bet · H501UbU15 · 2018-02-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vuxenutbildningen, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående beredning och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om den kommunala vuxenutbildningen, däribland svenska för invandrare (sfi). Vidare tar motionerna upp frågor om bl.a. yrkesvux och samt nationell reglering gällande undersköterskor. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen Eftergymnasial utbildning för särskoleelever vuxenutbildning i svenska för invandrare 1.Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (M) 2.Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (SD) 3.Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (C) 4.Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (V) 5.Yrkesvux, punkt 2 (M) 6.Yrkesvux, punkt 2 (C) 7.Yrkesvux, punkt 2 (V) 8.Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen, punkt 3 (M) 9.Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen, punkt 3 (SD) 10.Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen, punkt 3 (V) 11.Nationell reglering gällande undersköterskor, punkt 4 (V) 12.Nationell reglering gällande undersköterskor, punkt 4 (L) 13.Yrkeshögskolan, punkt 5 (M) 14.Yrkeshögskolan, punkt 5 (C) 15.Validering av utbildning, punkt 6 (L) 16.Eftergymnasial utbildning för särskoleelever, punkt 7 (C) 17.Övriga frågor, punkt 8 (M) 18.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 9 (M) 19.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 9 (C) 20.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 9 (V) 21.Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare, punkt 9 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2017/18:238 av och (båda C), 2017/18:651 av (M), 2017/18:1468 av m.fl. (S), 2017/18:1831 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 25, 2017/18:2153 av m.fl. (S), 2017/18:3299 av och (båda S), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 21, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 16 och 39 samt 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 5 (M) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:743 av m.fl. (S), 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2017/18:1464 av m.fl. (S), 2017/18:1486 av och (båda L), 2017/18:1913 av m.fl. (S), 2017/18:2101 av (MP) yrkande 2, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) Nationell reglering gällande undersköterskor 2017/18:626 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 7, 2017/18:2898 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) 2017/18:724 av (S), 2017/18:742 av m.fl. (S), 2017/18:1052 av m.fl. (S), 2017/18:1111 av m.fl. (S), 2017/18:1412 av och (båda S), 2017/18:2728 av (M), 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 4–6, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 15, 16 och 23, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 19–21. Reservation 13 (M) Reservation 14 (C) 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2017/18:2851 av (C). Reservation 15 (L) Eftergymnasial utbildning för särskoleelever 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 16 (C) 2017/18:632 av (KD), 2017/18:2729 av (M) och 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 17 (M) vuxenutbildning i svenska för invandrare 2017/18:527 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:993 av (M), 2017/18:2727 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 14–16, 2017/18:3170 av i (M) yrkande 4, 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 9–11, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 41, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Reservation 18 (M) Reservation 19 (C) Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (S), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 76 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /18. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om den kommunala vuxenutbildningen, däribland svenska för invandrare (sfi). Vidare tar motionerna upp frågor om bl.a. yrkesvux och samt nationell reglering gällande undersköterskor. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L). Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om granskning av och kvalitet i den kommunala vuxenutbildningen, om ett lärlingssystem som är öppet för vuxna, om regelverket för distansutbildningar inom vuxenutbildningen och om att utreda möjligheten till kostnadsfri kurslitteratur inom vuxenutbildningen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att den kommunala vuxenutbildningen ska granskas på enhetsnivå. Enligt motionärerna utförs endast en systematiserad tillsyn av vuxenutbildningen på huvudmannanivå och inte på enhetsnivå. Motionärerna föreslår därför att den kommunala vuxenutbildningen ska granskas på enhetsnivå i likhet med den granskning som görs av grund- och gymnasieskolor. Motionärerna föreslår även i yrkande 8 ett tillkännagivande till regeringen om kvaliteten i vuxenutbildningen. I kommittémotion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att vuxenutbildning ska vara väl utbyggd och erbjuda våra ungdomar en reell möjlighet att vid behov läsa in ämnen för att kunna byta karriär och välja en väg inom högre utbildning. Motionärerna menar att gymnasieskolans uppdelning mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram kräver en väl utbyggd vuxenutbildning. Enligt kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15 bör man utreda förutsättningarna för ett lärlingssystem som är öppet för vuxna. Motionärerna framhåller att den som redan har gymnasieexamen eller liknande examen ska kunna byta karriär och bli lärling. Enligt kommittémotion 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkande 1 bör regeringen utreda regelverket för distansutbildningar inom vuxenutbildningen. Motionärerna framhåller att för att distansstudier ska fungera och finnas där för de studerande som behöver den typen av flexibilitet som distansstudier innebär krävs det ett ordentligt regelverk som reglerar rätten till undervisningstid och lärarstöd och skyddar de studerandes intressen. I yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringen ska utreda om det kan ställas krav på att kurslitteratur ska tillhandahållas kostnadsfritt för all vuxenutbildning som omfattas av skollagen. Motionärerna anför att inköpen av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studerande och att det faktum att den som studerar måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. Bakgrund och gällande rätt Kommunernas vuxenutbildning inom skolväsendet består av vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Utbildning i svenska för invandrare (sfi) var tidigare en egen skolform men är en del av komvux, vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Komvux erbjuds i övrigt på grundläggande och gymnasial nivå. Sådan komvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grund- och gymnasieskolan. Särvux riktar sig till vuxna med en intellektuell funktionsnedsättning, och erbjuds på grundläggande och gymnasial nivå. Särvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att de mål som har fastslagit för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 137, med hänvisning till prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Regeringen föreslår i budgetpropositionen även en fortsatt satsning på , vilket innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande, vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning prioriteras (20 kap. 2 § skollagen). Kommunernas vuxenutbildning finansieras i huvudsak med kommunernas skattemedel, men även med det generella statliga bidraget. Den statliga styrningen i perspektivet finansiering sker framför allt genom de riktade statsbidragen till kommunerna. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 33) framgår att den största verksamheten inom den kommunala vuxenutbildningen är den utbildning som bedrivs på grundläggande och gymnasial nivå. Drygt 220 000 elever studerade där 2016, och antalet ökade med ca 7 000 personer /17. Den näst största verksamheten uppges vara utbildning i sfi, som kontinuerligt ökat i omfattning och i en accelererande takt . Under /16 ökade antalet till 150 000 elever. Däremot har särvux, som har ca 4 000 elever, minskat under en lång följd av år. /17 uppgick minskningen till . Skolinspektionen genomför löpande tillsyn av vuxenutbildningen. Tillsynen ska i huvudsak utövas på huvudmannanivå (förordningen [2011:556] med instruktion för Skolinspektionen). Skolinspektionen genomför även central rättning av nationella prov inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Av regleringsbrevet för Skolinspektionen framgår att myndigheten ska använda resultatet av den centrala rättningen i sin tillsyn och kvalitetsgranskning. Myndigheten för har tillsynsansvar över utbildningarna inom och ska också genomföra kvalitetsgranskning av utbildningarna. Tillsynen och kvalitetsgranskningen ska genomföras med utgångspunkt i en behovsanalys och avse enskilda utbildningar. Kvalitetsgranskningen ska även avse utbildningsanordnarens eget kvalitetsarbete. Kvalitetsgranskningen kan därutöver ha en övergripande karaktär utifrån olika teman (4 och 5 §§ förordningen [2011:1162] med instruktion för Myndigheten för ). har beslutat att införa en utökad rätt fr.o.m. att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). togs kravet bort på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen person ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå. Lagändringarna innebär vidare en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande behörighet till och särskilda kunskaper för utbildning inom . Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. Vuxenutbildningen ska ge den enskilde en möjlighet att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Därutöver har vuxenutbildningen en central roll i det livslånga lärandet, som blir allt viktigare i dagens kunskapssamhälle och som också bidrar till att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens. Utskottet konstaterar att det fortsatta kunskapslyft som regeringen föreslagit i budgetpropositionen , och som också beslutats av , innebär en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande, vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Utskottet vill även framhålla den utökade rätten till komvux, som infördes , som en av de mest betydelsefulla reformer som införts inom vuxenutbildningen . gäller, i enlighet med vad som beslutats av , en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare eller för att uppnå behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). När det gäller yrkanden om att införa ett lärlingssystem för vuxna och en vuxenutbildningspeng kan utskottet konstatera att regionalt yrkesvux, som ersätter yrkesvux och lärlingsvux, tillhandahåller utbildning som enligt utskottet är viktig för att ge människor en ingång till arbetsmarknaden. Utskottet ser positivt på genomförda reformer och pågående satsningar inom vuxenutbildningen och anser att dagens utbildningssystem ger den enskilda individen goda möjligheter att studera inom den kommunala vuxenutbildningen eller att välja eftergymnasial vuxenutbildning, t.ex. yrkeshögskoleutbildningar. Utskottet ser inte något skäl till systemförändringar. Mot ovanstående bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:905 (SD) yrkande 5, 2017/18:2336 (V), yrkandena 1 och 2, 2017/18:3361 (M) yrkandena 7 och 8 och 2017/18:3759 (C) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för fler hantverkare, en översyn av yrkesvux för en förbättrad kompetensförsörjning, bristyrkesutbildningar samt behovet av den kommunala yrkesinriktade vuxenutbildningen för att klara arbetsmarknadens behov. avslår vidare motionsyrkanden om regionala reformer inom vuxenutbildningen. Jämför reservation 5 (M), 6 (C) och 7 (V). Enligt motion 2017/18:651 av (M) bör en handlingsplan tas fram för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och för hur vi får fram fler hantverksutbildningar. Enligt motionären är det angeläget att vi som land arbetar för att förbättra förutsättningarna för hantverket och hantverksföretagandet och dess bevarande. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 16 föreslås en översyn av hur yrkesvux kan stärkas för en förbättrad kompetensförsörjning. Motionärerna framhåller att yrkesvux har kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetensförsörjning, något som understryks av att utbildningen i många fall är inriktad mot yrken där det finns en brist på personer med rätt kompetens. I motion 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om effektivisering av bristyrkesutbildningar. Åtgärderna är extra viktiga när nyanlända riskerar att fastna i arbetslöshet. I motion 2017/18:3299 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av den kommunala yrkesinriktade vuxenutbildningen för att klara arbetsmarknadens behov. Motionärerna anser att staten bör ta ett större ansvar för att säkerställa kompetensförsörjningen inom alla arbetsmarknadssektorer. Lärcentrum och regional kompetensförsörjning I motion 2017/18:238 av och (båda C) föreslås ett system där regional prioritering av nationella resurser för kompetensförsörjning och kompetensmatchning utvecklas. Det kan handla om resurser som fördelas genom Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för , universitet och högskolor och Universitets- och högskolerådet. I motion 2017/18:1468 av m.fl. (S) föreslås en översyn av möjligheterna till distansutbildning via lärcentrum. Motionärerna anför att genom lärcentrum och distansutbildning erbjuds studenter möjlighet att bo kvar på sin ort , vilket gör att de kan stanna kvar och vara verksamma på orten efter utbildningen. Enligt motion 2017/18:1831 av och (båda S) bör regeringen fortsätta att möjliggöra för högre utbildning i hela landet genom kommunala lärcentrum. Motionärerna anser att högskolor och universitet bör få i uppdrag att utveckla samarbetet med kommunala lärcentrum och andra parter. I motion 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås att regeringen beaktar behovet av utbildningsinsatser för en växande . Motionärerna menar bl.a. att antalet utbildningsplatser för eftergymnasial utbildning såsom i förhållande till befolkningen är betydligt fler i både och än i . I motion 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkande 3 framhålls betydelsen av lärcentrum och vikten av utbildning och forskning i hela landet. Enligt motionärerna behöver politiken uppmuntra och stödja lärcentrum, som är en viktig framtidssatsning och mötesplats för studier och kompetensutveckling. I motion 2017/18:2153 av m.fl. (S) framhålls behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken. Motionärerna menar att för att klara av att genomföra detta infrastruktur- och samhällsbyggnadsprojekt kommer det att behövas investeringar i utbildning och kompetensutveckling. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 39 föreslås att det ska införas en ny nationell yrkesskola och yrkesexamen. Yrkesskolan ska utformas i nära samverkan med olika branscher och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Yrkesskolan ska verka som en snabb väg in på arbetsmarknaden men också ge möjligheter att läsa in den behörighet som krävs för gymnasiestudier. På yrkesskolan ska det finnas möjlighet att läsa in gymnasiebehörighet. Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 3. Motionärerna framhåller att det behövs fler studievägar som snabbare leder till arbete, både för nyanlända elever och för elever som gått hela den svenska men inte når gymnasiebehörighet. Yrkesskolan ska också vara ett alternativ för nyanlända unga vuxna som endast har förgymnasial utbildning. Enligt kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 25 bör regeringen undersöka möjligheten att införa en ny utbildningsform i enlighet med ett förslag från Kommuner och Landsting (SKL) om en ny utbildningsform för gruppen 18–med en utbildningsbakgrund som är kortare än gymnasienivå. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 40 föreslås att valfrihet införs inom vuxenutbildningen för en förbättrad matchning och ökad kvalitet. Motionärerna anför att individens och näringslivets utbildningsbehov förändras snabbt och att en ökad mångfald av utbildningsanordnare bidrar såväl till en kvalitetshöjande konkurrens som till en ökad bredd på utbildningsutbudet – både när det gäller innehåll och form. Enligt partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 21 bör regeringen se över hur kvaliteten och valfriheten kan stärkas inom vuxenutbildningen genom att en vuxenutbildningspeng införs. Motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 39. Motionärerna framhåller att ett antal kommuner redan har valt att på egen hand införa olika typer av valfrihetssystem för vuxenutbildningen. Studenter inom komvux och yrkesvux får i dessa kommuner möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill studera, och anordnaren får en ersättning från kommunen i likhet med den skolpeng som tillämpas i grund- och gymnasieskolan. Motionärerna föreslår att ett system med vuxenutbildningspeng införs i hela landet. Bakgrund och gällande rätt Syftet med yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) är att ge fler vuxna en möjlighet att gå en yrkesutbildning. I samband med budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) föreslog regeringen ett kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser i syfte att ge människor en chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ett ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. En stor del av bestod av statligt finansierade utbildningar inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). ersatte regeringen yrkesvux och lärlingsvux med en modell för statsbidrag för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, s.k. regionalt yrkesvux, som regleras i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Regeringens avsikt är att den nya modellen i högre grad ska möta arbetsmarknadens behov av kompetens och nyanländas behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Vidare avser regeringen att regionalt yrkesvux ska kunna erbjuda utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Därför ska utbildningarna både planeras och genomföras på regional nivå av flera kommuner i samverkan. Ett villkor för statsbidraget är att minst tre kommuner samverkar och ansöker gemensamt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 142). Sammansättningen av utbildningar och utbudet ska planeras efter samråd med företrädare för arbetslivet och Arbetsförmedlingen. Regionalt yrkesvux ska erbjuda enstaka kurser utifrån den enskildes behov, men också sammanhållna yrkesutbildningar. Ett annat villkor för bidraget är att de samverkande kommunerna sammantaget själva finansierar utbildning av minst samma omfattning som den utbildning som bidraget lämnas för. har fått i uppdrag av regeringen att stödja och stimulera huvudmännens arbete med att införa regionalt yrkesvux (U2016/04619/GV). har antagit regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad av yrkesvux (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125), och regeringen beräknar att regionalt yrkesvux kommer att motsvara totalt ca 34 000 utbildningsplatser . I regleringsbrev anger regeringen att myndigheten ska genomföra insatser som bidrar till att stärka tillgången på yrkeslärare i gymnasieskolan och vuxenutbildning. ska redovisa genomförda insatser till () . Lärcentrum är en öppen lärmiljö inom vuxenutbildning, där de studerande kan få hjälp med studierna av lärare och annan personal. Lärcentrum är tillgängliga för flera former av studier – från komvux till yrkeshögskola, universitet och högskola. Det är också en mötesplats för de studerande och en möjlighet att få exempelvis extra hjälp med svenska språket. För att stimulera utvecklingen av lärcentrum beslutade regeringen att inrätta ett nytt statsbidrag som ska gälla både insatser för att etablera nya lärcentrum och utveckling av de som redan finns. Lärcentrumet behöver vara tillgängligt för olika utbildningsnivåer och utbildningsanordnare från komvux till yrkeshögskola, universitet och högskola. Kommuner som i samverkan med andra kommuner bygger ut eller etablerar nya lärcentrum ska kunna söka statsbidraget hos . Satsningen innebär enligt förslaget i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) att anslaget ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med och därefter. beslutade i enlighet med förslaget. Förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum träder i kraft . Utskottet vill inledningsvis understryka att individens möjligheter till utveckling liksom efterfrågan hos den lokala och regionala arbetsmarknaden underlättas av att individen har nära tillgång till utbildning.