bet · H501SkU10 · 2018-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från I betänkandet behandlar utskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden och ett yrkande från allmänna motionstiden om frågor på punktskatteområdet. Motionerna innehåller bl.a. förslag om skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt, flygskatt samt skatt på alkohol och tobak. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden ett tillkännagivande till regeringen om att kemikalieskatten ska utvärderas. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18 och ett yrkande från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatt på drivmedel m.m. Övriga frågor om punktskatter 1.Energiskatt, punkt 1 (C) 2.Energiskatt, punkt 1 (L) 3.Beskattning av biodrivmedel, punkt 3 (SD) 4.Beskattning av biodrivmedel, punkt 3 (C) 5.Bonus–malus-system, punkt 4 (M) 6.Bonus–malus-system, punkt 4 (V) 7.Bonus–malus-system, punkt 4 (L) 8.Bonus–malus-system, punkt 4 (KD) 9.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (SD) 10.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 5 (C) 11.Trängselskatt, punkt 6 (V) 12.Kemikalieskatt, punkt 7 (SD) 13.Alkoholskatt, punkt 8 (M) 14.Flygskatt, punkt 10 (L) 15.Skatt på avfall, punkt 13 (M) 16.Övriga frågor om punktskatter, punkt 15 (SD) 17.Övriga frågor om punktskatter, punkt 15 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:698 av (S), 2017/18:778 av (S), 2017/18:2443 av och (båda C), 2017/18:2771 av och (båda MP), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 1 i denna del och 16, 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 21, 2017/18:2994 av (M), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 38. Reservation 1 (C) Reservation 2 (L) Skatt på drivmedel m.m. 2017/18:1328 av (M), 2017/18:1613 av (M), 2017/18:2755 av (M), 2017/18:2880 av (M), 2017/18:2882 av (M) och 2017/18:3016 av (MP). 2017/18:2451 av (M), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 17, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 17. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) Reservation 7 (L) Reservation 8 (KD) 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 7, 2017/18:1330 av (M), 2017/18:1589 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1858 av och (båda C), 2017/18:1964 av och (båda M), 2017/18:2859 av (C), 2017/18:3378 av (SD), 2017/18:3641 av (M) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) 2017/18:1 av (KD), 2017/18:585 av och (båda S), 2017/18:734 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:1838 av (S), 2017/18:2748 av (MP) yrkande 3, 2017/18:3176 av (M), 2017/18:3286 av (M), 2017/18:3302 av (M), 2017/18:3305 av (M), 2017/18:3320 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3337 av (SD) yrkande 4, 2017/18:3460 av och (båda M) och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 11 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att kemikalieskatten ska utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:292 av (MP) och 2017/18:3902 av och (båda SD) yrkandena 3 och 4. Reservation 12 (SD) 2016/17:1883 av Finn och (båda M) yrkande 1, 2017/18:1286 av Finn (M), 2017/18:1898 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2325 av (M), 2017/18:2411 av och (båda M), 2017/18:2558 av (M), 2017/18:2685 av (S) och 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (M) 2017/18:242 av (C) yrkande 4 och 2017/18:3884 av (SD) yrkande 3. 2017/18:485 av (S) yrkande 1, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 i denna del. Reservation 14 (L) 2017/18:2461 av m.fl. (M) och 2017/18:2906 av och (båda M). 2017/18:2266 av (M) och 2017/18:3875 av (KD). 2017/18:2966 av (M) och 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 15 (M) 2017/18:3902 av och (båda SD) yrkande 9. Övriga frågor om punktskatter 2017/18:489 av (SD), 2017/18:1664 av (MP) yrkande 2, 2017/18:2769 av m.fl. (MP), 2017/18:2770 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3800 av och (båda M). Reservation 16 (SD) Reservation 17 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning fattade beslut med anledning av budget-propositionen . antog i det sammanhanget förändringar på punktskatteområdet som bl.a. inkluderade ändrade energiskatter och drivmedelsskatter, införandet av en skatt på flygresor, införandet av ett bonus–malus-system för nya lätta fordon samt införandet av ett reduktionspliktssystem. avslog motioner som innehöll förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, yttr. 2017/18:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motions-yrkanden från allmänna motionstiden och ett yrkande från allmänna motionstiden som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller förslag om bl.a. skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på flygresor, kemikalier, läskedrycker, bekämpningsmedel, avfall, livsmedel och tobak samt slutligen yrkanden om reklamskatt och lotteriskatt. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2016/17:SkU24. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av och om en ändrad utformning av lagstiftningen om energiskatter, om att utreda ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna, om en höjd koldioxidskatt och om att utreda möjligheten att införa en enhetlig och teknikneutral koldioxidskatt. avslår vidare motionsförslagen om att förenkla reglerna för småskalig elproduktion, om skattebefrielse för egenproducerad förnybar el, om en översyn av beskattningen av elektricitet för bussar och av laddström för elektrifierade båtar. Jämför reservation 1 (C) och 2 (L). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur EU:s medlems-stater ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen gjordes genom ändringar av skattesatserna i LSE. Om-räkningen grundar sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI) mellan . och framåt sker en omräkning av skattebeloppen för de fossila bränslena genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall grundar sig beräkningarna på faktiska förändringar i KPI för samtliga fossila bränslen. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) är en av de faktorer som ska beaktas vid omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslogs . För bensin och dieselbränsle görs därför en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta sker genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Denna tillkommande omräkning sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot en effektivare användning av resurser sker genom att skatten är prispåverkande. Nuvarande energiskatt på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruket är lågt beskattade. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . För energiskattesatsen på elektrisk kraft görs beräkningen av skattesats utifrån den faktiska förändringen i KPI . Index har ökat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på elektrisk kraft i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Jämfört med den energiskattesats på elektrisk kraft som gäller fr.o.m. medför indexomräkningen av energiskattesatsen på elektrisk kraft en höjning för hushåll och tjänstesektor med (kWh) (0,inklusive mervärdesskatt). I vissa kommuner i norra är skattenivån för hushåll och tjänstesektor nedsatt med per kWh jämfört med normalnivån. Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller åter-betalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. gäller en ytterligare skattenedsättning på egen-producerad förnybar el, som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Skattenedsättningen är det första av de steg som aviserats av regeringen i ett arbete för att avskaffa energiskatten på solel framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. I motion 2017/18:698 av (S) föreslås en översyn av skattelagstiftningen för elektrifierad kollektivtrafik. Motionären menar att kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn är undantagna från skatt på energin de använder, men att detta inte gäller för elektrifierade bussar. I motion 2017/18:778 av (S) föreslås en översyn av beskattningen av laddström för elektrifierade båtar. Motionären anför att även elektricitet som drivmedel bör vara skattebefriat för att skapa konkurrensneutralitet och stimulera övergången till el för båtar. I motion 2017/18:2443 av och (båda C) föreslås en översyn av lagstiftningen om energiskatter så att små och medelstora företag kan få samma förutsättningar som större elintensiva och/eller metallurgiska företag att anmäla sig som ”frivilligt skattskyldiga”. Motionärerna menar att det är viktigt att de nya reglerna om elskatten inte missgynnar mindre företag. I motion 2017/18:2771 av och (båda MP) föreslås att ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna utreds. Motionärerna menar att ett sådant system för det första ger en tydlig fördelningspolitisk effekt och för det andra ger ett mycket starkt incitament att minska de egna koldioxidutsläppen. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 16 anförs att förorenaren ska betala, att grön skatteväxling ska införas och att det behövs generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel. Motionärerna föreslår därför att en koldioxidskatt på fossila bränslen ska införas. Motionärerna föreslår vidare att reglerna för småskalig elproduktion, t.ex. installation av solpaneler, ska förenklas. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 21 föreslås att koldioxidskatten kontinuerligt ska höjas i den takt som krävs för att ska kunna ta sitt globala klimatansvar. Motionärerna föreslår vidare att skatteintäkterna ska återbetalas till invånarna i landet och att överskottet ska gå till klimatinvesteringar. I motion 2017/18:2994 av (M) föreslås att möjligheten att införa en enhetlig teknikneutral koldioxidskatt ska utredas. Motionären menar att det krävs en koldioxidskatt som är teknikneutral och uppmuntrar innovation och utveckling för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart, effektivt och miljövänligt transportsystem. I kommittémotion 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 12 anförs att en klimatsmart politik kräver generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel som en koldioxidskatt på fossila bränslen. Motionärerna anför vidare att det är viktigt att det görs en översyn av lagstiftningen om energiskatter. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 38 föreslås att möjligheten att införa en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan ska utredas. Motionärerna menar att genom en mer flexibel elskatt som varierar beroende på efterfrågan kan belastningen minskas när trycket är som hårdast och skapa nya affärsmöjligheter för lagring när efterfrågan är låg. Motionärerna föreslår vidare att det bör underlättas för den som bor i lägenhet att vara andelsägare i en mikroproduktionsanläggning, t.ex. genom möjlighet till skatteavdrag. Motionärerna föreslår slutligen att skatten för egenanvändning av solel ska slopas för att öka den närproducerade elproduktionen. beslutade om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthus-gaser och bidra till målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning (bet. 2009/10:SkU21). Regeringen föreslog då ett antal förändringar –2015. Syftet var att åstadkomma effektivast möjliga klimatstyrning för att möta klimatförändringarna och de utmaningar och problem som uppkommer på grund av dem. Förändringarna ska dessutom passa ihop med de europeiska styrinstrumenten som de inte ska försämra svenska företags konkurrenskraft. Regeringen har uttalat att det krävs en mer ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik. ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Regeringen har också uttalat att man kommer att verka för att regelverket på energi-, miljöskatte- och statsstödsområdena ses över för att möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen och klara klimatutmaningen. Viktiga steg har redan tagits och lagstiftning på framför allt miljö -, klimat- och energiområdet har förhandlats och håller på att förhandlas för att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Ett klimatpolitiskt ramverk som består av en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd infördes . För att minska utsläpp från transportsektorn införs ett reduktionspliktssystem, ett bonus–malus-system för nya lätta fordon och en flygskatt. Regeringen har vidare uttalat att man bl.a. kommer att verka för att EU:s lagstiftning säkerställer att målen för förnybar energi och energieffektivisering nås samt skapar goda förutsättningar för hållbar bioenergi. Utskottet anser inte att det därutöver finns skäl för tillkännagivanden om en översyn av lagstiftningen om energiskatter eller om en utredning av utformningen av koldioxidskatten. Utskottet är inte heller berett att uttala sig om ett system med återbetalning av koldioxidavgiften till medborgarna. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel. De medel som avsattes för investeringsstödet för solel 2017 var åtta gånger högre än de var 2015. I budgetpropositionen uttalade regeringen att man anser att solelen behöver främjas ytterligare och att man därför skyndsamt ska se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet elektricitet producerad med solceller och den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. infördes därför en ytterligare skattenedsättning på egenproducerad förnybar el, som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, är sänkt till per kilowatt-timme (prop. 2016/17:141, bet. 2016/17:SkU30, rskr. 2016/17:267). Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Skattenedsättningen är det första av de steg som aviserats av regeringen i ett arbete för att avskaffa energiskatten på solel framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. I budgetpropositionen uttalade regeringen vidare att man fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller och att solcellsstödet därför tillförs ytterligare medel. Regeringen uttalade också att åtgärder ska vidtas för att öka intresset för stödet, främst bland privatpersoner, och för att effektivisera stödgivningen. Regeringen kommer bl.a. att utreda förutsättningarna för och lämpligheten i att låta fler andelsägare av förnybar elproduktion få del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns något behov av tillkännagivanden om att förenkla reglerna om småskalig elproduktion eller om skattebefrielse för egenproducerad förnybar el. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar beslutade 2016 efter förslag av regeringen att införa en elbusspremie. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. Regeringen bedömer att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det är vidare regeringens bedömning att ett riktat investeringsstöd såsom elbusspremien, vilket subventionerar inköp av den dyrare tekniken, är ett mer lämpligt styrmedel än sänkt elskatt. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna begränsade att inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet bevilja nedsatt skatt för elbussar. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan är obehövligt. har avslagit liknande motionsförslag om att nedsättningen av energiskatt på el ska gälla även för mindre fartyg och hänvisat till finansministerns svar på fråga 2015/16:1547 av (C) Energiskatt för mindre fartyg och pendelfartyg (yttr. 2017/18:SkU1y). Finansministern anförde följande. har frågat mig hur jag kommer att verka för att även mindre fartyg får samma ekonomiska skatteincitament att öka användningen av el för framdrivning och s.k. ombordel. Frågan ställs mot bakgrund av den bestämmelse som medger en skattenedsättning för förbrukning av el ombord på vissa skepp då de ligger i hamn, s.k. . Skattenedsättningen träffar endast el som förbrukas i skepp med en bruttodräktighet om minst 400. har t.o.m. rätt att tillämpa nedsatt energiskatt för i enlighet med ett beslut från rådet. Då skattenedsättningen infördes motiverades åtgärden med att den ansågs utgöra en effektiv metod för att sänka utsläppen från fartyg i hamn. De största miljövinsterna ansågs kunna uppnås om skattenedsättningen träffade större skepp i yrkesmässig sjöfart. Gränsen om en bruttodräktighet om minst 400 valdes mot denna bakgrund då den absoluta merparten av de fartyg som bedriver internationell trafik och fartyg av större storlek som bedriver nationell trafik skulle komma att omfattas. Regeringen har ställt upp ambitiösa klimatmål och anser det vara angeläget att öka den miljöstyrande effekten av skatt på energi. Det är också angeläget att de åtgärder som regeringen föreslår är kostnadseffektiva och leder till största möjliga miljönytta. Jag anser att den av den tidigare regeringen valda gränsen för aktuell skattenedsättning är väl avvägd. Utskottet ser inte något skäl att nu göra en annan bedömning och avstyrker det aktuella motionsförslaget. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner i motsvarande delar. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa lägre bensinskatt i glesbygden, om att slopa indexomräkningen av drivmedelsskatterna och om att sänka skatten på diesel. Enligt energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) är EU:s medlemsländer skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom för dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljö-egenskaper, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationer tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skatte-mässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen anges i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. har en årlig indexomräkning gjorts av energiskattesatserna på såväl el som koldioxid och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i , i förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. För bensin och dieselbränsle görs och framåt även en årlig omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av bruttonationalprodukten. beslutade i det s.k. klimatskattepaketet om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behövde höjas utöver vad som följde av redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). höjdes energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av konsumentprisindex.