bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Men de vill inte ägna sin tid och sin energi bara åt administrativa uppgifter, att ringa och jaga föräldrar, eller att inleda de första av en lektion med att försöka få ordning och reda i klassrummet. Det krävs alltså andra saker. Vi måste rekrytera duktiga lärare, och det är akut. Enligt den prognos som jag har sett krävs det 70 000 fler lärare omgående. Det stämmer alltså att vi vill bidra till att rekrytera fler. Men vi är mycket kritiska till den oansvariga expansionsplan som regeringen har påbörjat av lärarutbildningarna. hoppar av lärarutbildningen. Den absolut viktigaste förklaringen är dåliga förkunskaper från gymnasiet. Lärarstudenterna är inte motiverade, de har inte rätt inställning och de kanske till och med är olämpliga. Om man fortsätter att anslå mer resurser och tillföra fler platser när det inte finns konkurrens kommer det att innebära att de som söker kommer att komma in på lärarutbildningen oavsett. Och det är på de viktigaste ämneslärarutbildningarna och liknande utbildningar som vi egentligen behöver de absolut bästa. Vi måste därför göra mer för att behålla lärare, locka tillbaka lärare och rekrytera de bästa och viktigaste. Då kommer vi att vända skolresultaten. Då kan vi också återupprätta läraryrkets status. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag har en mycket enkel fråga som jag ändå tror att kommer att ha väldigt svårt att svara på. I valrörelsen och även efter att valresultatet kom, och där det konstaterades att de rödgröna var störst, att Alliansen var det minsta blocket och att extremhögern hade gått framåt, sa , som är partiledare, att han hade lovat sitt barn att han aldrig någonsin kommer att bidra till att extremhögern och rasisterna får makt. Jag undrar: Vad hände sedan under budgetomröstningen? Det fanns ändå en alternativ väg att gå, ansvarets väg så att säga, där de ansvarsfulla och anständiga partierna valde att göra en övergångsbudget tillsammans. Varför valde Liberalerna att inte hålla det löfte som hade gett till sitt barn om att aldrig någonsin låta extremhögern få politiskt inflytande, vilket den nu har fått i ? Varför släppte ni igenom en sådan budget? Det finns ingen regering, och regeringsdiskussioner pågår fortfarande. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att gör detta inlägg över huvud taget, eftersom budgetprocessen har varit mycket komplicerad. Anledningen till att vi inte har en riktig budget är att vi inte har en regering. Man kan ha synpunkter på det här förslaget, men för att svara på din fråga, : Det vi har gjort är att rösta på vårt förslag. Vi tror inte på Socialdemokraternas budget, och vi tror inte på budget. Dessutom har ju du varit med och styrt det här landet , genom er budgetsamverkan. Vi är det parti som lägger mest pengar på hela utbildningsområdet inför kommande år. Du kunde ha röstat på det om du var angelägen om utbildningsbudgeten; plus 2,8 miljarder skulle du ha fått. Vi har följt den praxis vi alltid har gjort, nämligen att rösta på vårt förslag och avstå i slutvoteringen. Anledningen till det är att vi inte ingår i någon samverkan med till exempel M och KD. Visst, det finns vissa förslag i deras budget som man känner igen från alliansprogrammet, men detta är ett sätt för oss att deklarera att vi inte ingår i underlaget för detta. Vi ingår inte heller i S-underlaget, och därför har vi avstått. låter det på som att detta är som alla andra, och det är det inte. Ett vanligt budgetår lägger partierna eller konstellationerna fram sina förslag, och sedan röstar man precis så som sa att man brukar göra. Faktum är dock att vi befinner oss i ett parlamentariskt läge där det handlar om att ställa sig bakom en övergångsbudget, det vill säga inte min budget, inte eller Socialdemokraternas budget och inte något annat partis budget. Det handlar alltså om att ta fram ett förslag till och ställa sig bakom en gemensam budget för att se till att staten ska kunna förvaltas. Det är det enda rimliga i ett sådant läge. Det låter också som att ni inte har släppt igenom den budget ni faktiskt har släppt igenom. Faktum är att ni genom att lägga ned era röster i voteringen valde att ge , makten över budgeten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Det är korrekt att konsekvensen av vårt beslut är att en M och KD-budget går igenom. Som ledamot i tycker jag ändå att den är mindre skadlig än budget - absolut. Dessutom görs det kraftfulla förstärkningar på utbildningsområdet och inte minst i den ekonomiska politiken. Det är det som i så fall kommer att utvärderas senare, det vill säga om det var rätt eller inte. Överdriv dock inte den budget som har antagits, ! Den förändrar nämligen bara på marginalen ursprungsbudgeten. Titta bara på skol- och forskningsområdet: Det är på ett antal områden man går in och förändrar, men i övrigt gäller ju den budget som övergångsregeringen har lagt fram till . Det har du inte sagt, men det är ett faktum. För att ta vid där det förra replikskiftet avslutades vill jag, bara för att få ett förtydligande, fråga: Menar att han ser marginella skillnader mellan övergångsbudgeten och M-KD-SD:s förslag generellt eller just när det gäller utbildningsutskottets frågor? Jag ser ju att det är dramatiska förändringar på ett antal områden - nedläggning av stora delar av statens jämställdhetspolitik, en slakt av miljöpolitiken etcetera. På utbildningsutskottets områden är det dock mindre förändringar. Det jag begärde replik för att säga är först och främst att jag blev väldigt glad av att höra anförande. I många delar känner jag samma engagemang i och frustration över läget . 5 000 barn som inte går till skolan är ett misslyckande för samhället. Jag tycker att det är viktigt och värdefullt att vi börjar prata om dessa barn som samhällets ansvar snarare än pekar finger åt enskilda individer - föräldrar, barnen själva eller för den delen lärarna. Detta är ett samhällsansvar, och jag ser fram emot att tillsammans hitta lösningar. Sedan har jag en kommentar gällande lärarutbildningen. Jag delar uppfattningen att det är ett stort problem att inte tillräckligt många examineras. Jag ser dock att den största utmaningen handlar om att lärarstudenterna får på tok för lite undervisningstid. Vad vill Liberalerna göra åt det? Det var många frågor, men konkret när det gäller lärarutbildningen ser vi gärna att man fokuserar resurserna på kvalitet och inte på kvantitet. Det är inte antalet utbildningsplatser som är det viktigaste, men vill man utöka med 10 000 platser och inte får rätt sökande kommer de sökande in på väldigt låga betyg. Även har konstaterat att högskolorna och universiteten inte kan förvänta sig att de sökande har högre betyg än vad som krävs, och det är ju de absolut lägsta nivåerna som krävs. Tittar man på staplarna ser man att de med högst betyg tyvärr inte väljer till exempel ämneslärarutbildningen. Vi har 8 procents avhopp från läkarprogrammet medan vi kan ha upp till 35-40 procents avhopp från vissa ämnesinriktade program. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi har också diskuterat här tidigare att det som främst men även gymnasiet levererar starkt påverkar. Det tycker jag alltså är det absolut viktigaste. I stället för att expandera dessa tusentals platser och ha ännu fler platser vill vi därför ha resurser till lärosätena för att satsa på kvalitet. Det kan till exempel gälla fler lärare och därmed fler undervisningstimmar. Vi vill införa lämplighetsprov generellt sett på lärarutbildningen, inte bara på enstaka lärosäten, för att bedöma kvaliteten. Man måste också säkerställa VFU:n, handledarskapet och praktiken så att det fungerar. Allt detta sätts nämligen ur spel när man bara vill maxa antalet studenter. Jag kan absolut vara öppen för att kraven på den särskilda behörigheten kan behöva ses över. Frågan om lämplighetsprov har dock utvärderats, och man har kommit fram till att det kanske inte skulle ha den önskvärda effekten. Faktum är att det är kvaliteten på eleverna - det vill säga lärarna - som utexamineras som är det avgörande, inte vilken kvalitet de nyantagna har. Det är ändå en flerårig utbildning som ska rusta studenterna. Jag tror att nyckeln till att få fler att fullfölja utbildningen är att höja kvaliteten, precis som även delvis har varit inne på. Där tror jag att den mest centrala frågan är att höja antalet undervisningstimmar , för är de faktiskt alldeles för få. Det är ju parti som tillsammans med Socialdemokraterna har styrt . Vi menar att man i stället för er politik och er inriktning ska styra om resurser till kvalitet och satsa på till exempel fler undervisningstimmar i stället för enbart på fler platser. Jag tycker att det är fel väg att gå. Det är också din regering och ditt departement, , som har gått emot Universitets- och högskolerådet och sagt att vi ska ha lämplighetsprov på lärarutbildningarna men att man vill se vilken variant. Det tycker jag är bra. Jag har besökt , som har beslutat att permanenta detta. Där ser de enkom positiva effekter; det är högre kvalitet och högre genomströmning, och studenterna är motiverade. De ser alltså att det visst påverkar positivt. Skollagens kanske viktigaste mening lyder: "Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt." Det står inte: Barn till föräldrar som är födda i och som har gått en högre utbildning ska få stöd och stimulans att utvecklas så långt som möjligt. Alla barn och elever - oavsett om du har en särskild begåvning, en neuropsykiatrisk funktionsnedsättning eller är precis så där på medianen vanlig - ska ges stöd och stimulans och utvecklas så långt som möjligt. Detta är vägledande för skolpolitik. Detta är anledningen till att vi vill förverkliga den läsa-skriva-räkna-garanti som ska se till att alla barn får med sig de grundläggande förmågor som behövs för att klara skolgången. Detta är bakgrunden till att vi vill bjuda in forskare, professionen och elevorganisationerna i dialogen om skolans stora utmaningar för att hitta de lösningar på dagens utmaningar som ger effekt för alla. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Skolan har stora utmaningar. Ojämlikheten är en av de största. spelar fortfarande föräldrarnas bakgrund en större roll för elevernas resultat i skolan än vilken lärare de har och vilken undervisning som bedrivs. Detta är ett stort problem. Vi har också en segregation som avspeglar sig i skolan. Skolor i ett område kan ha dramatiskt sämre resultat än skolor i ett annat område. har arbetat för att flytta fokuset i skoldebatten från sådant som kanske är enklare att greppa och lösa, som problem när det gäller kepsar eller mobiltelefoner, till de strukturella, stora utmaningarna. Genom arbete har en grund lagts som vi nu vill bygga vidare på för att klara av att uppnå den målsättning som vi gemensamt skrivit in i skollagen. Lärarna har en central uppgift att klara av skolans alla utmaningar, men alla utmaningar som vi förväntar oss att skolan ska arbeta med kan inte läggas på lärarna. Vi har en stor lärarbrist; det är en av våra största utmaningar de kommande fyra åren. Därför behöver vi se till att läraryrket blir attraktivt, men vi behöver också se till att avlasta lärarna. Fler funktioner behöver ta plats i större utsträckning. Det handlar inte bara om specialpedagoger, utan det handlar också om elevhälsans stödjande roll, såväl i det sociala och när det gäller inlärningssvårigheter som i den viktiga frågan om elevers välmående. Det handlar möjligen om lärarassistenter, och det handlar kanske om bemannade skolbibliotek. Jag hoppas att vi i brett samförstånd kan bli överens om långsiktiga reformer för skolan. Men jag tror också, som många har varit inne på, att läraryrkets attraktivitet måste öka, så att fler vill vara kvar och utvecklas i yrket. Förslaget om professionsprogram är något som vill gå vidare med. Vi tror att om vi ger en tydlig ram för det som har varit karriärtjänster, lärarlönelyft med mera blir det både en tydlighet för den enskilda läraren i fråga om hur denna kan utvecklas i sitt yrke och ger verktygen för huvudmännen att rekrytera lärare med den kompetens som behövs i just det området. är det så att de skolor som har de största utmaningarna ofta har svårast att rekrytera de duktiga lärarna. Där behöriga lärare behövs som mest saknas de oftare. Även här kan tydliga professionsprogram underlätta; då kan en rektor ställa särskilda krav för att just den skolan ska kunna rekrytera de mest kompetenta lärarna. En av de stora reformer som har drivit igenom är jämlikhetsmiljarderna. Det är en historiskt stor satsning på skolan som ger mer till alla och mest till dem som behöver det bäst. Jämlikhetsmiljarderna kommer, när detta är fullt utbyggt, att omfatta . Min förhoppning är att den regering som tillträder kommer att fullfölja denna viktiga satsning. vill också att en liknande satsning ska genomföras för förskolan. För oss är förskolan en viktig del av hela skolgången. Vi vill värna den brygga som förskoleklassen utgör. Vi tror att vi ska bygga vidare på det framgångskoncept som vi har och som vi faktiskt trodde att vi var överens om över blockgränserna sedan den uppgörelse som träffades i slutet av den förra mandatperioden, när också förskoleklassen blev obligatorisk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag ser framför mig ett fortsatt arbete med de strukturella utmaningar som skolan står inför i stället för hastiga reformer över huvudet på lärares och forskares kunskap. gläds åt att resultaten i svensk skola nu har vänt. Det är en arbetsseger för alla som arbetar i skolan, det vill säga för lärare och elever. Vi ser fram emot att ta svensk skola till världstoppen om vi får vara med och styra de kommande fyra åren. Låt mig inleda med att ta tillfället i akt att berätta om min vän . kom till för bara lite . Han kom då som ung tonåring från ett krigshärjat - kanske inte de absolut bästa förutsättningar man kan ha i starten på sitt vuxna liv. , lite , har redan gått ut gymnasiet med toppbetyg och har siktet fast inställt på att han ska bli läkare och stanna i . Hans svenska är tveklöst bättre än min. Detta är kanske det tydligaste exemplet på vilken enormt stor skillnad en välfungerande skola kan göra. Det är med skola och utbildning som vi på fullaste allvar kan möjliggöra klassresor för människor. Det är genom att rusta alla med de kunskaper och färdigheter man behöver i livet som vi kan skapa livschanser. Genom att göra detta ser vi dessutom till att kompetensförsörja alla svenska företag och svensk välfärd. Kunskap är inte bara den moderna näringspolitiken; kunskap är dessutom den moderna fördelningspolitiken. Vill man garantera att inga barn ska behöva ärva sina föräldrars utanförskap gör man det genom en bra och välfungerande skola. Denna budget innehåller många viktiga steg för att förstärka fokuset på kunskap i svensk skola, och det är välbehövliga reformer. Vi har en situation där var sjätte elev inte klarar och därmed inte blir behörig till att börja på gymnasiet. Vi ser särskilt tydligt hur kunskaper i matematik och svenska halkar efter och hur elever redan på mellanstadiet inte klarar kunskapskraven i dessa ämnen. Det är tämligen tydligt, anser åtminstone vi i , att vi inte bara behöver få ett tydligare fokus på tidigare stöd utan också på tidigare undervisning för att se till att vi klarar de höga ambitioner vi har när det gäller att vara ett kunskapssamhälle och att vara en skola som faktiskt gör allvar av sitt kompensatoriska uppdrag. Skola och utbildning får med vår budget 2,38 miljarder mer än vad man har . Vi lägger nu grunden för att möjliggöra en tioårig grundskola, vi ser till att det blir möjligt att utöka undervisningstiden och vi investerar redan nu i mindre barngrupper i förskolan, för vi vet att det är viktiga åtgärder för att säkerställa högre kunskaper i skolan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag noterar att det finns partier som vill ge sken av att man har ännu högre ambitioner för svensk skola. Då får man gärna lägga fram de ambitionerna på bordet, så kan vi diskutera dem i sak. Men att hänvisa till en övergångsbudget som inte innehåller någon saklig politik, att som största politiska parti inte ens orka leverera en servettskiss, är anmärkningsvärt. Vi har i den här budgeten också ett särskilt ansvar för dem som har de svagaste förutsättningarna, och låt oss ärligt konstatera att svensk skola misslyckats med det kompensatoriska uppdraget. Det är inte så att alla elever, oavsett bakgrund, garanteras en bra skolgång, utan skillnaderna är förödande stora. Vi har skolor där varannan elev inte klarar och där många halkar efter och trillar ur. Det är därför vi gör riktade satsningar i form av språkförskola, och det är därför vi stärker upp med fler karriärlärare i utanförskapsområden. Vi stärker också möjligheten till validering av nyanländas kompetens för att i ännu större utsträckning snabba på och skärpa integrationen. Likvärdighetsmiljarderna, som har varit uppe i debatten tidigare, byggs ut till de 3 ½ miljarder som är utlovade, och det generella stödet till kommunerna ökar med ytterligare 3 ½ miljarder. Detta är välbehövliga resurser för att de höga ambitioner vi har för vår välfärd ska gå att uppfylla. Det är pengar som går att använda till fler lärarassistenter, högre löner, till att avlasta lärarna på andra sätt och låta dem fokusera på sitt kärnuppdrag, nämligen kunskapsförmedling. Låt oss konstatera att den här budgeten inte är allt och långt ifrån tillräcklig. Mycket mer behöver göras. Insatser behövs för att stärka trygghet och arbetsro i svensk skola. Lärarna behöver bli fler och få bättre förutsättningar. Fritidshemmens roll behöver uppgraderas. Vi behöver rensa bland statsbidragen för att renodla skolans uppdrag, och vi behöver se till att staten tar ett större ansvar för de skolor som inte klarar av att leverera. Men inget av detta är möjligt utan att vi får en ny regering på plats som kan leverera dessa beslut. Detta är en bra budget för svensk skola, men svensk skola behöver också en bra utbildningsminister. Låt mig särskilt, fru talman, beröra lärare. lärare är de som gör allt det arbete som vi talar om i den här kammaren över huvud taget möjligt. De är vårt samhälles kanske viktigaste resurs när de med glädje och entusiasm tar sig an att utbilda framtiden. Åtgärder som ett professionsprogram, ytterligare resurser till karriärtjänster, avlastning genom lärarassistenter och att rensa upp bland onödig byråkrati är nödvändiga reformer som behöver komma på plats för att lärarna ska få rätt förutsättningar. Lärarna behöver också bli fler om de ska klara av sitt uppdrag. Därför behöver vi utreda möjligheten till en fristående lärarutbildning. Vi behöver ha högre krav på lärarutbildningen men också mer undervisningstid för dem som väl är där. Vi behöver göra det lättare att skola om sig från andra yrkeskategorier till lärare. Och vi behöver göra det enklare att rekrytera lärare från utlandet - något som många kommuner tvingas göra för att kunna kompetensförsörja sina verksamheter. Detta är inte bara viktiga reformer för att stärka svensk skola . Det är dessutom hörnstenar för att möjliggöra framtida reformer. Det är omöjligt att utöka ambitionerna för svensk skola om det inte finns lärarresurser. Och jag förstår att många lärare tycker att det är provocerande att går utan att välbehövliga reformer kommer på plats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Vi har en övergångsregering, men vi har inte en övergångsriksdag. Den övergångsbudget som har presenterats innehåller i stora delar avskalningar men skulle också betyda stora bekymmer för det som är utskottets ansvarsområde. Ramen är stor, men innehållet är desto sämre. I övergångsbudgeten är det som försvinner från högre utbildning och forskning i ett läge där lärarna och ingenjörerna behöver bli fler, inte färre. Detta återställer och . Övergångsbudgeten är också ett särskilt hårt slag mot . Med det förslag som ligger på bordet från regeringen skulle drakoniska neddragningar i antalet utbildningsstarter bli en verklighet, som arbetsmarknaden skriker efter just den kompetens som utbildas på . 11 000 platser skulle försvinna om inte och budget skulle gå igenom före nyår. Det här är inte en rimlig utveckling. har haft ett stort förtroende i den här kammaren. Nio av tio elever på får ett jobb, och det är dessutom välbehövliga jobb på svensk arbetsmarknad. Trots det breda stöd som muntligt blivit utlovat av partierna i den här orkar man inte leverera en budget som säkerställer att verksamheten kan utvecklas i den takt man har lovat. Jag tycker därför att det vore oansvarigt att inte göra de förändringar som behövs. Jag är därför glad att vi skjuter till en kvarts miljard för att säkerställa de rollerna. En bra och välfungerande skola skapar social rörlighet. Om vi vill att ska vara ett land som konkurrerar med kunskap och inte med låga löner är det genom utbildning vi bygger grunden för detta. Och vill vi göra verklighet av fina politiska fraser om att det inte är din bakgrund som ska avgöra din framtid är det genom en bra och grundläggande skolgång som vi skapar livschanser och möjliga klassresor. Låt mig avslutningsvis yrka bifall till utskottets förslag och därmed till en budget som innebär ökat kunskapsfokus, fler karriärlärare, utökad lovskola, mer undervisningstid, tioårig grundskola, mindre barngrupper i förskolan, stärkt integration genom fler förstelärare i utanförskapsområden, högre löner, särskild språkförskola för nyanlända, stärkt validering av nyanländas kompetens, full utbyggnad av likvärdighetsmiljarderna , generellt stöd till välfärden på 5 miljarder, därtill ett stärkt stöd till högre utbildning och forskning på en halv miljard och en total återställning av stödet till både och yrkesvux - inte helt illa av en servettskiss. En skola i toppklass är en förutsättning för att ska stå sig väl även och för att varje barn ska få möjlighet att utvecklas så mycket som möjligt utifrån sin potential. Få uppgifter är viktigare än att återupprätta den svenska skolans kunskapsfokus. Att alla ska få möjlighet och förutsättningar att lyckas med sin skolgång är den allra viktigaste frågan. Skolan står inför stora utmaningar. Det räcker inte att bara tillföra mer resurser, utan det är viktigt att vi också gör rätt saker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på, och förmedla vidare, de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Skolan ska inte bara utbilda människor för att klara sig på arbetsmarknaden utan också till medborgare som kan vara med och förvalta och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter. Om skolan inte lyckas med sitt uppdrag kommer det att skapa stora problem för framtiden för både barn och unga och också för som land. En verkligt bra skola, som jag tror att vi alla eftersträvar, kommer att kräva att en stor andel av de mest lämpade i varje generation väljer läraryrket och att vi också lyckas behålla våra duktiga lärare. Vi har redan fått höra från talarstolen att vi har drygt 38 000 lärare som valt att arbeta med något annat än det läraryrke man utbildade sig för. SCB siar i sin prognos att vi kommer att ha en brist på ca 80 000 lärare . Det är klart att detta är mycket alarmerande, som vi får påminna oss själva om att det faktiskt är vi som sitter på makten och möjligheten att vända utvecklingen. Detta är förstås inte något som görs i en handvändning, men vi kan vända utvecklingen för skolan. Flera insatser behöver göras, och de förslag som M och KD nu har presenterat är en god början.