bet · H501UbU17 · 2018-04-27 00:00:00 — saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Detta innebär osäkra anställningsförhållanden, och det finns en stor risk att framstående forskare lämnar den akademiska banan för en annan karriär. Regeringen bör se över högskoleförordningen (1993:100) så att alla meriteringsanställningar kan ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. En sådan prövning bör göras mot krav som ställs upp i förväg. Meritering ska kunna förtjänas vetenskapligt och pedagogiskt. Även mobilitet bör vara meriterande. Regeringen bör också överväga ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten. Karriärvägar och meritering för forskare inom högskolan, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 10. försvinner många färdiga doktorander från akademin eftersom det finns få anställningar. Att söka externa anslag blir för vissa ett heltidsjobb. Akademin behöver därför ett mer transparent och tydligt karriärsystem. Det kan skapa trygghet och incitament för forskare och lärare att fortsätta sin karriär inom akademin. En större säkerhet kring anställningen skulle även kunna locka fler internationella forskare till de svenska universiteten. Det bör också göras större satsningar på tydliga karriärvägar för unga forskare. Forskning och näringsliv bör också i allt större utsträckning integreras och bli mer verklighetsnära. I har man analyserat de 100 viktigaste innovationerna . Akademin står för av de viktigaste innovationerna. En allt viktigare källa till innovationer är små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare. Det ska därför vara lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Det bör även vara meriterande för forskare och professorer att ha varit verksamma i näringslivet. Vidare ska det vara upp till lärosätena själva att bestämma hur icke-akademiska meriter ska jämföras med akademiska meriter vid exempelvis anställningar på högskolor och universitet. Professionen vet bäst vilken kompetens de efterfrågar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiefinansiering och villkor för doktorander, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 55. Osäkra anställningsförhållanden är ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden, och problemet är särskilt stort inom högskolesektorn. Av den senaste årsrapporten från () framgår exempelvis att av den forskande och undervisande personalen inom högskolan har en tidsbegränsad anställning. För att öka anställningstryggheten för doktorander bör det därför sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning motsvarande vad som regleras i lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS. Den övre tidsgränsen bör sättas . Regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen (1993:100) med denna innebörd. Regeringen har låtit utreda hur tryggheten för forskare kan förbättras. (SOU 2016:29) har här kommit med flera intressanta förslag. Stipendiefinansiering under forskarutbildningen innebär en rad nackdelar och bör avskaffas som tillåten finansiering under forskarutbildning. Utredningen har även kommit med en rad förslag för att skärpa reglerna för stipendiefinansiering: en tidsgräns för när doktoranderna i stället ska anställas, ett lägsta belopp för stipendiernas nivå samt förbättrade villkor vid sjukdom eller föräldraledighet genom Kammarkollegiets försäkring. Det är positivt med fortsatt beredning av dessa förslag. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiefinansiering och villkor för doktorander, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 55 och 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 4. Det ligger i statens intresse att understödja att kompetenta personer har möjlighet att disputera och nå en doktorsexamen. Men det nuvarande systemet för antagning av doktorander motverkar denna ambition. För att fler ska få möjlighet att disputera bör kvalificerade sökande som själva kan svara för sin försörjning ges möjlighet att antas som doktorander. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:282 av (MP) yrkande 4, 2017/18:862 av m.fl. (S), 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1267 av Finn och (båda M), 2017/18:1764 av Finn (M), 2017/18:1856 av (S), 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 av (S), 2017/18:2237 av Finn (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 3, 2017/18:2706 av (M), 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75, 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3853 av och (MP, S). Vi vill verka för en utvecklad samverkan mellan livsvetenskapsnäringen (life science) och medicintekniknäringen (medtech), akademin och hälso- och sjukvården i syfte att tillgängliggöra forskning. Inom såväl klinisk forskning som inom den mer akademiska biomedicinska forskningen har tappat mark. har haft svårt att få tillgång till hälso- och sjukvården för forskning om nya behandlingsmetoder, såsom nya läkemedel eller medicinteknik, och medarbetare inom hälso- och sjukvården med ambitioner att forska har inte alltid getts möjlighet att göra det. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:282 av (MP) yrkande 4, 2017/18:862 av m.fl. (S), 2017/18:1267 av Finn och (båda M), 2017/18:1764 av Finn (M), 2017/18:1856 av (S), 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 av (S), 2017/18:2237 av Finn (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 3, 2017/18:2706 av (M), 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75, 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3853 av och (MP, S). Vi vill ha en nationell samordningsfunktion som fördelar uppdrag för medicinsk innovation och kliniska studier och som kan skapa bryggor mellan sjukvård, akademi och den medicinska industrin. Detta är en kostnadseffektiv åtgärd för att fördela resurser och uppdrag. Verksamheten som för kliniska studier bedriver bör dock vidareutvecklas. På detta sätt kan det säkerställas att bättre samverkan uppnås inom detta område. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:282 av (MP) yrkande 4, 2017/18:862 av m.fl. (S), 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1267 av Finn och (båda M), 2017/18:1764 av Finn (M), 2017/18:1856 av (S), 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 av (S), 2017/18:2237 av Finn (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 3, 2017/18:2706 av (M), 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75 och 2017/18:3853 av och (MP, S). För att världen ska klara av den ökande antibiotikaresistensen är det helt nödvändigt att nya antibiotika utvecklas. hindras forskningen om antibiotika att ta nya steg, bl.a. eftersom läkemedelsbolagen har svårt att skapa lönsamhet i sådan forskning. Det bör göras en grundlig analys av hur EU och den svenska staten kan bidra till en god forskningsmiljö. Det är nödvändigt att främja drivkrafter som gör det lönsamt att forska fram ny antibiotika. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Medicinsk forskning m.m., punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 75 och 2017/18:282 av (MP) yrkande 4, 2017/18:862 av m.fl. (S), 2017/18:913 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1267 av Finn och (båda M), 2017/18:1764 av Finn (M), 2017/18:1856 av (S), 2017/18:2038 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2142 av (S), 2017/18:2237 av Finn (M), 2017/18:2613 av (M) yrkande 3, 2017/18:2706 av (M), 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3853 av och (MP, S). Bristen på forskning om barn som kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller bör uppmärksammas. Den etiska fråga som donation av könsceller främst aktualiserar är barnets rätt till sitt biologiska ursprung och de konsekvenser det kan få för barnet att växa upp med någon som inte är dess biologiska förälder. Det finns inga skäl till att ändra nuvarande lagstiftning men det är angeläget att det bedrivs forskning på detta område ur ett barnperspektiv. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rymdfrågor, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:29 av (L), 2017/18:2955 av och (båda M) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 42. har varit förhållandevis framgångsrikt på rymdområdet, men det krävs fortsatt och systematiskt arbete för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Detta är viktigt då rymdforskning också påverkar andra samhällssektorer, alltifrån utbildning och forskning till försvar och miljö. Det är därför mycket angeläget med en svensk rymdstrategi. Vi anser därför att regeringen ska presentera ett förslag till en svensk rymdstrategi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Rymdfrågor, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 42 och 2017/18:29 av (L), 2017/18:2955 av och (båda M) och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 11. Rymden blir ett allt viktigare område att bygga upp en strategi för och kompetens om. Det är främst en arena för forskning och inom en överskådlig framtid även för näringslivet. bör vara en av de nationer som framhåller att rymden ska fortsätta att vara ett område som inte militariseras. Navigering, meteorologi och kommunikation är tre väsentliga områden där rymden spelar en avgörande roll. Det är således av största vikt att det byggs upp såväl redundans systemen emellan som resiliens i systemen. I den rymdstrategi som regeringen ska ta fram bör rymdsäkerhet göras till ett av de övergripande målen. Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:387 av (M), 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 19. Vi menar att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Vi är positiva till seriös genusforskning. Enligt vår mening har dock en stor del av svensk genusforskning inte byggts på vetenskaplig grund. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:387 av (M), 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 2. För att genusperspektiv ska få ett starkare genomslag i forskning, utbildning och forskningsfinansiering ska jämställdhetsintegrering på högskolor och universitet ingå som ett självklart verktyg. Det är viktigt att forskningsanslag i större utsträckning än kommer kvinnligare forskare till del. En plan bör tas fram för hur medlen som går till kvinnodominerade respektive mansdominerade fält ska fördelas jämnare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet i forskning m.m., punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:387 av (M), 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 19. I Statskontorets rapport ur ett jämställdhetsperspektiv (2014) framkommer att inte bara de strategiska forskningsmedlen utan även basanslagen för forskning är ojämlikt fördelade. Jag vill att universitet och högskolor kommer till rätta med den snedfördelade anslagstilldelningen. Forskning kan inte längre vara en mansdominerad värld. Regeringen har föreslagit ett antal viktiga åtgärder för att komma till rätta med allvarliga jämställdhetsproblem inom den akademiska världen men jag vill skärpa dessa ytterligare. Regeringen bör utreda möjligheten att införa ett mål om att hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska tilldelas kvinnliga forskare. Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:203 av (M), 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:684 av (S), 2017/18:1506 av (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1827 av och (båda S), 2017/18:1943 av (M), 2017/18:2112 av m.fl. (MP), 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5. De nordiska länderna har skolsystem som påminner om varandra, vilket ger länderna stora möjligheter att utveckla och stödja exempelvis skolans digitalisering. Vi vill därför att det inrättas ett nordiskt digitaliseringscenter som tar ett helhetsansvar för skolans digitalisering. Med ett sådant center kan de nordiska länderna utveckla gemensamma spetskompetenser, bättre sprida framgångsrika metoder och ansvara för forskningen på området. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:203 av (M), 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:684 av (S), 2017/18:1506 av (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1827 av och (båda S), 2017/18:1943 av (M), 2017/18:2112 av m.fl. (MP), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5. I finns Vaartoe – , vilket ska fungera som en mötesplats och ett resurscentrum kring forskning om samer, samiska språk och samiska förhållanden i stort. Vaartoe/CeSam fyller en viktig funktion genom sin omfattande, tvärvetenskapliga och framgångsrika samiska forskning. Regeringen bör utreda möjligheten att utveckla forskningscentrumet Vaartoe/CeSam och i förlängningen inrätta ett fristående nationellt samiskt forskningscentrum. Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:203 av (M), 2017/18:684 av (S), 2017/18:1506 av (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1827 av och (båda S), 2017/18:1943 av (M), 2017/18:2112 av m.fl. (MP), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5. För att ytterligare öka attraktiviteten för som forskningsnation bör inrätta ett Nobelstipendium. Stipendiet kan utformas motsvarande det amerikanska Fulbrightstipendiet, som främst vänder sig till högre utbildade och till experter på de områden prioriterar i samarbetet med olika länder. Ett skulle ge prestige och erkännande åt den som får stipendiet och skulle därmed också kunna vara positivt för den som vill etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör därför se över möjligheten att inrätta ett Nobelstipendium. Särskilda forskningsområden m.m., punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3429 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:203 av (M), 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:684 av (S), 2017/18:1506 av (-) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1827 av och (båda S), 2017/18:1943 av (M), 2017/18:2112 av m.fl. (MP), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 5. Det behövs ett kraftfullt forsknings- och innovationsarbete inom va-sektorn för att långsiktigt säkra hållbara vattentjänster. För detta krävs ökade satsningar på hållbarhetsfrågor som vatten, klimat och miljö. Satsningar på forskning och innovation i va-sektorn kan stärka som forskningsnation, leda till nya företag, fler arbetstillfällen och ökade exportintäkter. Regeringen bör därför vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsinfrastruktur, punkt 13 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2003 av (M) yrkande 1, 2017/18:2459 av (M) och 2017/18:3228 av (M). behöver en strategi för hur vi kan nyttiggöra och utveckla svensk forskningsinfrastruktur. Strategin ska innehålla åtgärder för att behålla och locka experter till , erbjuda ett bra näringslivsklimat samt goda affärsmöjligheter. Vår vision är att ska bli en s.k. forskningshubb. behöver också säkerställa finansieringen av forskningsinfrastruktur som är lokaliserad vid våra lärosäten. har också gjort flera åtaganden i internationell infrastruktur. Enligt vår mening krävs det tydligare prioriteringar såväl på nationell nivå som på EU-nivå för att säkerställa finansiering av drift och underhåll av nuvarande och kommande forskningsinfrastruktur. För att optimera användandet av den sameuropeiska forskningsanläggningen (ESS) som byggs i krävs forskare, tjänsteutvecklare och näringsliv som är insatta i de möjligheter som anläggningarna ger. Svensk forskningsinfrastruktur bör vidare tillgängliggöras för relevanta aktörer i samhället så att de investeringar som har gjorts i forskningsinfrastruktur kan göra maximal nytta. Det förutsätter dels att ägarna av infrastrukturen blir berättigade att ta ut full kostnadstäckning för tjänsten i fråga, dels att man försäkrar sig om att tjänsten inte har inverkan på bl.a. säkerhetsspörsmål, integritetsspörsmål eller etiska spörsmål. Vi anser att , tillsammans med berörda lärosäten, bör få i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad det skulle innebära att öka tillgängligheten till forskningsinfrastruktur. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Forskningsinfrastruktur, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:2003 av (M) yrkande 1, 2017/18:2459 av (M), 2017/18:3228 av (M) och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. För att kunna uppnå en ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. pågår flera lovande projekt med olika typer av snabba kärnkraftsreaktorer, som även kallas för fjärde generationens kärnkraft. I denna typ av reaktorer kan tidigare använt kärnbränsle återanvändas. Vi vill starta en forskningsreaktor för att utveckla fjärde generationens reaktorer. En lämplig plats för en forskningsreaktor skulle kunna vara där det använda kärnbränslet finns . bör även delta i det internationella arbetet tillsammans med andra kärnkraftsnationer för att utveckla tekniken och öka möjligheten till en snabbare etablering av storskalig kommersiell drift av fjärde generationens kärnkraftverk. bör därför ansluta sig till GIF () för att tillsammans med andra länder utveckla tekniken. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Innovationer, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:151 av (L) yrkande 5 och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 7. finns det klara incitament för forskare att nyttiggöra sin forskning genom företagande och licensiering men denna möjlighet används inte i tillräckligt stor utsträckning. Det s.k. lärarundantaget bör därför ses över i syfte att ge universiteten och högskolorna en tydligare roll i att stötta forskare och uppfinnare i deras arbete med att starta företag och nyttiggöra forskningen. Innovationskontorens uppgift bör tydligare riktas mot att bidra till kommersialisering av forskningsresultat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Innovationer, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:151 av (L) yrkande 5 och 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. har en viktig roll att spela i utvecklingen av framtidens kommunikationer och transporter. Forskning och utveckling behövs för att få fram nya alternativ till transporter och drivmedel. Klimatutmaningen innebär att framtidens fordon måste närma sig nollutsläpp. behöver delta mer aktivt i de innovativa processerna på detta område. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:2520 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på kärnkraftsforskning och en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:29 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dessa mål ska tillföras en svensk rymdstrategi och tillkännager detta för regeringen.