarlägenheter m.m. 1.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (M) 2.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (C, L, KD) 3.Det grundläggande hyressättningssystemet, punkt 1 (V) 4.Presumtionshyror, punkt 2 (C) 5.Presumtionshyror, punkt 2 (KD) 6.Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (V) 7.Förbättrings- och ändringsarbeten, punkt 3 (L) 8.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (M, C, L, KD) 9.Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m., punkt 4 (V) 10.Deposition i hyresförhållanden, punkt 5 (L) 11.Hyresstatistik och hyresrättsregister, punkt 6 (M, C, L, KD) 12.Till- och frånval, punkt 7 (M, C, L, KD) 13.Rivningskontrakt, punkt 8 (V) 14.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (V) 15.Bristande fastighetsförvaltning och underhåll, punkt 9 (L) 16.Olovlig handel med svarta hyreskontrakt, punkt 10 (L) 17.Bostadshyresgästens besittningsskydd, punkt 11 (M) 18.Bostadshyresgästens besittningsskydd, punkt 11 (V) 19.Trångboddhet, punkt 12 (SD) 20.Yrkesmässig förmedling av hyreskontrakt, punkt 15 (M) 21.Partiella hyreskontrakt, punkt 16 (KD) 22.Bostadsrättsregister, punkt 18 (L) 23.Ombildning till bostadsrätt, punkt 19 (V) 24.Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (SD) 25.Bostadsrättslagen m.m., punkt 20 (V) 26.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (C) 27.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (L) 28.Främjande av ägarlägenheter m.m., punkt 21 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1282 av (M), 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26, 2016/17:2515 av och (båda SD), 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2721 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3328 av (M), 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 4, 2017/18:2297 av och (båda SD), 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34, 2017/18:2620 av (S), 2017/18:2972 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 41 och 45, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C, L, KD) Reservation 3 (V) 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 31 och 33–35, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 5 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 4 (C) Reservation 5 (KD) 2016/17:651 av (L), 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 17. Reservation 6 (V) Reservation 7 (L) Andrahandsupplåtelser, privatuthyrning m.m. 2016/17:1501 av i (M) yrkande 4, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 24, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 7, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 7–9, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 30, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 39, 2017/18:3169 av i (M) yrkande 4, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 29 samt 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 14, 20 och 22. Reservation 8 (M, C, L, KD) Reservation 9 (V) 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 10, 2017/18:2600 av (S), 2017/18:2672 av (S) och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 10 (L) 2016/17:2862 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 37, 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2, 2017/18:3453 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 42 och 46. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2016/17:2862 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 32, 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 33 och 34, 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 12 (M, C, L, KD) 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 26. Reservation 13 (V) Bristande fastighetsförvaltning och underhåll 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 17–19 och 21, 2016/17:2711 av och (båda S) i denna del, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 23–25 och 27 samt 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 14 (V) Reservation 15 (L) Olovlig handel med svarta hyreskontrakt 2016/17:2711 av och (båda S) i denna del, 2017/18:616 av och (båda S) och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 36. Reservation 16 (L) 2017/18:1087 av (S), 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 29 och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 35. Reservation 17 (M) Reservation 18 (V) 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 19 (SD) 2017/18:3026 av (MP) yrkandena 1 och 2. 2016/17:997 av (S) och 2017/18:1077 av (S). 2017/18:1241 av (M) och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 20 (M) 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 49. Reservation 21 (KD) Främjande av kooperativ hyresrätt 2017/18:2663 av m.fl. (S). 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:74 av (SD) yrkande 8 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 23. Reservation 22 (L) 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 8, 15 och 16 samt 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 12, 21 och 22. Reservation 23 (V) 2017/18:666 av (S), 2017/18:1595 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 31, 2017/18:2365 av Boriana (M) och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 9. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) Främjande av ägarlägenheter m.m. 2016/17:1270 av (M), 2016/17:1501 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 18, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 38, 2017/18:374 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:1429 av (M), 2017/18:3169 av i (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 11–13, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 48 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 26 (C) Reservation 27 (L) Reservation 28 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), Nooshi Dadgostar (V), (S), ClasGöran (S), (M), (SD) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /17 och 2017/18 och som gäller hyresrätten som upplåtelseform, framför allt utformningen av bestämmelserna i hyreslagen (12 kap. jordabalken). I betänkandet behandlas också motionsförslag om kooperativ hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hyressättningssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (C, L, KD) och 3 (V). I partimotion 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26 begärs tillkännagivanden om att påtaglighetsrekvisitet bör tas bort och att hyreslagen bör ändras så att överenskommelser mellan parterna om systematisering av hyran blir normerande i hyresnämndens bedömning. Samma yrkanden framställs i partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkandena 33 och 34. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:3192 yrkandena 2 och 3 tillkännagivanden om fri hyressättning för nybyggnad och en reformering av bruksvärdessystemet för det befintliga beståndet av hyresbostäder. Samma eller liknande yrkanden finns i partimotionerna 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 38 och i kommittémotionerna 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 41 och 45 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 23. Samma eller liknande yrkanden finns också i motionerna 2016/17:1282 av (M), 2016/17:2721 av (M), 2016/17:3328 av (M), 2017/18:1919 av och (båda M) yrkande 1 och 2017/18:2972 av (M) yrkandena 1 och 2. I motion 2017/18:2297 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att hyresnämnden vid tvister om hyran ska få jämföra med liknande bostäder även i andra kommuner. Samma yrkande finns i motion 2016/17:2515 av samma motionärer. och (båda SD) föreslår även i motionerna 2016/17:2516 yrkande 3 och 2017/18:2072 yrkande 4 att dagens system med hyresregleringar ses över för att stimulera nybyggnad och för att kunna erbjuda en mer varierad tillgång till olika hyresrätter. (S) begär i motion 2017/18:2620 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka hyresgästernas ställning vid bestämmandet av den högsta hyran. trädde lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bo-stadsaktiebolag i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10: 374). Enligt lagen ska ett sådant bolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som äger bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer, vilket bl.a. innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen i kommunallagen. Lagen innehåller också bestämmelser om vissa begränsningar av värde-överföringar från bolagen. I samma lagstiftningsärende genomfördes ändringar i hyreslagen (12 kap. jordabalken) och hyresförhandlingslagen (1978:304). Ändringarna i hyresla-gen innebär att de allmännyttiga kommunala bostadsföretagens hyresnorme-rande roll har ersatts med en normerande roll för kollektivt framförhandlade hyror (55 § hyreslagen). För att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett alltför snabbt genomslag infördes även en särskild skyddsregel. Den nya lagstiftningen togs fram i bred enighet och med stöd av de berörda partsorganisationerna – Fastighetsägarna , och . Vid reformen infördes den redan nämnda skyddsregeln mot att kraftiga hyreshöjningar får ett för snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran i hyresförhållandet ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Detta gäller inte om hyran är en s.k. presumtionshyra, d.v.s. en särskilt framförhandlad hyra som enligt huvudregeln inte kan frångås under eller (beroende på när överenskommelsen om presumtionshyran träffades). Sådana hyror kan vara ett undantag från vad som enligt huvudregeln är en bruksvärdeshyra och avser att säkerställa genomförandet av nybyggnadsprojekt (55 § femte stycket och 55 c § hyreslagen). En successiv höjning av hyran kan enligt skyddsregeln göras under vad hyresnämnden finner vara en skälig övergångstid. I normalfallet avses det inte bestämmas en övergångstid som är längre än . Endast i undantagsfall kan det anses vara motiverat med en så som . Om hyresvärden och hyresgästen tvistar om hyrans storlek, ska hyran fastställas till ett skäligt belopp. Hyran är inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga (55 § hyreslagen). Det är således inte tillräckligt att konstatera att den prövade hyran är högre för att den inte ska bedömas som skälig, utan hyran måste vara påtagligt högre. Den närmare innebörden av begreppet anses kunna variera något beroende på omständigheterna, bl.a. storleken på lägenheten. Som allmän riktlinje kan man förmoda att gränsen i normalfallet går vid (se mer om påtaglighetsrekvisitets innebörd i och , Hyreslagen, En kommentar, elfte upplagan, 2015, s. 613 f.). Syftet med bruksvärdessystemet är att det ska efterlikna ett marknadssystem men ge hyresgäster ett besittningsskydd så att hyran inte kan höjas över en nivå som gör att de tvingas flytta på grund av att hyran blir för hög (SOU 1981:77 s. 161). Besittningsskyddet skapas genom att systemet ska efterlikna en marknad i balans men också ha en inbyggd spärr mot oskäliga hyresförändringar. En lägenhets bruksvärde bestäms av bl.a. dess storlek, modernitetsgrad, planlösning, läge inom huset, reparationsstandard och ljudisolering. Faktorer som byggnadsår samt produktions-, drifts- och förvaltningskostnader ska dock inte ha betydelse för bruksvärdet. Bruksvärdeshyran bestäms inte utifrån hyresgästens individuella värdering och behov, utan det är hyresgästers allmänna värdering som ska vara avgörande för bruksvärdet (SOU 1966:14 s. 239). När en lägenhets bruksvärde ska bestämmas är jämförelser med hyran för andra lägenheter avgörande. Om parterna inte kan komma överens om hyrans storlek, ska hyran bestämmas till ett skäligt belopp. Utgångspunkten vid denna bedömning är att likvärdiga lägenheter ska ha likvärdig hyra. Som nämnts är en hyra inte att anse som skälig, om den är påtagligt högre än hyran för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. Vid prövningen ska man främst beakta sådan hyra för lägenheter som har bestämts i förhandlingsöverenskommelser enligt hyresförhandlingslagen. Om det inte går att göra en jämförelse med lägenheter på orten, får man i stället beakta hyran för lägenheter på en annan ort med jämförbart hyresläge och i övrigt likartade förhållanden på hyresmarknaden (55 § hyreslagen). I förarbetena uttalas bl.a. att hyran i första hand bör bestämmas efter en direkt jämförelse med hyran för lägenheter på samma ort (prop. 1983/84:137 s. 77). Om det saknas lägenheter för en direkt jämförelse, ska hyresnämnden vid sin bedömning falla tillbaka på den allmänna regeln att hyran ska vara skälig (skälighetsprövning). En skälighetsprövning görs också om parterna inte har åberopat några jämförelseobjekt. har ansett att det vid en bruksvärdesprövning inte finns några hinder mot att åberopa fastigheter i andra kommuner än den där prövningslä-genheterna finns som jämförelseobjekt (RH 2013:3). I målet hade hyresvärden redan i hyresnämnden åberopat jämförelseobjekt som låg utanför där prövningslägenheten låg. I hovrätten hade hyresvärden åberopat ytterligare jämförelseobjekt i och . Hyresgästerna hade gjort gällande att det saknades förutsättningar för att i detta fall tillåta en jämförelse med lägenheter som ligger i någon annan kommun än . Hovrätten anförde bl.a. följande. I förarbetena till 12 kap. 55 § andra stycket jordabalken uttalade föredra-gande statsrådet (a. prop. s. 78) att inget hindrar att ledning hämtas från hyresmarknaden på en annan ort, om jämförelsematerial helt saknas på orten och förhållandena på den andra orten i övrigt förefaller likvärdiga, när hyresnämnden vid en allmän skälighetsbedömning har att bestämma skälig hyra för aktuella lägenheter. Denna syn på tillämpningen av ortsbegreppet har gått ifrån i några avgöranden (se t.ex. hovrättens beslut i mål nr ÖH 2041-07 och beslut i mål nr ÖH 7217-09). I dessa avgöranden har hovrätten uttalat att hyresnämnden är oförhindrad att hämta ledning för hyressättningen också från hyresmarknaden på annan ort än den där lägenheterna för vilka skälig hyra ska bestämmas finns. I sammanhanget kan läggas till att den snäva tillämpning av ortsbegreppet som föredragande statsrådet gett uttryck för inte manifesterats i lagstiftningen. Mot bakgrund av att processen i hyresmål är dispositiv ligger det också i linje med allmänna processrättsliga principer att det står part fritt att åbe-ropa den bevisning som parten önskar, allt så länge bevisningen kan anses vara relevant. Till det sagda kan läggas att det kan ifrågasättas om en snäv tolkning av ortsbegreppet alltid kan stå i överensstämmelse med och dess förbud mot missbruk av en dominerande ställning (artikel 82 i EU-fördra-get). (Se beslut i mål nr ÖH 3464-05.) Med beaktande av ovan sagda anser hovrätten att det inte föreligger hinder mot att i målet som jämförelseobjekt åberopa fastigheter som ligger i och . Utredningen om hyressättning vid nyproduktion Utredningen om hyressättning vid nyproduktion överlämnade till regeringen sitt betänkande Hyran vid nyproduktion – en utvärdering och utveckling av modellen med presumtionshyra (SOU 2017:65). Utredningen har haft i uppdrag att se över modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter, d.v.s. i huvudsak reglerna om presumtionshyra. Utredningen föreslår att det ska införas fler möjligheter att ändra en presumtionshyra . Presumtionshyran föreslås kunna ändras, genom en ny förhandlingsöverenskommelse eller genom beslut av hyresnämnden, i den utsträckning det är skäligt när – en förbättrings- eller ändringsåtgärd utförs på fastigheten eller i lägenheten – sättet för att beräkna hyran ändras med hänsyn till kostnader eller avgifter för uppvärmning, vatten, elektrisk ström m.m. – det finns ett annat väsentligt intresse som motiverar en ändring. Eftersom det är oklart om presumtionshyra får användas när ett utrymme som har varit en bostad men därefter har använts för ett annat ändamål återigen ska användas som bostad, föreslår utredningen att det ska vara möjligt att avtala om presumtionshyra för sådana utrymmen. Utredningen föreslår också att hyresnämnden ska kunna utse en medlare för att lösa en tvist mellan kollektivt förhandlande parter innan någon tvist har inletts vid hyresnämnden. Utredningen konstaterar att det finns en osäkerhet om vad som händer med presumtionshyran när presumtionstiden löpt ut och bruksvärdesreglerna blir tillämpliga på lägenhetens hyra. Det finns då en risk för fastighetsägaren att hyran sänks vid en prövning i hyresnämnden, eftersom en presumtionshyra vanligen är högre än en bruksvärdeshyra. Det framgår inte av förarbetena hur denna övergång ska genomföras i praktiken. Utredningen bedömer att nackdelarna med en reglering av hur övergången ska gå till överväger fördelarna och att de kollektivt förhandlande aktörerna på hyresmarknaden troligtvis kommer att kunna hantera övergången. Till följd av detta har utredningen inte lagt fram något förslag i denna del. Betänkandet har remitterats och bereds inom . har studerat vilken effekt tillgången till en hyresrätt med en hyra som till följd av bruksvärdessystemet är längre än marknadshyran har på inkomstutvecklingen och i förlängningen arbetsutbudet. Granskningen redovisas i rapporten av bruksvärdessystemet (RiR 2017:24). Resultatet från granskningen ger stöd för att utformningen av systemet för hyressättning, bruksvärdessystemet, har en negativ inverkan på individers arbetsutbud. utredningar har inte beaktat denna effekt av bruksvärdessystemet. Rapporten bidrar därför till ny kunskap som bör användas när förslag tas fram om hur dagens system för hyressättning kan utvecklas. Regeringen har aviserat att en skrivelse med anledning av kommer att lämnas till . Utskottet har behandlat motioner om hyressättningssystemet. avstyrkte utskottet samtliga motionsyrkanden med hänvisning till pågående breda politiska samtal om hur byggtakten ska ökas. Motionerna om hur hyressättningssystemet ska vara utformat pekar i olika riktningar och avser såväl mer genomgripande som mindre förändringar. Utskottet anser att det finns klara fördelar med det nuvarande bruksvärdessystemet. Systemet möjliggör för hushåll att bo betydligt billigare, speciellt i attraktiva områden och med bostadsbrist, än vad som skulle vara fallet om hyrorna varit marknadsanpassade. Syftet med bruksvärdessystemet är ytterst att ge befintliga hyresgäster besittningsskydd genom att reglera hyresnivån så att hyran vid bostadsbrist ligger under marknadshyran. Det finns enligt utskottet anledning att värna hyresrätten som boendeform, och det behövs ett ökat antal hyreslägenheter, både för att möta bostadsbristen och för att säkerställa att det finns en verklig valfrihet mellan olika boendeformer på bostadsmarknaden. Det behöver därför byggas fler hyreslägenheter, särskilt i attraktiva områden. Den allt lägre andelen hyreslägenheter bland nybyggda flerbostadshus ger skäl att överväga vad som kan göras för att se till att det finns bra och stabila förutsättningar för fastighetsägare att investera i att bygga nya hyreslägenheter. En viktig faktor är hyressättningen, eftersom den påverkar vilka möjligheter och risker som fastighetsägare ser med att bygga hyreslägenheter. Av denna anledning tillsatte regeringen om hyressättning vid nyproduktion, vars uppdrag var att se över den nuvarande modellen för hyressättning vid nyproduktion av hyreslägenheter. Utredningen har identifierat vissa brister och osäkerheter med modellen med presumtionshyror och med anledning av detta föreslagit vissa åtgärder i syfte att skapa bättre förutsättningar för att bygga hyreslägenheter i områden med bostadsbrist. Betänkandet bereds inom , och bör enligt utskottet inte föregripa detta arbete. Därtill kommer att regeringen har aviserat en skrivelse med anledning av om inkomsteffekter av bruksvärdessystemet. Mot bakgrund av det anförda finns det inte skäl för att föreslå något tillkännagivande med anledning av aktuella förslag om förändringar i hyressättningssystemet. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regleringen av presumtionshyror. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 4 (C) och 5 (KD). I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att förhandlingsmonopol och vetorätt vid presumtionsförhandlingar bör avskaffas. Ett motsvarande förslag om att avskaffa vetorätten finns i kommittémotionerna 2016/17:3118 yrkande 3 och 2017/18:3757 yrkande 24, båda av m.fl. (C). I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) begärs även tillkännagivanden om att verka för en friare hyressättning med presumtionshyror vid nytecknande av kontrakt (yrkande 31), om att avskaffa tidsgränsen i presumtionshyressystemet (yrkande 34) och om att tillåta fri hyressättning i avtal mellan hyresvärd och hyrestagare inom presumtionshyressystemet (yrkande 35). I motionerna 2016/17:2516 yrkande 4 och 2017/18:2072 yrkande 5 begär och (båda SD) tillkännagivanden om en förlängning av tiden för presumtionshyror. I avsnittet om hyressättningssystemet ovan beskrivs vad en presumtionshyra är. Där finns även en redogörelse för Utredningen om hyressättning vid nyproduktion. behandlade och avstyrkte civilutskottet motioner om presumtionshyror med hänvisning till pågående politiska samtal om hur byggtakten ska ökas. Utskottet anförde följande (bet. 2015/16:CU14). Presumtionshyror är en faktor som kan bidra till att det byggs fler hyreslägenheter. Visserligen kan det finnas nackdelar med att låta hyrorna för lägenheterna vara bundna . kan en utökad presumtionstid leda till att hyrorna bestäms till ett lägre belopp. Fler hyresgäster kan som en följd av det få råd att bosätta sig i en nybyggd lägenhet. Om hyresnivån avviker mindre från vad som utgör bruksvärdeshyror kan det också göra att det blir lättare att träffa en förhandlingsöverenskommelse om presumtionshyror. Frågan om en förlängning av presumtionstiden kan enligt utskottet behöva övervägas vidare. På regeringens initiativ förs som framgått ovan breda politiska samtal om hur byggtakten ska ökas. Utskottet har avstyrkt motioner som gäller det grundläggande hyressättningssystemet med hänsyn till de samtal som förs. Utskottet avstyrker även motionerna om presumtionshyror med hänsyn till de pågående samtalen.