bet · H501UbU30 · 2018-06-13 00:00:00 — Det finns också forskningsbelägg för att en undervisning i estetiska ämnen av god kvalitet bl.a. påverkar elevernas lärande i positiv inriktning (The Wow Factor – Global Research Compendium on the impact of the Arts in Education. Bamford A). Utöver detta har ett estetiskt ämne även ett värde i sig självt genom att det bidrar till att utveckla elevers förmåga att kommunicera med estetiska uttrycksmedel. Vi delar regeringens bedömning att det även genom ett mindre omfattande gymnasiearbete är möjligt för eleverna att visa att de har uppnått de kunskaper de behöver för fortsatta studier eller arbete. Detta gäller såväl för elever på yrkesprogrammen som för elever på de högskoleförberedande programmen. Mot bakgrund av det anförda anser vi att ska bifalla regeringens förslag om ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 och 2017/18:4030 av och (båda SD) yrkande 2. I gymnasieskolan finns nationella program som antingen är högskoleförberedande program eller yrkesprogram. På yrkesprogram ska kurser som ger högskolebehörighet inte vara obligatoriska men möjliga att välja till. För vissa yrkesprogram ska också kurser som ger särskild behörighet kunna läsas in. Rektorn ska ansvara för att sådana kursval så långt möjligt är praktiskt genomförbara för den enskilda eleven. För den som inte läst in kurser som ger grundläggande högskolebehörighet under gymnasiestudierna ska stora möjligheter finnas att med goda villkor läsa in kurser som ger den behörigheten senare i livet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4030 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Vi vill, i linje med det som föreslår i sitt remissvar på , utöka det individuella valet med ytterligare 100 poäng för att stärka elevernas möjlighet att läsa in högskolebehörighet. Det skulle enligt flera remissinstanser underlätta väsentligt för de elever på yrkesprogram som vill läsa in högskolebehörighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Yrkescollege, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3. Vi vill att yrkesprogrammen i gymnasieskolan ska utformas i nära samverkan med branscherna, gärna i samverkansformen yrkescollege, och innehålla ett omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Det ger företag en möjlighet att i egen regi, eller tillsammans med en befintlig skola, utforma en yrkesutbildning efter branschens kompetensbehov. Yrkescollege ska fungera som där de bästa yrkeslärarna och den senaste utrustningen kan samlas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärlingsutbildning, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4. För att fler unga ska ha ett jobb att gå till och för att fler företag ska finna rätt kompetens måste yrkesutbildningarna stärkas. Alliansregeringen återinförde lärlingsutbildningarna i , vilket har gett fler unga möjlighet till jobb. Lärlingsutbildning är också viktig för tillväxten, inte minst för de små och medelstora företagen. Företagens efterfrågan på kompetent arbetskraft är omfattande. Lärlingsutbildningen ska vara en långsiktigt hållbar utbildning som är relevant och verklighetsnära och leder till jobb. Lärlingsplatserna ska likna en anställning, med en riktig lärlingslön, som förväntas övergå i en anställning där det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. Företagen måste bli fullt involverade och ansvariga för att utforma den arbetsplatsförlagda delen av yrkesutbildningen samt garantera dess kvalitet. Företagen väljer vilka lärlingar de vill ta emot, som vid vanliga anställningsintervjuer. Utbildningarna får då kvalitet och status. För att svara mot arbetsmarknadens efterfrågan på kvalificerad arbetskraft och ge fler unga möjlighet till jobb måste lärlingsutbildningen utökas och breddas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 5 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5. väljer drygt 100 000 elever nationellt program till gymnasieskolan. Tyvärr fattar många elever beslut utifrån bristfällig information. På många skolor brister studie- och yrkesvägledningen. Enligt en rapport från (2013) har två av tre högstadieelever ingen klar bild av vilka gymnasieprogram som finns. Det är illavarslande och kan vara en förklaring till att det är över 10 000 unga som avbryter sin gymnasieutbildning. Felval som resulterar i byte av gymnasieprogram leder ofta till ett eller ytterligare studier. Enligt en uppskattning från (2017) är kostnaderna för felvalen . För att minska osäkerheten vid studievalet och öka chanserna att man väljer rätt utbildning tidigt bör studierådgivningen under högstadiet öka och fokusera mer på information om möjligheterna att få arbete efter avslutade studier. Vi vill även stärka studie- och yrkesvägledarens roll – varje skolas studie- och yrkesvägledare ska få den utbildning och de verktyg som behövs för att alla elever ska kunna göra trygga och välinformerade gymnasieval. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:184 Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:4030 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:184. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för elever att läsa in högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4092 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:184. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram ska kunna erbjuda högskolebehörighet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet utbildningar på yrkescollege och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler lärlingsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla studie- och yrkesvägledningen och tillkännager detta för regeringen. Vi ska nu debattera regeringens proposition om ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. Jag kommer att helt inrikta mig på det förstnämnda, och min kära kollega från kommer att lyfta det andra huvudförslaget. Detta är en proposition som är väldigt efterlängtad av näringsliv, fackliga organisationer, lärare och elever. Den skulle göra yrkesprogrammen mer attraktiva och göra dem till ett reellt alternativ för många elever som väljer att läsa ett teoretiskt program. Den behåller de delar i gymnasiereform som visat sig fungera bra och rättar till de misstag som den moderatledda regeringen orsakade och som alla nu ser är uppenbara. debatterar vi en proposition som löser problem som finns utanför den här kammaren - problem i verkligheten. Det handlar till exempel om att det saknas plåtslagare i , undersköterskor i , vvs-montörer i och barnskötare i . Den här propositionen syftar till att lösa problem som finns över hela landet. Den har tagits fram efter en gedigen gymnasieutredning, där alla partier har varit representerade. Den har förankrats och utarbetats tillsammans med branscher och näringsliv för att lösa problem som de ser. Regeringen och Socialdemokraterna ser problemen och har ett förslag som vi kommer att rösta om. Detta borde vi kunna vara överens om i riksdag. Tyvärr är vi inte längre det. Tyvärr kommer de borgerliga tillsammans med att låta partitaktik gå före bästa. Detta är ett svaghetstecken - för borgerligheten i allmänhet och i synnerhet. En fullständig gymnasieutbildning av hög kvalitet är en viktig och nödvändig grund för ungdomars inträde på arbetsmarknaden. Därför ska alla elever ges förutsättningar att nå en fullständig gymnasieutbildning. Allt annat är ett svek från samhällets sida. Regeringen har därför tagit flera steg för att fler ska påbörja och slutföra en gymnasieexamen och för att öka kvaliteten, och vi har inrättat en rätt till komvux. debatterade och beslutade vi om en rad förslag för att fler elever ska slutföra sin examen: bättre övergångar, klassmentorer, mer utvecklat stöd, tydligare ansvar för rektor att följa upp frånvaro och förbättring av introduktionsprogrammen. Vi har också lagt för att höja kvaliteten på introduktionsprogrammen. Vi har tagit fram över 50 sammanhållna påbyggbara yrkespaket, som kan användas på introduktionsprogrammen och i yrkesvux. Detta syftar till att göra yrkesutbildningen på gymnasienivå mer individuell och flexibel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkes-program och ett estetiskt ämne i alla nationella program Till detta ska läggas regeringens beslut om att tillsätta ytterligare två utredningar, en om att införa ämnesbetyg och en om att titta över om gymnasieutbildningen kan regionaliseras för att säkerställa ett bättre utbud och en bättre styrning i hela landet. De utredningar vi redan har haft på gymnasieområdet har levererat över 200 skarpa förslag. Några av dessa har varit lagförslag som har kommit hit till kammaren för beslut. Andra har varit sådant som regeringen själv har kunnat besluta om, till exempel i gymnasieförordningen. Jag är jätteglad att regeringen tog beslut om en skärpning i gymnasieförordningen när det gäller att skolan ska ha sammanhållna skoldagar, så att håltimmarna försvinner. Jag vet att denna fråga har engagerat många i detta utskott. Motivet till att införa högskolebehörighet på yrkesprogrammen som norm, med möjlighet att välja bort, är självklart och enkelt. Det räcker med att titta på verkligheten. Sedan den moderatledda regeringen sänkte kraven och tog bort högskolebehörigheten som norm har antalet elever som läser ett yrkesprogram minskat med över en tredjedel. Låt detta sjunka in. börjar drygt 16 000 färre elever på ett yrkesprogram jämfört med hur det var innan Gy infördes. Detta märks ute i verkligheten. Jag och många med mig tror att om 16 000 fler yrkesutbildade elever hade kommit ut i näringsliv och välfärd hade det gjort stor skillnad. Det vi debatterar handlar just om detta: Vi måste helt enkelt få fler elever att söka sig till en yrkesutbildning, för vi behöver dem verkligen. och LO har tillsammans gjort undersökningar där det har visat sig att eleverna själva säger att de inte söker yrkesprogram för att de inte vill hamna i en återvändsgränd. Så säger eleverna. De flesta ungdomar vill veta att de kan studera vidare. De vet också att arbetsmarknaden är föränderlig. Men detta gäller inte alla. Ungdomar är olika. En del elever kan vilja och behöva koncentrera sina studier på yrkesämnen. Det är därför vi föreslår att det ska vara möjligt att välja bort ämnen. Propositionen som skulle göra yrkesprogrammen attraktivare kommer tyvärr att falla. misstag kommer inte att rättas till . Det gör mig ledsen, besviken, förvånad och faktiskt också arg. Jag blir arg, för jag tror på politik som är på riktigt. Vi måste kunna komma överens om viktiga saker här i riksdag, till exempel om kompetensförsörjningen i vårt land. Mest besviken är jag på . Låt mig förklara varför. Jag har varit med i hela processen. Jag har suttit med i den parlamentariska referensgruppen. Jag har förhandlat både med mitt eget parti och med andra. Jag har debatterat, och jag vet inte hur många branscher jag har besökt tillsammans med , där chefer, näringslivstoppar och yrkesarbetare har sagt: Kom överens nu! De har krävt att vi ska enas. Vi socialdemokrater och moderater har sagt: Ja, vi är överens! Och vi har fått applåder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkes-program och ett estetiskt ämne i alla nationella program representant i , , lät meddela att de stod bakom förslaget. Jag vet att det har förankrats i ledningen och på stämma. Därefter har jag hört finansministerkandidat säga att det var ett misstag att ta bort högskolebehörigheten och att därför vill återinföra den. Jag har läst motioner från . Jag har läst en lång intervju med tidigare skolpolitiska talesperson , där hon resonerade om varför högskolebehörigheten behöver komma tillbaka. Senast hörde jag i riksdagsdebatten att lät meddela att var överens med regeringen om att återinföra högskolebehörigheten. Alla som har engagerat sig det minsta i den här viktiga frågan skulle därför gissa att skulle rösta ja till regeringens förslag. Hade ett spelbolag satt upp odds hade man väl inte fått tillbaka pengarna om man hade spelat på det. Men vad händer? Jo, någon vecka efter besked här i kammaren håller de borgerliga partierna en presskonferens där de säger att de kommer fälla propositionen. Vad har man för motiv? Helt ärligt: Jag fattar ingenting. Men det är absolut inte det värsta. Branscherna, fackförbunden, lärarna, eleverna, kommunerna och de fristående skolorna, som alla hade börjat förbereda sig på förändringen, fattar inte heller något. Ingen fattar någonting. Om skulle ändra sig igen efter mitt anförande och rösta för regeringens förslag om att utöka poängen på yrkesprogrammen skulle reformen automatiskt finansieras med en knapp miljard i den av antagna budgeten. De pengarna var redo att skickas ut till skolorna. ser det ut att bli ett nej, så de pengarna kommer att stanna i statskassan. De pengar som kommuner och fristående huvudmän planerat för säger borgerligheten och SD nej till. Det hoppas jag att ni får förklara för era partikamrater i exempelvis , som meddelat att de kommer att genomföra regeringens förslag ändå. stod här i talarstolen och sa att det bara är en semantisk skillnad mellan våra ståndpunkter. Välja till eller välja bort - det är väl ingen skillnad, menade han. I sådana fall undrar jag: Varför då fälla propositionen? Varför ska vi börja på ruta ett i nästa mandatperiod? Oavsett vem som bildar regering måste vi lösa kompetensförsörjningen. Varför tror och övriga borgerliga partier att vi får fler elever att välja yrkesprogram om vi fortsätter att göra som ? Varför inte göra det som eleverna efterfrågar, det som branscherna efterfrågar och som i stort sett en enad remissopinion står bakom? Det som har utretts, förhandlats, remitterats och som en så gott som enad bransch står bakom avslås , bland annat med motivet att färre elever då skulle söka sig till yrkesprogram. Som argument används remissvar på ett ohederligt vis. Detta har lett till att organisationer skriver debattartiklar och betackar sig för att borgerligheten använder dem som argument. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkes-program och ett estetiskt ämne i alla nationella program Jag ser fram emot förklaringen till omsvängningen i efterföljande debattinlägg och yrkar starkt bifall till reservation 1. På övriga punkter yrkar jag bifall till utskottets förslag. Svensk skola står inför stora utmaningar och problem. Sjunkande studieresultat, bristande studiero och arbetsro och en kraftigt tilltagande lärarbrist är resultatet av med rödgrön regering. Behovet av kunskapsfokuserade reformer från nästkommande regering är därför stort. Skolan är grunden när det gäller att skapa livschanser för människor. Skolan är den yttersta garanten för att blir ett land där människor inte behöver ärva sina föräldrars utanförskap. Skolan är även grunden för kompetensförsörjning för . För oss, som ett litet, innovativt och exportberoende land i utkanten av , är det med kunskap och kompetens vi ska konkurrera. Det är genom skolan vi försörjer detta för såväl företag som den viktiga välfärden runt om i vårt land. Undermåliga förkunskaper är ett stort problem för kompetensförsörjningen, likaså den sneda dimensioneringen av utbildningsplatser i vårt land. Vi ser brister inom många yrken, både på gymnasienivå och på högskolenivå, men på vissa områden är läget avsevärt värre än på andra. Attraktiviteten hos yrkesprogrammen på gymnasiet har sjunkit . Det blir därför också ett problem för svensk arbetsmarknad. ska vi diskutera detaljerna i denna proposition, som rör yrkesprogrammen på gymnasiet. Låt mig dock inledningsvis vara extremt tydlig med vad som är huvudproblemet. Huvudproblemet för yrkesprogrammen på gymnasiet och för svensk skola är att var sjätte elev i grund och botten inte ens är behörig att börja på gymnasiet. Bara under föregående läsår var det över 18 000 elever som gick ur den svenska utan att vara behöriga och ha möjligheten att välja mellan ett studieförberedande eller ett yrkesförberedande program. Det ser tyvärr inte ut att bli bättre heller. För den enskilde är detta såklart ett enormt problem. Dörrar till vuxenlivet stängs, och sveket från vuxenvärlden är minst sagt monumentalt. En stor del av tappet av elevunderlag till yrkesprogrammen utgörs av personer som på grund av bristande förkunskaper inte har möjlighet att gå vidare. Vi ser dessutom hur man på gymnasieutbildningar, oavsett om de är yrkesförberedande eller studieförberedande, klagar över fallande förkunskaper hos eleverna och att gymnasieskolan tvingas kompensera för brister från . Låt mig dock komma till förslaget i sak och varför vi i Alliansen vänder oss emot det sådant det är utformat. Regeringen har i propositionen valt att göra ett antal förändringar för att blidka olika intressen i den svenska gymnasieskolan, med det typiska resultatet att det blir en kompromiss som egentligen lämnar alla missnöjda. Förändringar av schemaläggning ska göras när det gäller de högskoleförberedande kurserna på yrkesprogrammen. Det införs krav på att estetiska ämnen ska gälla som obligatoriska på alla gymnasieprogram. Man föreslår dessutom en halvering av gymnasiearbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkes-program och ett estetiskt ämne i alla nationella program Sammantaget är risken överhängande för att detta leder till ökade avhopp och en sämre arbetsmarknadsanknytning, framför allt när det gäller yrkesprogrammen, vilket vore oerhört negativt. I ett läge där vi behöver stärka både kvaliteten och kopplingen till arbetsmarknaden på yrkesprogrammen genomför man alltså en politik som riskerar att erodera just det. Yrkeskurserna behöver kvalitetssäkras av Skolinspektionen och branscherna, och branscherna måste få ett större inflytande över innehållet i utbildningen om yrkesprogrammen ska bli mer attraktiva. Collegemodellen kan stå som grund för detta, så att säga, som mycket framgångsrikt har visat att detta är möjligt att göra. Attraktiviteten för yrkesprogrammen beror främst på hur god kvalitet de har. En oerhört viktig del för att säkerställa kvaliteten på yrkesprogrammen är gymnasiearbetet, som fungerar som en viktig länk mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden utanför. Detta lyfts fram av ett antal remissinstanser, bland annat , som också konstaterar att den föreslagna halvering av gymnasiearbetet som regeringen föreslår riskerar att leda till att gymnasiearbetet kan fylla sin funktion. Man tappar därmed den viktiga länken till arbetsmarknaden, och arbetsmarknadsanknytningen på yrkesprogrammen blir alltså sämre i ett läge där den skulle behöva förbättras. Detta är ytterst allvarlig kritik kring en problemsituation som vi befinner oss i men som regeringen och regeringspartierna helt väljer att bortse ifrån och som de aldrig någonsin bemöter - varken i denna talarstol eller någon annanstans. Det handlar om bristande attraktivitet och om bristande resultat i fråga om anställbarhet. Dessa förändringar riskerar att ytterligare undergräva huvuduppdraget för utbildningen. Ska man göra detta behöver man nog ha starkare motiveringar än vad man faktiskt klarar av att leverera i den här propositionen. Sedan gäller det högskolebehörigheten på yrkesprogrammen. Först och främst: Låt oss vara ärliga med att det som erbjuds är den grundläggande högskolebehörigheten, som är ytterst begränsad. Det är en liten andel av högre utbildningar som man blir behörig att ta sig vidare till. Jag tycker att det är viktigt att poängtera det, för det är viktigt att vara ärlig med vad det är vi levererar från denna kammare. Låt mig också vara oerhört tydlig med att det ena inte är finare än det andra. Det har länge funnits en utpräglad bild i detta land och kanske allra tydligast i denna kammare av att det finns en strävansmålsättning om att så många som möjligt ska studera vidare och att det är bättre att gå på högskola än att skaffa sig en yrkesutbildning. Men ingenting skulle kunna vara mer fel. För många är detta just ett slöseri med tid och ingenting annat. I grunden är alla här inne överens, trots den svulstiga retorik som man får utstå från Socialdemokraterna. Det är inget parti som vill göra det obligatoriskt att läsa in högskolebehörigheten på gymnasiets yrkesprogram. Inte heller finns det något parti som vill göra det svårare eller ta bort möjligheten att läsa in den grundläggande högskolebehörigheten på yrkesprogrammen. Två förslag ligger på bordet. Bägge har intentionen och det tydligt uttalade syftet att det ska bli enklare att läsa in högskolebehörigheten. Låt mig vara glasklar med att det ska vara enkelt . De skolor som inte levererar i fråga om detta missköter sig i mina ögon. vet vi att många elever upplever det som svårt och krångligt rent schematekniskt att få ihop sina kurser. Alliansen föreslår därför att regelverket ska skärpas och att man ska se till att vid schemaläggning prioritera så att det är enkelt för eleverna att göra detta val. Valet ska baseras på om man vill ha högskolebehörigheten här och eller om man klarar sig utan den. Det ska inte vara ett val som baseras på praktiska frågeställningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkes-program och ett estetiskt ämne i alla nationella program Regeringen föreslår i stället att kurserna ska ligga i schemat - eleverna får sedan välja bort dem från schemat. Det är såklart en bild och en modell som är mentalt lockande för många föräldrar som oroar sig för att deras barn väljer bort viktig kunskap. Men ska man erkänna: Det är inte en helt okomplicerad väg som regeringen har valt. Resultatet blir, som också närvarande gymnasieministern konstaterade på presskonferensen där detta presenterades, att de elever som väljer bort högskolebehörigheten helt enkelt får håltimmar . Vi vet utifrån regeringens egen utredning Saknad! att det kraftigt riskerar att leda till ökade avhopp, framför allt för de elever som har absolut svagast anknytning. Även denna kritik väljer regeringspartierna att helt ducka för och att inte över huvud taget besvara.