bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Utskottet är medvetet om att frågan om återföring av medel från vatten- och vindkraft inte ingår i utredarens uppdrag, men av direktiven framgår bl.a., som utskottet redogjorde för senast, att kostnadsutjämningssystemet bör beakta större samhällsförändringar, som t.ex. ökad urbanisering och växande demokratiska utmaningar. Uppdraget ska redovisas , och utskottet kommer med intresse att ta del av utredarens förslag. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om den särskilda satsningen i form av statsbidrag till kommuner i glesbygd som redogjorts för i avsnittet Riktade näringslivsinsatser. Utskottet har även tidigare, (bet. 2016/17:NU16), avstyrkt förslag om att den s.k. Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet. Utskottet framhöll då betydelsen av lokalt ledd utveckling (LLU) och Leadermetoden bl.a. för att de innebär möjligheter för de lokala och regionala aktörerna att anpassa lösningar efter de olika förutsättningar som råder och medför en ökad effektivitet i utnyttjandet av tillgängliga resurser. Vidare betonades att arbetet inom ramen för LLU präglas av ett underifrånperspektiv i samverkan mellan privata, offentliga och ideella intressen. Utskottet kunde konstatera att medlen inom ramen för LLU för perioden –2020 var intecknade och att fem Leaderområden stod utan programfinansiering. Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen delar bedömning att LLU genom Leadermetoden bör tillämpas rikstäckande och att regeringen anser att det bör undersökas hur LLU eller motsvarande kan tillämpas rikstäckande efter 2020. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i likhet framhålla att det har förståelse för motionärernas oro för att beslutet att inte tilldela medel till samtliga områden riskerar att leda till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik. Utskottet vill även i likhet med föregående år påminna om att det finns pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete utanför dessa medel, t.ex. inom ramen för stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom turism, idrotts- och fritidsanläggningar eller utveckling av småskalig infrastruktur. Utskottet önskar att de områden som inte prioriterats därigenom ska finna andra sätt att fortsätta sitt lokala utvecklingsarbete . Den regionala och lokala nivåns engagemang är en viktig grundstomme för landsbygderna och för att nå visionen om att hela landet ska leva. Utskottet har vidare också , (bet. 2016/17:NU16) avstyrkt liknande förslag som de nu aktuella där det efterfrågas åtgärder för att öka effektiviseringen och samordningen av ESI-fonderna samt minska administrationen. Utskottet konstaterade att det inom sammanhållningspolitiken –2020 genomförts åtgärder som syftar till att åstadkomma ett ökat fokus på resultat och förenklingar och att , och Svenska fått i uppdrag att samverka . Utskottet vill än en gång understryka att arbetet med att förenkla administrationen i strukturfondsprojekt är angeläget och betona vikten av att det arbete som bedrivits vid behov fortskrider . När det gäller effektutvärderingar konstaterade utskottet att det har tagits fram utvärderingsplaner för respektive program eller gemensamt för flera program i enlighet med . Utskottet kan nu konstatera att de första utvärderingsresultaten presenterades och att de kommer att presenteras löpande (prop. 2017/18:1 utg.omr. Under sin beredning noterade utskottet också att föreslagit att det skulle inrättas ett forskningscentrum för regional- och landsbygdsekonomisk forskning för att utveckla och sprida kunskaper om entreprenörs- och företagsutveckling i landsbygder. ansåg att det fanns behov av en bättre landsbygdsanalytisk förmåga inom flera politikområden för att kunna få bättre effekter av bl.a. svensk tillämpning av ESI-fonderna. Som utskottet tidigare konstaterat och välkomnat avser regeringen att ge SLU i uppdrag att etablera ett nationellt för landsbygdsutveckling. Utskottet vill även i likhet med påminna om det forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft som regeringen inrättat för perioden –2020 och som syftar till att skapa samverkan mellan olika aktörer och olika politikområden på lokal, regional och nationell nivå och stimulera en kontinuerlig dialog om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. I motion 2017/18:4116 (C) förordas ett tillkännagivande om att värna utveckling av landsbygder och ett konkurrenskraftigt svenskt lantbruk i EU:s budgetförhandlingar. Utskottet noterar att miljö- och jordbruksutskottet i sitt yttrande påminner om att det tidigare avstyrkt motioner om EU:s gemensamma jordbrukspolitik med hänvisning till att utskottet anser att EU-gemensam politik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan, och att mängden stöd inte ska öka. Miljö- och jordbruksutskottets uppfattning är att det behövs en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet noterar vidare att finansutskottet i sitt utlåtande över kommissionens diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser (utl. 2017/18:FiU17) framhåller att även i fortsättningen ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och att denna hållning är fast förankrad i . konstaterar vidare att regeringen har fått stöd för sin linje inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. anför vidare att EU:s budget när bidrag försvinner behöver minska med lika mycket. Vad gäller de olika områdena anför finansutskottet att gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning bör prioriteras, medan utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken bör minska väsentligt. Utskottet konstaterar att frågan om EU:s framtida budget kommer att vara föremål för fortsatta förhandlingar och att den svenska positionen kommer att fortsätta att förankras i . När det gäller förslaget i motion 2017/18:4098 (KD) om livsmedelsförsörjning noterar utskottet att miljö- och jordbruksutskottet anser att motionsyrkandet bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har ingen annan uppfattning. Sammantaget anser utskottet att mot bakgrund av det som anförts bör avslå samtliga motionsyrkanden i avsnittet. I propositionen redovisar regeringen två tillkännagivanden från som slutbehandlade. I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som anfört i sitt betänkande om initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än att delta (bet. 2014/15:KU12). I tillkännagivandet framhåller att det för att kunna pröva samdistributionens möjligheter till en samordnad utdelning av tidningar och post är angeläget och nödvändigt att nya och mer omfattande försök görs än den begränsade försöksverksamhet som redan hade genomförts. ansåg vidare att det var viktigt att även aktörer som är fristående från ges möjlighet att delta i en sådan försöksverksamhet eftersom det kan visa sig värdefullt att ha kompletterande aktörer om samdistribution blir en mer allmänt förekommande utdelningsmetod. I ett yttrande till förordade även trafikutskottet ett tillkännagivande med den inriktningen. I ett annat tillkännagivande från ställde sig bakom det som anfört i sitt betänkande om att fyra huvudförslag om samdistribution av tidningar och post, avskaffande av reklamskatten, en ny stödtrappa för hög- och medelfrekventa dagstidningar och ett nytt omställningsstöd, med beaktande av de olika tidsperspektiv som måste anläggas för förslagens genomförande, bör ses som delar av en sammanhållen presstödspolitik och hanteras samordnat. Av propositionen framgår att redovisningen av tillkännagivandet om fyra huvudförslag endast omfattar den del som gäller samdistribution av tidningar och post, som redovisas i den aktuella propositionen. För behandlingen av tillkännagivandet i övriga delar hänvisar regeringen till redovisningen i regeringens skrivelse om åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen (skr. 2017/18:75) där den anför att dessa har tagits om hand. Regeringen anför att den gav PTS i uppdrag att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet på ett sådant sätt som förordat. PTS redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på flera orter samt att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat. Regeringen framhåller vidare att beslutet om en övergång från övernattbefordran till tvådagarsbefordran kan underlätta samdistribution av post och tidningar. Regeringen anser i och med dessa åtgärder att tillkännagivandena är slutbehandlade. I yttrande 2017/18:KU6y anför inledningsvis i fråga om de redovisade tillkännagivandena att dessa enligt propositionen redovisas som slutbehandlade men att de i skrivelse 2017/18:75, som lämnades till , dvs. än propositionen, redovisas som inte slutbehandlade. konstaterar att det inte redovisas några ytterligare åtgärder i propositionen i jämförelse med i skrivelsen och anför att det står regeringen fritt att göra en ny bedömning men framhåller att det hade varit önskvärt att anledningen till den nya bedömningen framgått. När det gäller tillkännagivandena i sak framhåller att det mot bakgrund av utskottets önskan i tillkännagivandet om nya och mer omfattande försök med samdistribution anser att regeringens åtgärder skulle ha kunnat vara mer vittgående. menar att regeringen mycket väl hade kunnat överväga olika alternativa vägar framåt för att inleda försöksverksamhet med samdistribution, däribland att använda sin roll som ägare i . anser därför att regeringen bör undersöka alternativa vägar och därefter redovisa ytterligare åtgärder i fråga om samdistribution. När det gäller tillkännagivandet om hanteringen av förslag har det i en av fyra delar nära anknytning till tillkännagivandet om samdistribution. Tillkännagivandet om gällde hanteringen av förslagen, och anför att det inte har några invändningar mot att tillkännagivandet anses som slutbehandlat. Som framgår av det föregående har på förslag från riktat två tillkännagivanden till regeringen som redovisas som slutbehandlade i propositionen. Utskottet konstaterar att i fråga om tillkännagivandet om nya och mer omfattande försök med samdistribution inte delar regeringens bedömning. anser att regeringens åtgärder skulle ha kunnat vara mer vittgående och menar att regeringen mycket väl hade kunnat överväga olika alternativa vägar framåt för att inleda försöksverksamhet med samdistribution, däribland att använda sin roll som ägare i . anser därför att regeringen bör undersöka alternativa vägar och därefter redovisa ytterligare åtgärder i fråga om samdistribution. Utskottet gör inte någon egen bedömning av dessa tillkännagivanden men förutsätter att regeringen, i enlighet med det som tidigare uttalat i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2016/17:75, återkommer till med den redovisning som efterfrågar. Målet för landsbygdspolitiken, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:179. En av grundläggande utgångspunkter var att alla människor som arbetar och lever på olika landsbygder ska ha likvärdiga förutsättningar som medborgare som bor och verkar i resten av landet. samtliga åtta partier ingick i kommittén som lämnade det gemensamma slutbetänkandet För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). Betänkandet innehåller 75 förslag om hur man kan uppnå denna utveckling. Vi står bakom förslag. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4097 (SD) anser vi därför att det övergripande målet bör formuleras i enlighet med kommitténs förslag och därmed vara ”en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd”. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i den berörda delen. Förslaget i propositionen avstyrks. Förslag till delmål för landsbygdspolitiken, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 2. Som framgår av vårt ställningstagande om det övergripande målet för landsbygdspolitiken står vi bakom förslag. Vi vill att den sammanhållna landsbygdspolitiken ska utgå från det övergripande målet tillsammans med de elva delmål som kommittén föreslog. Vi anser därför att de tre delmål som regeringen tagit fram ska ersättas med kommitténs elva delmål som framgår i det föregående. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i den berörda delen. Landsbygdspolitikens inriktning och politiken för regional tillväxt, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1069 av m.fl. (S), 2017/18:1073 av m.fl. (S), 2017/18:1093 av m.fl. (S), 2017/18:1871 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2328 av (M) och 2017/18:3131 av (M). Vi vill i likhet med vad som sägs i motionerna 2017/18:551 (L), 2017/18:3411 (M, C, L, KD) och 2017/18:3717 (C, M, L, KD) att staten ska främja möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet. Vi vill att hela ska leva. Det förutsätter att människor kan bo och verka i hela landet. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. befolkning ökar, och många delar av landet upplever en ökad attraktionskraft och en positiv befolkningstillväxt, bl.a. som en följd av att antalet nyanlända ökar. finns det betydande utmaningar, med ökade skillnader mellan städer med en stark privat tjänstesektor och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. I kommuner där varsel och avfolkning är vardag blir konsekvenserna en åldrande befolkning och ett minskat skatteunderlag. I dessa små orter finns en risk för stagnation som kan leda till neddragningar i ordinarie verksamheter som vård, skola och omsorg men även till att människor känner en bristande framtidstro. Genom sitt agerande och sin politiska inriktning menar vi att regeringen bidrar till denna negativa utveckling. Höjda skatter på jobb och företagande gynnar inte tillväxt och näringsliv, vilket drabbar hela landet. Urbanisering bygger i grunden på människors fria val, och det försvarar vi. Med en förstärkt politik och ett långsiktigt utvecklingsmål för att skapa fler arbetstillfällen menar vi emellertid att dessa orter har goda förutsättningar att utvecklas väl. Alliansregeringen genomförde flera viktiga reformer för ett förbättrat företagsklimat i . Mer återstår dock att göra, inte minst för företag i glesbygder. Vi anser att varje kommun och region har ett ansvar för att genomföra nödvändiga insatser för ett förbättrat näringsklimat. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:551 (L), 2017/18:3411 (M, C, L, KD) och 2017/18:3717 (C, M, L, KD). Övriga motionsyrkanden avstyrks. Landsbygdspolitikens inriktning och politiken för regional tillväxt, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1069 av m.fl. (S), 2017/18:1073 av m.fl. (S), 2017/18:1093 av m.fl. (S), 2017/18:1871 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2328 av (M), 2017/18:3131 av (M), 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter. går det inte att blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst när det gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Ungefär 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på landsbygden. Dessa personer möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom t.ex. skogs-, gruv- och metallindustrin. En god infrastruktur vad gäller såväl fysiska transporter som internet är en viktig förutsättning för regional tillväxt. Vidare menar vi att en växande turism skulle ha en positiv effekt på sysselsättningen på landsbygden och främja en inflyttning till och motverka en avfolkning av landsbygden. Sysselsättningstillväxten inom turistsektorn uppgick till , som den generella sysselsättningen växte med endast . anser att staten bör ha en aktiv roll i att skapa förutsättningar för regional tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata, och utmaningen ligger inte bara i att fördela givna resurser utan att få dem att växa. Vi menar att skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar tekniska landvinningar. Olika styrmedel som t.ex. regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men de kan inte lösa de stora utmaningarna på . En helt avgörande förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till både privat och offentlig service. I alla delar av finns inte möjligheten att ha ett postkontor, ett apotek eller en matbutik. En bättre samordning av offentliga och privata tjänster än kan, menar vi, vara en väg framåt. En lokal matbutiks överlevnad kan t.ex. hänga på att den får tillhandahålla offentlig service i kombination med annan form av privat service. Detta gynnar i sin tur även den privata servicen. Målsättningen för den regionala tillväxtpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och att göra det möjligt för medborgare att bo och verka i landets alla regioner. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen genom att bifalla motion 2017/18:924 (SD) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 40, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 14. har det påvisats brister i systemet för företagsstöd. Samordningen är svag, stöden är uppdelade på många myndigheter som ofta arbetar mot samma målgrupper och målen med stöden är ofta oklara. För att stöden ska vara motiverade menar vi att det krävs att det går att bedöma effekterna av dem bättre än vad som är fallet . I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3409 (M) anser vi att de olika företagsstöden därför behöver renodlas, förtydligas och utvärderas. Stöden ska utvärderas utifrån samhällsnytta, och stöd som inte bidrar till samhällsnytta ska avvecklas. Stödgivande myndigheter bör därför formulera tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara mål för de program de ansvarar för. Myndigheterna bör vidare planera utvärderingar av program redan i samband med planerna för programmen. Vi anser också att Tillväxtanalys bör göras till utvärderingsmyndighet. Eftersom resurserna ska användas effektivt bör stödens effekt även prövas mot den beräknade effekten av andra åtgärder med motsvarande syfte såsom sänkta ägarskatter och sänkt bolagsskatt. Detta menar vi att genom att bifalla motion 2017/18:3409 (M) i den aktuella delen bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 1. har länge arbetat för att flytta makt och inflytande närmare människor. En viktig förutsättning för att uppnå detta är att makt och inflytande flyttas från staten till de folkvalda regionala självstyrelseorganen. Detta bör ske genom att man decentraliserar både ansvar och arbetsuppgifter på statlig nivå till folkvalda regionala parlament. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4116 (C) anser jag att områden som kan vara lämpliga att decentralisera till folkvalda organ t.ex. är ansvaret för regional tillväxt genom beslutanderätt över tillväxtfrågor och EU-program, en större andel av anslagen för infrastruktur och regional översiktsplanering, verktyg att arbeta med frågor som kompetensförsörjning, integrationsåtgärder och innovationsfrågor, delegation av uppgifter som är av stor betydelse för utvecklingen av näringslivet utanför städerna samt förstärkning av det regionala miljöarbetet genom att regionerna kan hantera anslag för miljöåtgärder som t.ex. sanering av mark och medel för skydd av natur. Jag förordar därför att genom att bifalla den nämnda motionen ska begära att det görs en översyn av vilka nya områden som kan flyttas från staten till de folkvalda på regional nivå. När det gäller landsbygdspolitikens inriktning och politiken för regional tillväxt står jag också bakom det som anförs i motion 2017/18:3683 om att bryta den regionala klyvningen. Jag ser ett stort behov av såväl mer generella som riktade åtgärder för att göra det enklare att bo och verka i hela landet. Många av konkreta förslag för att bryta den regionala klyvningen som beskrivs i den sistnämnda motionen återfinns även i andra motioner som behandlas i detta betänkande. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3683 (C) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 40, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 14. Jag menar att bilden av landsbygden måste nyanseras. Precis som övriga samhället är inte landsbygden jämställd. Jag delar den uppfattning som framförs i motion 2017/18:2941 (V) att män och kvinnor har olika normer och möjligheter att förhålla sig till. Tradition och gammaldags könsroller riskerar att cementera ojämställda strukturer. Statistik från länsstyrelserna visar att mäns uttag av föräldrapenning i landsbygdskommuner varierar, men att den på en del håll är väldigt låg. Vidare finns det statistik som visar att fler kvinnor än män flyttar från landsbygden. finns det undersökningar som visar att fler kvinnor skulle vilja bo på landsbygden och att samhällsklimatet i bygden kan vara avgörande. En förlegad bild av landsbygden som bygger på traditionella könsroller menar jag kan vara en bidragande orsak till att människor drar sig för att flytta dit.