bet · H501FiU36 · 2018-03-23 00:00:00 — – skydda de personliga behörighetsfunktioner som är knutna till betalningsinstrumentet – vid vetskap om att betalningsinstrumentet har kommit bort eller obehörigen använts anmäla detta till betaltjänstleverantören – i övrigt följa de villkor som enligt avtalet gäller för användning av betalningsinstrumentet. Betaltjänstleverantören ska se till att de personliga behörighetsfunktioner som är knutna till betalningsinstrumentet inte görs tillgängliga av leverantören för andra än den betaltjänstanvändare som har rätt att använda betalningsinstrumentet. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i betaltjänstlagen om att det ska vara avgiftsfritt för betaltjänstanvändaren att anmäla till betaltjänstleverantören att betalningsinstrumentet har kommit bort eller obehörigen använts. Betaltjänstleverantören får dock ta ut en avgift för de kostnader som är direkt hänförliga till ersättandet av betalningsinstrumentet. Ansvar vid obehöriga transaktioner Om det har genomförts en obehörig transaktion från en kontohavares konto, ska kontohavarens betaltjänstleverantör, som huvudregel, återställa kontot till den ställning det skulle ha haft om den obehöriga transaktionen inte genomförts. Återställandet ska ske och senast i slutet av den bankdag som inträffar efter det att leverantören har fått kännedom om den obehöriga transaktionen. Om det finns anledning att misstänka att transaktionen är obehörig, har betaltjänstleverantören dock rätt till en skälig tid för att undersöka saken. Om kontot inte återställs eller senast i slutet av den bankdag som inträffar efter det att betaltjänstleverantören har fått kännedom om transaktionen, ska leverantören skriftligen underrätta om anledningen. anser att uttrycket ”har fått kännedom om transaktionen” i lagtexten bör ändras till ”har noterat den obehöriga transaktionen”. Regeringen bedömer dock att termen kännedom är lämpligare än noterat för att beskriva vilken vetskap betaltjänstleverantören ska ha om transaktionen, men att det i lagtexten bör tydliggöras att det handlar om en obehörig transaktion. När ett konto ska återställas efter en obehörig transaktion ska valuteringsdagen för kreditering av kontohavarens konto bestämmas till senast den dag då beloppet debiterades. Vidare ska den kontoförvaltande betaltjänstleverantören återställa kontot, även om den obehöriga transaktionen har initierats av en leverantör av betalningsinitieringstjänster. Om obehöriga transaktioner har kunnat genomföras till följd av att kontohavaren inte har skyddat sin personliga behörighetsfunktion, ska kontohavaren ansvara för beloppet, dock högst . Om obehöriga transaktioner har kunnat genomföras till följd av att kontohavaren genom grov oaktsamhet har brutit mot de förpliktelser som gäller för användning av betalningsinstrument, ska kontohavaren ansvara för hela beloppet. I konsumentförhållanden ska ansvaret vid grov oaktsamhet begränsas till högst . Har konsumenten handlat särskilt klandervärt, ska han eller hon dock ansvara för hela beloppet. Det bör enligt regeringen anges i betaltjänstlagen. Om stark kundautentisering inte har använts för en elektronisk betalningstransaktion som omfattas av bestämmelserna om stark kundautentisering, ska kontohavarens betaltjänstleverantör ansvara för hela beloppet för de obehöriga transaktionerna. Detta ska dock inte gälla om betalaren genom svikligt förfarande har orsakat eller bidragit till de obehöriga transaktionerna. Om betalningsmottagaren eller dennes betaltjänstleverantör inte har krävt stark kundautentisering, ska den part som inte krävt detta ersätta kontohavarens betaltjänstleverantör för den förlust som drabbat denne. Nuvarande bestämmelser i lagen om obehöriga transaktioner med betalningsinstrument om kontohavarens ansvar efter det att han eller hon anmält till betaltjänstleverantören att betalningsinstrumentet ska spärras förs över till betaltjänstlagen. Detsamma gäller bestämmelserna om kontohavarens ansvar vid sena underrättelser och kontohavarens ansvar för andra, enligt kontoavtalet behöriga, personers handlande. Det är den kontoförvaltande betaltjänstleverantören som ska underrättas om en obehörig betalningstransaktion av kontohavaren, även om en leverantör av betalningsinitieringstjänster har initierat den obehöriga transaktionen. Tillträde till betalningssystem och tillgång till betaltjänster hos kreditinstitut Andra betaltjänstdirektivet innehåller regler om betaltjänstleverantörers rätt att få tillträde till betalningssystem. Reglerna motsvarar i allt väsentligt reglerna i första betaltjänstdirektivet. Regeringen föreslår att deltagare i ett betalningssystem enligt lagen om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden som ger en betaltjänstleverantör som inte är deltagare i systemet möjlighet att sända överföringsorder genom systemet, ska ge även andra betaltjänstleverantörer som begär det motsvarande möjlighet. Detta ska ske på ett objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. Tillträde ska inte få hindras i större utsträckning än vad som är nödvändigt för att skydda mot risker i verksamheten och för att skydda betalningssystemets finansiella och operativa stabilitet. Det ska inte heller vara tillåtet att diskrimera betaltjänstleverantörer på grund av den juridiska form i vilken deras verksamhet drivs. Om en begäran om tillträde nekas, ska deltagaren ge betaltjänstleverantören skälen för detta. ska samråda med innan en tillsynsåtgärd eller ett ingripande vidtas mot en deltagare i ett betalningssystem för överträdelse av bestämmelserna i betaltjänstlagen om tillträde och mot ett av bestämmelserna om tillgång till betalkonto. Tillgång till betalkontotjänster hos kreditinstitut Andra betaltjänstdirektivet innehåller en ny regel i förhållande till första betaltjänstdirektivet som innebär att ett betalningsinstitut ska ha rätt till tillgång till kreditinstitutens betalkontotjänster på objektiva, icke-diskriminerande och proportionella grunder. Sådan tillgång ska ges i den omfattning som krävs för att betaltjänstleverantörer obehindrat och effektivt ska kunna tillhandahålla sina betaltjänster. Ett kreditinstitut ska meddela om en betaltjänstleverantör nekas tillgång till institutets betalkontotjänster och skälen för detta. ska samråda med innan en tillsynsåtgärd eller ett ingripande vidtas mot av bestämmelserna i betaltjänstlagen om tillgång till betalkontotjänster. Avgifter för betaltjänster och förbud mot vissa avgifter Regeringen föreslår att bestämmelsen i betaltjänstlagen om att betalaren och betalningsmottagaren ska betala de avgifter som deras respektive betaltjänstleverantör tar ut för en betalningstransaktion ändras så att den gäller även för betalningstransaktioner som medför valutaväxling. Regeringen gör bedömningen att reglerna i andra betaltjänstdirektivet om avgiftsuttag i samband med tillhandahållande av betaltjänster i övrigt ryms inom gällande rätt och inte kräver någon lagstiftningsåtgärd. Förbudet i betaltjänstlagen för en betalningsmottagare att ta ut en avgift av betalaren vid användning av ett betalningsinstrument bör kvarstå oförändrat. Operativa risker, säkerhetsrisker och autentisering Andra betaltjänstdirektivet innehåller flera nya regler om säkerhet och hantering av risker i samband med betaltjänstleverantörers kommunikation med betaltjänstanvändare, t.ex. i fråga om en betalningstransaktion. Hantering av operativa risker och säkerhetsrisker Regeringen föreslår att en betaltjänstleverantör ska ha ett system med lämpliga åtgärder och kontrollmekanismer för att hantera operativa risker och säkerhetsrisker som är förknippade med de betaltjänster som leverantören tillhandahåller. Inom ramen för detta system ska betaltjänstleverantören reglera hur incidenter ska hanteras. En betaltjänstleverantör ska till rapportera vilka operativa risker och säkerhetsrisker som är förknippade med de betaltjänster som leverantören tillhandahåller och vilka åtgärder som har vidtagits för att hantera dessa risker. Betaltjänstleverantören ska till lämna statistiska uppgifter om svikliga förfaranden som har ägt rum i samband med användningen av leverantörens betaltjänster. anser att rapporteringsskyldigheten bör avse samtliga kortreklamationer och beviljade kortreklamationer, men regeringen bedömer att rapporteringsskyldigheten i detta avseende bör utformas i enlighet med direktivet och motsvara sådana uppgifter som ska tillhandahållas och . Regeringen föreslår att en betaltjänstleverantör så snart det kan ske ska underrätta om en allvarlig operativ incident eller säkerhetsincident som uppkommit i verksamheten. Om incidenten påverkar eller kan påverka betaltjänstanvändarnas ekonomiska intressen, ska betaltjänstleverantören så snart det kan ske informera betaltjänstanvändarna om incidenten och om de åtgärder som kan vidtas för att begränsa risken för skada. anser att det är viktigt att den utan onödigt dröjsmål får del av information om allvarliga incidenter i betalningssystemet och att därför både och bör utses till behöriga myndigheter när det gäller rapportering om allvarliga operativa incidenter och säkerhetsincidenter. Regeringen anger att enligt förslaget ska vara skyldig att så snart det kan ske lämna sådan information till och att behov av information i det här avseendet bör tillgodoses genom den information som ska lämna. Det finns därför inte finns skäl att utse till behörig myndighet. När har tagit emot en underrättelse om en allvarlig operativ incident eller säkerhetsincident ska inspektionen så snart det kan ske informera och andra berörda svenska myndigheter, och . I andra betaltjänstdirektivet har uttrycket stark kundautentisering införts. Stark kundautentisering definieras i direktivet som en autentisering som grundas på användning av två eller flera element, kategoriserade som kunskap (något som bara användaren vet), innehav (något som bara användaren har) och unik egenskap (något som användaren är), som är fristående från varandra så att det faktum att någon har kommit över ett av elementen inte äventyrar de andra elementens tillförlitlighet, och som är utformad för att skydda autentiseringsuppgifternas sekretess. Regeringen föreslår följande. En betaltjänstleverantör ska tillämpa stark kundautentisering när betalaren loggar in på sitt betalkonto online, initierar en elektronisk betalningstransaktion eller genomför någon åtgärd på distans som kan innebära en risk för svikligt förfarande eller andra former av missbruk. För elektroniska betalningstransaktioner som genomförs på distans ska betaltjänstleverantören tillämpa stark kundautentisering som kopplar transaktionen till ett specifikt belopp och en specifik betalningsmottagare. Kraven på stark kund-autentisering ska inte gälla om annat följer av tekniska standarder som antagits av kommissionen. En kontoförvaltande betaltjänstleverantör som tillhandahåller betaltjänstanvändaren ett betalkonto som är tillgängligt online ska göra det möjligt för tredjepartsbetaltjänstleverantörer att förlita sig på den autentisering som den kontoförvaltande betaltjänstleverantören tillhandahåller betaltjänstanvändaren. När stark kundautentisering tillämpas ska betaltjänstleverantören vidta särskilda åtgärder för att skydda betal-tjänstanvändarens personliga behörighetsfunktioner mot obehörig åtkomst och förvanskning. Alternativ tvistlösning, tillsyn och sanktioner Regeringen föreslår att det i betaltjänstlagen ska anges att en betaltjänstleverantör ska ha lämpliga och effektiva förfaranden för hantering av klagomål för betaltjänstanvändare. Reglerna i andra betaltjänstdirektivet om behöriga myndigheter och deras befogenheter kräver enligt regeringen inte någon lagstiftningsåtgärd. Det följer av betaltjänstlagen att det är som har tillsynsansvar, och i den lagen anges också vilka befogenheter som inspektionen har i denna egenskap. uppfyller således de krav som ställs upp för att en myndighet ska anses vara behörig myndighet enligt direktivet. Regeringen konstaterar att i betaltjänstlagen anges som behörig myndighet och anser inte att det finns skäl att införa en annan ordning. Verksamhet över gränserna och tillhandahållande av betaltjänster genom ombud eller filial i Uppdragsavtal och tillhandahållande av tjänster genom ombud i eller ett annat land inom EES I andra betaltjänstdirektivet finns regler om vad som ska gälla när ett betalningsinstitut avser att tillhandahålla betaltjänster genom ombud och vilka förutsättningar som ska gälla för utkontraktering av verksamhet. Regeringen föreslår att ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör som vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud, utöver de uppgifter som ska lämnas enligt gällande rätt, ska lämna uppgifter till om vilka betaltjänster som ombudet har i uppdrag att tillhandahålla och, om sådana uppgifter finns, ombudets unika identifikationskod eller identifikations-nummer. Beslut i fråga om registrering av ett ombud ska fattas från det att anmälan togs emot. Innan registrering har gjorts får ombudet inte tillhandahålla betaltjänster. Lagrådet anser att det av bestämmelsen bör framgå att ska göra en allmän prövning av om det anmälda ombudet är lämpligt innan registrering sker. Regeringen anser dock att det inte finns stöd i direktivet för att den behöriga myndigheten ska göra en sådan allmän prövning av ombudets lämplighet. Regeringen föreslår att om ett betalningsinstitut eller en registrerad betaltjänstleverantör avser att ändra i en verksamhet som någon annan har fått i uppdrag att utföra, ska institutet eller leverantören anmäla detta till innan ändringen genomförs. Kravet i andra betaltjänstdirektivet om att ett betalningsinstitut eller en registrerad betal-tjänstleverantör utan onödigt dröjsmål ska underrätta den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten om eventuella ändringar i användningen av ombud är enligt regeringen uppfyllt genom gällande svensk rätt. Enligt andra betaltjänstdirektivet ska ett betalningsinstitut som avser att tillhandahålla betaltjänster genom att utöva etableringsrätten eller friheten att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat lämna vissa uppgifter till den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten. Regeringen föreslår att ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster som avser att tillhandahålla betaltjänster i ett annat land inom EES genom ombud, utöver de uppgifter som ska lämnas när ett ombud ska anlitas, ska lämna uppgifter om betaltjänstleverantörens namn och adress samt i vilket land verksamheten ska drivas. Avser det att tillhandahålla betaltjänster genom en filial i ett annat land inom EES ska underrättas innan verksamheten påbörjas. eller betaltjänstleverantören som tillhandahåller kontoinformationstjänster ska även underrätta om vilken dag tillhandahållandet av betaltjänster genom ombudet påbörjas i det andra landet. Detsamma ska gälla ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster som avser att tillhandahålla betaltjänster genom en filial. Ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster som avser att från tillhandahålla betaltjänster i ett annat land inom EES ska underrätta innan verksamheten påbörjas. Regeringen anser att kravet i andra betaltjänstdirektivet att ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster som avser att utkontraktera operativa betal-tjänstfunktioner på andra enheter i värdmedlemsstaten ska meddela detta till de behöriga myndigheterna i sin hemmedlemsstat är uppfyllt genom gällande svensk rätt. Utbyte av information mellan och behöriga myndigheter i andra länder inom EES ska enligt regeringens förslag inom en månad vidarebefordra den information som betaltjänstleverantören lämnar i fråga om vilken dag som verksamheten genom ombud eller från en filial i ett annat land inom EES kommer att påbörjas till den behöriga myndigheten i värdlandet. Efter att ha tagit emot en underrättelse från en behörig myndighet i ett annat land inom EES om att ett utländskt företag avser att tillhandahålla betaltjänster i , ska inom en månad lämna relevanta uppgifter till myndigheten i det andra landet om det utländska företagets planerade tillhandahållande av betaltjänster här i landet. Om betaltjänster ska tillhandahållas genom ett ombud eller från en filial, ska underrättelsen också innehålla uppgift om huruvida har skälig anledning att anta att anlitandet av ombudet respektive inrättandet av filialen kan öka risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. ska vägra att registrera ett svenskt betalningsinstituts ombud eller filial i ett annat land inom EES, eller återkalla en utförd registrering, om det inte är lämpligt att betaltjänstleverantören anlitar ombudet eller inrättar filialen. Finans-inspektionen ska vid denna bedömning beakta den information som inspektionen tagit emot från den behöriga myndigheten i det andra landet. Om och den behöriga myndigheten i det andra landet inte har samma uppfattning i frågan om registrering, ska inspektionen underrätta den andra myndigheten om skälen för beslutet i fråga om registrering. Tidpunkt för registreringsbeslut och rätt att inleda verksamhet ska från det att en underrättelse togs emot från ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster om att betaltjänstleverantören avser att tillhandhålla betaltjänster genom ett ombud eller en filial i ett annat land inom EES underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet och betaltjänstleverantören om sitt beslut i fråga om registrering. Ett utländskt företag får tillhandahålla betaltjänster genom ombud eller filial i efter det att har tagit emot ett beslut från den behöriga myndigheten i det land där företaget hör hemma om att ombudet eller filialen har registrerats av den myndigheten. Bestämmelsen i betaltjänstlagen om att ett utländskt företag får tillhandahålla betaltjänster i från sitt hemland så snart har tagit emot en underrättelse från behörig myndighet i företagets hemland som anger vilka betaltjänster företaget avser att tillhandahålla i ska utmönstras. När har tagit emot en anmälan om att ett betalningsinstitut eller en betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster avser att ändra en verksamhet i ett annat land, ska inspektionen inom en månad från det att anmälan togs emot underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet om ändringen. Tillsyn när verksamhet drivs i ett annat land inom EES Regeringen föreslår att utländska betalningsinstitut som tillhandahåller betaltjänster i från en filial eller genom ett ombud ska lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. Detsamma ska gälla utländska företag som tillhandahåller kontoinformationstjänster från en filial eller genom ett ombud i . Om begär det ska utländska företag som tillhandahåller betaltjänster i genom ett ombud utse en central kontaktpunkt här i landet. ska så snart det kan ske underrätta den behöriga myndigheten i företagets hemland om ett utländskt företag som i tillhandahåller betaltjänster från en filial eller genom ett ombud inte driver denna verksamhet i enlighet med bestämmelserna i betaltjänstlagen. Om en behörig myndighet i ett annat land inom EES har underrättat om att en svensk betaltjänstleverantör som tillhandahåller kontoinformationstjänster överträtt föreskrifter i det landet, ska ingripa om det finns förutsättningar för det. ska så snart det kan ske underrätta den behöriga myndigheten i det andra landet och de behöriga myndigheterna i övriga berörda länder inom EES om vilka åtgärder som vidtas. En sådan underrättelse ska även lämnas om vidtar åtgärder mot ett svenskt betalningsinstitut efter en underrättelse från en behörig myndighet i ett annat land inom EES om att institutet överträtt föreskrifter i det landet. I sin tillsynsverksamhet ska , i den utsträckning som följer av betalkontodirektivet och av andra betaltjänstdirektivet, samarbeta och utbyta information med motsvarande behöriga myndigheter inom EES. Samarbete och informationsutbyte ska även ske med ECB, kommissionen och och andra behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med unionsrätt som är tillämplig på betaltjänstleverantörer. Ägarprövning och krav på företagets ledning För att få tillstånd att driva verksamhet som betalningsinstitut ska den som ska ingå i företagets styrelse, vara verkställande direktör eller vara ersättare för någon av dem, utöver att vara lämplig för en sådan uppgift även ha tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett sådant företag. Enligt regeringen krävs det inte någon ytterligare lagstiftningsåtgärd för att genomföra reglerna i andra betaltjänstdirektivet om ägarprövning för betalningsinstitut. Andra betaltjänstdirektivet innehåller regler om s.k. skyddskrav som innebär att ett betalningsinstitut som tillhandahåller vissa betaltjänster ska skydda de medel som har tagits emot av en betaltjänstanvändare eller genom en annan betaltjänstleverantör för genomförande av betalningstransaktioner. De krav på åtgärder för att skydda betaltjänstanvändares medel som anges i betaltjänstlagen föreslås vara tillämpliga oavsett vilket belopp som har tagits emot. För att genomföra andra betaltjänstdirektivet bör det enligt regeringen i betaltjänstlagen anges att ska föra in uppgifter om tillstånd som återkallats och om de registrerade betaltjänstleverantörer som inte längre uppfyller villkoren för registrering. Det bör också anges att så snart det kan ske ska underrätta om den information som förs in i registret. Betalningstransaktioner där transaktionsbeloppet inte är känt i förväg Regeringen föreslår att om en kortbaserad betalningstransaktion initieras av eller via betalningsmottagaren och det exakta beloppet inte är känt för betalarens godkännande av genomförandet av betalningstransaktionen, ska betalarens betaltjänstleverantör få reservera medel på betalarens betalkonto endast för täckning av transaktionen och om betalaren har godkänt det exakta belopp som reservationen avser. Betalarens betaltjänstleverantör ska frigöra de medel som har reserverats på betalarens betalkonto så snart det kan ske efter att betaltjänstleverantören tagit emot information om betalningstransaktionens exakta belopp eller tagit emot betalningsordern. Lagrådet påpekar att terminologin i betaltjänstlagen för att uttrycka att ett visst handlande ska ske så snabbt som möjligt inte är enhetlig och föreslår att de olika uttryckssätten genomgående ersätts med uttrycket så snart det kan ske. Regeringen instämmer med Lagrådet. Besked om tillgängliga medel på betalarens betalkonto Enligt regeringen bör den kontoförvaltande betaltjänstleverantören, på begäran av en betaltjänstleverantör som har gett ut ett kortbaserat betalningsinstrument, ge ett klart besked om huruvida det belopp som krävs för genomförande av en kortbaserad betalningstransaktion är tillgängligt på betalarens betalkonto om betalarens betalkonto är tillgängligt online för begäran betalaren uttryckligen har godkänt att den kontoförvaltande betaltjänstleverantören lämnar ett sådant besked. Begäran ska inte ge den kontoförvaltande betaltjänstleverantören rätt att reservera medel på betalarens betalkonto. På begäran av betalaren ska den kontoförvaltande betaltjänstleverantören underrätta betalaren om identiteten på den betaltjänstleverantör som begärt beskedet om tillgängliga medel samt om det svar som lämnats. Den betaltjänstleverantör som har gett ut ett kortbaserat betalningsinstrument får begära ett besked om tillgängliga medel om betalaren uttryckligen har godkänt att en sådan begäran görs betalaren har initierat betalningstransaktionen genom att använda ett kortbaserat betalningsinstrument som getts ut av betaltjänstleverantören. Svaret får inte lagras eller användas i andra syften än för genomförande av den kortbaserade betalningstransaktionen.