bet · H501SfU15 · 2018-03-23 00:00:00 — I motion 2017/18:310 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra en retroaktiv åldersbedömning på de ensamkommande som anlänt . Vid uppenbart fusk ska utvisning verkställas . Inget barn ska enligt motionärerna placeras med vuxna män och på så sätt riskera att bli utsatt för övergrepp. I motion 2017/18:3545 av (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om obligatoriska ålderstester. Sådana bör göras i alla fall där det föreligger tveksamhet eller där en person tjänar på att uppge låg ålder. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 4 ett tillkännagivande om en översyn av asyllagstiftningen i syfte att stärka skyddet för de som är . Enligt motionärerna är 18-årsgränsen för absolut. Det finns inget stöd för att den som är lättare klarar av att återvända än den som är . I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt säkerställa att följer den gällande lagstiftningen om åldersbedömningar. Det finns flera exempel på bristande rättssäkerhet, t.ex. felaktiga transkriberingar, som i flera fall lett till att sökanden fått fel ålder. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 11 ett tillkännagivande om möjligheten för den som överklagar ett asylbeslut att få göra en medicinsk åldersbedömning, liksom i särskilda fall för den som fått en lagakraftvunnen avslagsdom. Den som felaktigt fått sin ålder uppskriven och som överklagar ska självklart få genomgå en åldersbedömning och, på grund av bristande hantering, ska detta gälla även personer som är mellan 18 och 21 och som fått avslag. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 5 ett tillkännagivande om att de som fått ett avslag på sin asylansökan, och där åldern varit av avgörande betydelse för beslutet, ska erbjudas möjlighet att genomgå en medicinsk åldersbedömning innan beslutet om avvisning eller utvisning verkställs. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 21 ett tillkännagivande om att ska ha en förteckning över s.k. säkra länder. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande från s.k. säkra länder ska bo på boenden . Därmed underlättas både kontakterna med och det återvändande som sannolikt blir aktuellt. I motion 2017/18:3443 av (M) begärs ett tillkännagivande om att asylärenden där den asylsökande kommer från s.k. säkra länder ska handläggas i särskild ordning och med snabb hantering. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 3 ett tillkännagivande om en lista över säkra länder. En sådan lista skyndar på asylprocessen och bör införas till dess att partiets asylpolitik är genomförd. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om utvisning till säkra länder. bör enligt motionärerna sluta avtal med andra säkra länder om att ta emot personer som ska utvisas, men som inte kan tas emot av sitt hemland. I motion 2017/18:1310 av (KD) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att införa ett snabbspår för asylsökande från säkra länder. Enligt motionären finns det ett antal länder där 98–av de sökande får avslag på sin asylansökan. Rätten för asylsökande att arbeta m.fl. (M) begär i partimotion 2017/18:3591 yrkande 4 ett tillkännagivande om att ska ha ett ökat jobbfokus i placeringen av asylsökande. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att förenkla för asylsökande att få de dokument som behövs för att kunna ha ett jobb i . De asylsökande ska få dokumenten direkt vid ankomsten. Vidare måste en lösning till som gör att asylsökande kan få sin lön inbetald på ett bankkonto. I motion 2017/18:2990 av (M) begärs ett tillkännagivande om att förenkla reglerna för asylsökande att kunna arbeta från dag ett. Enligt motionären är det svårt för de asylsökande att få arbete om de inte kan få ett personnummer och ett bankkonto. I motion 2017/18:3166 av i (M) begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om rätten för asylsökande att arbeta under asylprocessen. Systemet med ansökan om undantag från förbudet att arbeta är enligt motionären ineffektivt och står i strid med arbetslinjen. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att upphäva det automatiska förbudet mot att arbeta under asylprocessen och ersätta det med en automatisk rätt att arbeta. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 5 ett tillkännagivande om att huvudregeln ska vara att asylsökande får arbeta. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 19 ett tillkännagivande om att det måste bli enklare att arbeta och praktisera . För att detta ska bli möjligt bör den asylsökande automatiskt tilldelas ett s.k. samordningsnummer under förutsättning att identiteten kan styrkas. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 8 ett tillkännagivande om att villkoret för identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. Med längre handläggningstider är det enligt motionärerna mycket viktigt med sysselsättning för de asylsökande. I motion 2017/18:1671 av (MP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om arbete från dag ett. Dagens system med undantag från arbetstillstånd (AT-UND) är onödigt krångligt. Motionären anser att fler bör ges möjlighet att arbeta . Utlänningslagen bygger på principen att tillämpar en ordning med reglerad invandring vilket kommer till uttryck bl.a. i kravet på att en utlänning som huvudregel ska ha visering eller uppehållstillstånd för att få vistas här i landet. Den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med skyddsgrunderna i utlänningslagen. Bedömningarna görs alltid utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. och migrationsdomstolarna ska på de skäl som anförts och med det underlag som presenterats avgöra om det finns grund för uppehållstillstånd. När det gäller att ge vägledning för tillämpningen är det en fråga för Migrationsöverdomstolen i egenskap av praxisbildande instans. I flera av motionerna ifrågasätts eller kritiseras rättssäkerheten i hantering av asylärenden. Det handlar om att stärka rättssäkerheten, t.ex. genom bättre språkanalyser och landkunskap, att utreda rättssäkerheten genom hela asylprocessen och att säkerställa att rättssäkerhet och kvalitet inte påverkas av ambitionen att korta handläggningstiderna. Av budgetpropositionen (utg.omr. 8 s. 21) framgår att genomför systematiska och tematiska kvalitetsuppföljningar i prövningsverksamheten. har gjort två tematiska uppföljningar inom asylområdet: dels om användning av landinformation i asylärenden, dels om asylärenden där hbtq-skäl prövats. När det gäller kvalitetsuppföljningen angående landinformation har 200 ärenden granskats. Det är dock inte möjligt att i datasystem söka fram ärenden där hbtq-skäl har åberopats. Urvalet av ärenden har därför skett genom att hbtq-experter ombetts skicka in ärenden där de varit involverade. Totalt 190 ärenden ingick i granskningen. Uppföljningarna visar att kvaliteten generellt sett är god men att det i prövningen av asylärenden där hbtq-skäl åberopas finns vissa förbättringsområden. Utskottet är införstått med att den exceptionella ökningen av antalet asylsökande som kom till ställde inför stora utmaningar både 2015 och 2016. Det står dock klart att det finns utrymme för förbättringar av hantering av asylärenden. Enligt utskottet är det i första hand regeringen som genom regleringsbrev och dialog med myndigheten måste se till och följa upp att kvaliteten förbättras. Med hänsyn härtill saknas enligt utskottet skäl för att nu göra ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:3787 (C) yrkande 15, 2017/18:1939 (V) yrkandena 13, 14, 15 och 17 samt 2017/18:2818 (L) yrkandena 1 och 6. Även motionerna 2017/18:1939 (V) yrkandena 16 och 18, 2017/18:3394 (KD) yrkande 3 och 2017/18:1671 (MP) yrkande 9 avstyrks med det anförda. Genom tillfälliga lagen har beslutat om begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd. har också beslutat att införa en möjlighet för den som sökt asyl och som studerar på gymnasiet att få ett längre uppehållstillstånd än alternativt 13 månader. Enligt utskottets mening finns det inget som talar för att dessa beslut har urholkat principen om en reglerad invandring. Motion 2017/18:3178 (M) yrkande 41 avstyrks därför. Med anledning av yrkandet om ett s.k. snabbförfarande för syrier noterar utskottet att det i budgetpropositionen (utg.omr. 8 s. 20 och 27) anges att prioriterade presumtiva bifallsärenden framför mer utredningskrävande ärenden. Bifallsandelen för dessa gruppers ansökningar låg på mellan . En stor del av de ärenden som då avgjordes avsåg syrier, eritreaner och statslösa. Vidare anges att ett betydande antal utredningskrävande ärenden som inte hade avgjorts skulle komma att handläggas , vilket kunde förvärra bristen på tolkar och offentliga biträden. Enligt regeringen var det därför viktigt att har ett mer långsiktigt, hållbart och strategiskt perspektiv på styrningen av verksamheten. Utskottet anser att införande av ett snabbspår för vissa grupper initialt kan leda till att en större mängd ärenden kan avgöras men att det i längden kan skapa problem, t.ex. brist på tolkar och offentliga biträden. Utskottet kan därför inte förorda införandet av, som föreslås i detta fall, ett snabbspår för syrier. Inte heller anser utskottet att t.ex. ärenden från länder med hög avslagsfrekvens ska särbehandlas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 23 och 2017/18:2818 (L) yrkande 8. Motion 2017/18:1671 (MP) yrkande 1 avstyrks med hänvisning till att regeringen i regleringsbrevet för avseende begärt bl.a. att handläggningstiderna för ansökningar om asyl ska förkortas väsentligt för att vistelsetiderna i mottagningssystemet ska bli så korta som möjligt. Enligt 16 kap. 12 § UtlL meddelar Migrationsöverdomstolen prövningstillstånd om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas eller om det annars finns synnerliga skäl att pröva överklagandet. Enligt utskottets mening bör kriterierna för att bevilja prövningstillstånd inte ändras och det bör inte heller bestämmelsen i 18 kap. 1 § UtlL om att offentligt biträde ska förordnas bara om det finns behov av det. Motionerna 2017/18:1939 (V) yrkandena 20 och 21 och 2017/18:2818 (L) yrkande 9 avstyrks därför. Utlänningsdatalagen (2016:27) trädde i kraft . Syftet med lagen är att ge , och utlandsmyndigheterna möjlighet att behandla personuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Av lagen framgår att visst informationsutbyte mellan polisen och är tillåten. EU:s dataskyddsreform innebär att en ny dataskyddsförordning kommer att utgöra grunden för generell personuppgiftsbehandling inom EU fr.o.m. . Reformen omfattar även ett nytt direktiv med särregler för den personuppgiftsbehandling som utförs av behöriga myndigheter för bl.a. brottsbekämpning, lagföring och straffverkställighet. Regeringen har aviserat en proposition om en anpassning av utlänningsdatalagen till EU:s dataskyddsförordning till . Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 2017/18:3178 (M) yrkande 11. Frågan om att inrätta särskilda ansökningsområden nära de stora gränsövergångarna är inte aktuell eftersom det enligt utskottets mening inte är sannolikt att asylprocessen därigenom skulle bli vare sig effektivare eller mer rättssäker. Utskottet avstyrker därför motion 2017/18:3394 (KD) yrkande 2. Inte heller är det aktuellt att införa slutna boenden för asylsökande som inte kan styrka sin identitet. Motion 2017/18:3890 (SD) yrkande 15 avstyrks därmed. Barn och andra utsatta grupper När det gäller barn i asylprocessen noterar utskottet att det av årsredovisning framgår att verket arbetar efter myndighetens barnpolicy som syftar till att stärka barnets rättigheter i alla beslut och åtgärder som verket har ansvar för. Dessutom finns stöddokument för handläggning av barn i familjer och ensamkommande barn, bl.a. checklistor för barnkonsekvensanalys. Uppföljningar visar dock återkommande på brister i att tillgodose barns rättigheter i asylprocessen. Uppföljning av skyddsprocessen visar på en stor risk att denna grupp osynliggörs och att uppdraget att pröva varje ärende individuellt inte uppfylls. Baserat på interna och externa uppföljningar av barnrättsperspektivet har en uppdragsplan tagits fram och nya verktyg och metoder börjat utvecklas för att bl.a. förbättra stödet till handläggare för analys av barns bästa i skyddsprocessen. Regeringen gav i ett beslut i uppdrag att genomföra kompetensbevarande och kompetensförstärkande insatser i myndighetens arbete med att säkerställa hög rättslig kvalitet och enhetlig rättstillämpning i asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. Av beslutet framgår bl.a. att gjorde en granskning och analys av ärenden där sexuell läggning eller könsidentitet hade åberopats. Myndigheten konstaterade att det fanns brister i handläggningen. har därefter inrättat en särskild handläggningsordning där hbtq-specialister medverkar i ärenden där hbtq-skäl åberopats eller framkommit. När det gäller frågan om situationen för kristna konvertiter vill utskottet framhålla att den som bedöms vara i behov av skydd och som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd här. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att asylsökanden vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. I ett rättsligt ställningstagande om religion som asylskäl, inklusive konvertering, poängterade behovet av att ha tillgång till korrekt och aktuell landinformation innan en utredning genomförs. Vidare lämnas rekommendationer för bedömningen av om grunderna för ansökan uppfyller kraven på förföljelse och att hänsyn även ska tas till att en person kan tillskrivas en religiös uppfattning som han eller hon inte har. Särskilt poängteras att sökanden inte ska behöva dölja eller avstå från sin religiösa tillhörighet om han eller hon inte väljer att göra det av personliga skäl. Utskottet inser att det alltid kommer att finnas utrymme för förbättringar av hantering av asylärenden, framför allt i fråga om ärenden som rör t.ex. barn och hbtq-personer. Det arbete som pågår hos med t.ex. barnkonsekvensanalyser och rättsliga ställningstaganden är steg i rätt riktning. Därtill förutsätter utskottet att resultatet av regeringens uppdrag kommer att innebära ytterligare förbättringar vad gäller hbtq-personer. Mot bakgrund av det som anförts anser utskottet att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av de aktuella motionerna. Motionerna 2017/18:1939 (V) yrkandena 7–10, 12, 38 och 39, 2017/18:411 (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:423 (L) yrkande 2, 2017/18:444 (L) yrkandena 1, 3 och 5, 2017/18:3578 (L) yrkande 27, 2017/18:2818 (L) yrkande 10, 2017/18:3394 (KD) yrkande 24, 2017/18:1671 (MP) yrkande 5, 2017/18:1376 (S), 2017/18:1377 (S) yrkande 1 och 2017/18:2206 (S) avstyrks därför. Vid behandling av regeringens proposition 2016/17:121 Åldersbedömning tidigare i asylprocessen konstaterade utskottet i betänkande 2016/17:SfU18 att den tidigare ordningen för åldersbedömning innebar att en första bedömning gjordes i samband med ansökan om asyl, där verket bedömde rimligheten i de lämnade uppgifterna. En mer ingående bedömning gjordes emellertid inte förrän i samband med beslutet om uppehållstillstånd. Det innebar att en vuxen asylsökande som uppgett att han eller hon är men vars ålder var svårbedömd kunde komma att placeras i ett boende avsett för barn. Enligt utskottet var det olyckligt att vuxna asylsökande kunde komma att behandlas som barn under asylprocessen och därmed få del av de rättigheter och förmåner som är avsedda för barn. Det kunde gälla placering i särskilt boende, skolgång och hälso- och sjukvård. Utskottet ansåg att en sådan ordning inte var lämplig, eller att den till och med var direkt olämplig. Utskottet välkomnade därför regeringens förslag om att tidigarelägga medicinska åldersbedömningar av ensamkommande barn som uppger att de är men där det finns skäl att ifrågasätta uppgiften om ålder. Detta blev också beslut (rskr. 2016/17:204). Det är förstås otillfredsställande om det efter en genomgången åldersbedömning är oklart om sökanden är under eller . Det beror på att en åldersbedömning inte kan ge ett exakt svar på en persons ålder. Däremot är den ett hjälpmedel för att bedöma sannolikheten för att en asylsökande är äldre eller . I artikel 25.5 i det omarbetade asylprocedurdirektivet (2013/32/EU) anges dock att om det fortfarande finns tvivel om den enskildes ålder så ska beslutsfattaren utgå från att han eller hon är underårig. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 2017/18:3890 (SD) yrkande 14. Utskottet delar uppfattningen i motion 2017/18:3178 (M) yrkande 13 att det är viktigt med en väl fungerande ordning för åldersbedömning. Genom den ordning som infördes görs åldersbedömningar i asylprocessen än förut. Att föreskriva att en bedömning ska göras direkt vid ankomsten torde dock inte vara praktiskt genomförbart. Därmed avstyrker utskottet motionen i fråga. Vad gäller frågan om huvudansvaret för de medicinska åldersbedömningarna bl.a. i migrationsprocessen liksom att medicinsk kompetens från andra länder ska kunna användas för åldersbedömningar anser utskottet att det i första hand är en fråga för regeringen att ta ställning till. Av det skälet avstyrks motion 2017/18:3178 (M) yrkandena 14 och 15. Vad därefter gäller frågan om på en kommuns begäran ska kunna föranstalta om en åldersbedömning konstaterar utskottet att det åligger att utreda sökandens ålder i de fall det finns skäl att ifrågasätta hans eller hennes egen uppgift. Utskottet kan därför inte se något behov för en kommun att få till stånd en åldersbedömning. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3178 (M) yrkande 17. ska göra en åldersbedömning om det finns skäl att ifrågasätta att sökanden är , vilket enligt utskottet är en rimlig ordning. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom kravet på att endast den som uppenbart är ska slippa en åldersbedömning. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom kravet på att åldersbedömningar ska göras på de ensamkommande barn som anlänt . Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:3890 (SD) yrkande 13 och 2017/18:310 (SD). Även motion 2017/18:3545 (SD) yrkande 1 om obligatoriska åldersbedömningar avstyrks med det anförda. När det gäller frågan om hur man ska se på ett fall av nekat samtycke till medicinsk åldersbedömning konstaterar utskottet att det ankommer på att i varje enskilt fall ta ställning till om det finns godtagbara skäl till att den sökande inte vill genomgå en åldersbedömning. Därtill kommer att har ett utredningsansvar som innebär att verket utifrån bevisningen i övrigt måste fatta ett beslut i ärendet. Av proposition 2016/17:121 (s. 25) kan utläsas att en ansökan om uppehållstillstånd inte kan avslås enbart på grund av att sökanden inte vill genomgå en medicinsk åldersbedömning. Utskottet kan inte se något skäl att ändra de beslutade reglerna om åldersbedömningar och avstyrker därmed motion 2017/18:3178 (M) yrkande 16. är enligt bestämmelserna i 13 kap. 13 § UtlL skyldigt att ändra ett beslut som verket har fattat som första instans, om verket finner att beslutet är oriktigt på grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, om det inte blir till nackdel för utlänningen. Skyldigheten gäller inte om har lämnat över handlingarna i ärendet till en migrationsdomstol. I övriga fall gäller de möjligheter till omprövning som följer av allmänna förvaltningsrättsliga principer. Utskottet anser inte att det finns skäl att utvidga möjligheterna till åldersbedömning för den som fått ett avslagsbeslut eller som överklagar ett sådant beslut. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2818 (L) yrkande 11 och 2017/18:3394 (KD) yrkande 5. I några motioner föreslås att en översyn ska göras i syfte att stärka skyddet för dem respektive att säkerställa att följer den gällande lagstiftningen om åldersbedömning. Utskottet anser att det i första hand bör ankomma på regeringen att ta ställning till behovet av sådana åtgärder. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:1939 (V) yrkandena 4 och 19. Enligt 5 kap. 1 b § första stycket 3 UtlL får en asylansökan avvisas under vissa förutsättningar. Detta gäller bl.a. om sökanden kan sändas till ett land där han eller hon inte riskerar att utsättas för förföljelse eller dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt är skyddad mot att sändas vidare till ett land där han eller hon inte har motsvarande skydd. Som ytterligare förutsättningar gäller att sökanden ska ha möjlighet att ansöka om skydd som flykting i det andra landet samt har en sådan anknytning till det aktuella landet att det är rimligt för honom eller henne att resa dit. Bestämmelsen infördes utlänningslagen i samband med genomförandet i svensk rätt av asylprocedurdirektivet (2005/85/EG), se prop. 2009/10:31, bet. 2009/10:SfU8, rskr. lämnade kommissionen ett förslag till asylprocedurförordning, KOM(2016) 467. Förslaget innebär enligt regeringens faktapromemoria 2015/16:FPM131 bl.a. en harmonisering av användningen av begreppet säkraländer, dvs. första asylland (en sökande har redan beviljats skydd i ett tredjeland utanför EU), säkert tredjeland (sökanden kan sändas till ett tredjeland och där ansöka om och beviljas skydd) och säkert ursprungsland (sökandens ursprungsland bedöms generellt vara säkert för sina invånare men utesluter inte att enskilda från landet kan ha skyddsbehov). Tillämpningen av begreppen föreslås bli tvingande. Kommissionen lade fram ett förslag till en förordning (KOM(2015) 452) som etablerar en gemensam förteckning på säkra ursprungsländer. Kommissionens anser att den EU-gemensamma förteckningen efter antagande ska integreras i asylprocedurförordningen. Enligt förslaget ska medlemsstaterna få ha kvar nationella listor på säkra ursprungsländer och säkra tredjeländer efter ikraftträdandet av förordningen. Därefter ska det endast finnas EU-gemensamma förteckningar. Förslaget till asylprocedurförordning är föremål för behandling i rådet. Mot bakgrund av det arbete som pågår inom EU vad gäller frågan om säkra länder anser utskottet att det inte finns något skäl för att göra ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3178 (M) yrkandena 21 och 22, 2017/18:3443 (M), 2017/18:3890 (SD) yrkandena 3 och 25 och 2017/18:1310 (KD) yrkande 4. Rätten för asylsökande att arbeta En asylsökande har möjlighet att undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Om den asylsökande saknar identitetshandlingar måste han eller hon medverka till att klarlägga sin identitet för att undantag ska göras. I årsredovisning angavs att allt fler personer har beviljats undantag. Antalet undantag till personer från , och hade ökat avsevärt . Störst andel med rätt att arbeta kom fortfarande från , även om färre undantag hade beviljats för den gruppen än . hade mer än dubbelt så många asylsökande arbetat än året innan och ökningen gällde både kvinnor och män. Andelen kvinnor av dem som arbetat hade dock sjunkit. Av ett svar på en skriftlig fråga om AT-UND och krav på att klargöra sin identitet angav statsrådet att alla som styrkt sin identitet vid asylansökans inlämnande i praktiken får ett AT-UND. Om identiteten inte är styrkt vid ansökningstillfället, prövas möjligheten till AT-UND i stället då den asylsökande lämnar in någon form av handling till , som ensam eller tillsammans med andra dokument kan styrka identiteten. Enligt statsrådet är det viktigt att det finns incitament för den enskilde individen att i ett tidigt skede i processen medverka till att klarlägga sin identitet. Det är centralt för att säkerställa den reglerade invandringen men också i arbetet med att förhindra terrorism. Statsrådet såg därför inte någon anledning att vidta några åtgärder i frågan.