bet · H501NU18 · 2018-05-23 00:00:00 — om det samlade stödet till solel Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om om det samlade stödet till solel till handlingarna och avslår de motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet framhåller att regeringens skrivelse och är viktiga underlag för att ska kunna följa och ta ställning till olika förslag som rör energipolitiken i allmänhet och det statliga stödet till viss elproduktion i synnerhet. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel och att arbete pågår för att förenkla förfarandena som rör stödet till solel. Betänkandet innehåller fyra reservationer (M, SD, C, L, KD). Skrivelse 2017/18:181 om det samlade stödet till solel. Fyra yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Det samlade stödet till solel 1.Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (M, L, KD) 2.Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (SD) 3.Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (C) 4.Översyn av regelverket för solel, punkt 3 (M, SD, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:181 till handlingarna. Övergripande om stödet till solel 2017/18:4094 av m.fl. (SD), 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4143 av (C). Reservation 1 (M, L, KD) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Översyn av regelverket för solel 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 2. Reservation 4 (M, SD, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (M), (S), (SD), (V), (KD), (M), (S), (MP), (C), (L) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:181 om det samlade stödet till solel och tre motioner som har väckts med anledning av skrivelsen. informerade riksrevisor med medarbetare utskottet om den aktuella granskningen. har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. har också granskat om regeringen och berörda myndigheter i tillräcklig omfattning har tagit fram samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet som underlag för beslut om styrmedel för stöd till solel och om dessa underlag rapporterats på ett transparent sätt. Granskningen har redovisats i rapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29). Regeringen redovisade därefter sin bedömning av iakttagelser i skrivelse 2017/18:181 om det samlade stödet till solel som överlämnades till . Syftet med granskning var att bedöma om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och mål för energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet att öka den förnybara elproduktionen inte har belysts i tillräcklig omfattning. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen avser att beskriva det samlade stödet till solel och vilka långsiktiga statsfinansiella effekter det har samt vilka motiv det kan finnas för teknikspecifika stöd till solel. De energipolitiska målen förnybar elproduktion effektivare energianvändning 2030 kommer att följas upp vid kontrollstationer med start för att följa upp energiöverenskommelsen. Med denna skrivelse anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. Det samlade stödet till solel Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionerna. Utskottet noterar att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel och att arbete pågår för att förenkla förfarandena som rör stödet till solel. Jämför reservation 1 (M, L, KD), 2 (SD), 3 (C) och 4 (M, SD, L, KD). Regeringen och har fattat beslut om flera mål med syfte att öka andelen förnybar energi i det svenska energisystemet. Svensk solelsproduktion omfattas av ett antal stöd, bl.a. investeringsstöd, elcertifikat och olika skattesubventioner. Även om priserna på solceller har sjunkit kraftigt är det fortfarande en relativt dyr elproduktionsteknik i . Därför är stödet till solel per producerad kilowattimme högt jämfört med stödet till annan förnybar elproduktion som primärt subventioneras via elcertifikatssystemet. har granskat det samlade stödet till solel bl.a. för att kostnaderna är höga som stödsystemet är komplicerat och svåröverskådligt. En viktig utgångspunkt för har varit att undersöka om stöden är kostnadseffektiva och i vilken mån det har beaktats vid utformningen. har utgått från följande frågor i sin granskning: • Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel? • Har det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt? övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet om ökad förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. I synnerhet saknas utvärderingar där man tar ett helhetsgrepp om förnybar elproduktion och där olika produktionstekniker ställs mot varandra i syfte att hitta en kostnadseffektiv kombination av tekniker och styrmedel för att nå det långsiktiga målet för förnybar el. Det saknas även en samlad analys av stödens effekter när det gäller inkomstfördelning och regional fördelning. konstaterar att eftersom det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet till solel har inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. anser att det är en väsentlig brist eftersom en annan utformning av stöden sannolikt skulle ge mer förnybar el för pengarna. menar vidare att förändringar i stödsystemen även skulle kunna ge en större mängd solelproduktion med givna resurser. har lämnat följande rekommendationer till regeringen: • Analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv där solel jämförs med andra förnybara tekniker. • Tydliggör de mekanismer och andra värden som utgör grunden för teknikspecifika stöd till solel. Dessa bör analyseras och, så långt som det är möjligt, kvantifieras. De väsentligaste delarna av en sådan analys bör rapporteras till . • Skapa bättre förutsättningar för långsiktiga och stabila spelregler för investeringar i solel genom att låta analysera och redovisa de långsiktiga statsfinansiella effekterna av det samlade solelstödet. Syftet med samhällsekonomiska underlag är att skapa förutsättningar för en kostnadseffektiv och långsiktig politik för att nå det föreslagna målet förnybar elproduktion 2040, både när det gäller utformning av hur ett eventuellt solcellsstöd skulle kunna utformas och valet av de mest effektiva styrmedlen. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen anför i skrivelsen bl.a. att det pågår en rad förändringar av energisystemet, både i och på global nivå. Men för att nå målen förnybar elproduktion 2040 och nettonollutsläpp behövs fler åtgärder. Att bygga ut tillförseln av förnybar el är en åtgärd som enligt regeringen bidrar till att uppfylla målen och som dessutom kan bidra till låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Regeringen bedömer att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Solel är en sådan teknik. När marknaden är mogen kommer stödet att fasas ut i likhet med det tidigare investeringsstödet till vindkraften. Regeringen bedömer att risken för att investeringsstödet får långsiktiga statsfinansiella effekter är försumbar eftersom stödet är begränsat . Regeringen har valt att använda en del av budgetutrymmet till att bidra till att öka incitamenten till investeringar i solceller. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anger i skrivelsen att den avser att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. De energipolitiska målen förnybar elproduktion effektivare energianvändning 2030 kommer att följas upp i de kontrollstationer som ska äga rum med start för att följa upp energiöverenskommelsen. I och med att skrivelsen överlämnats till anser regeringen att är slutbehandlad. I kommittémotion 2017/18:4135 anför m.fl. (M, L, KD) att de delar uppfattning om att regeringen bör låta analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv, där solel jämförs med andra förnybara tekniker i syfte att nå ett samhällsekonomiskt lönsamt stöd. För den fortsatta utvecklingen av solel krävs enligt motionärerna ett gediget underlag för huruvida de solceller som sätts upp med hjälp av regeringens stöd bidrar till ett stabilt framtida elsystem eller om pengarna hade kunnat göra större nytta om de använts annorlunda (yrkande 1). I motionen framhålls vidare att regeringens satsningar och stöd till solel inte är kostnadseffektiva och att det därför finns anledning att satsa på andra typer av främjande åtgärder. Att förenkla tillståndsgivningen för att installera solceller skulle enligt motionärerna öka möjligheterna för människor att bidra till omställningen på eget initiativ, utan betydande kostnader för samhället. Enligt motionen bör man göra ytterligare en översyn av regelverket om solel i förenklande syfte (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:4094 av m.fl. (SD) anförs att investeringsstödet till solkraften leder till investeringar i elproduktion som producerar el när den inte behövs. Motionärerna menar att detta är vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt effektivt och att satsningar på forskning i om solkraft bör vara orienterad på export till marknader där potentialen för solkraft är större än i och där solkraft på ett naturligt sätt kommer att utgöra en stor del av energisystemet. Regeringen bör därför ompröva sin politik för en utökad subventionsdriven kapacitet av solcellsproducerad el och fasa ut investeringsstödet. I motion 2017/18:4143 anför (C) att han delar kritik om att reglerna för stöd till solel är snåriga och att regelförenklingar därför är nödvändiga. Det som behövs är ett enkelt och verkningsfullt incitament som skapar långsiktiga och tydliga spelregler som kan svara upp mot det breda och snabbt växande intresset för investeringar i grön teknik. Ett exempel som framförs i motionen är att de delar av stöden som hushåll kan få för solceller, laddboxar och energilagring ersätts med ett s.k. grönt skatteavdrag. Regeringen om stödet till solel i vårändringsbudgeten 2018 I proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget uppger regeringen att i samband med budgetpropositionen ökades anslaget 1:7 Energiteknik med 2018 och beräknades öka med 2019 och 2020 för att fortsätta att stimulera utbyggnaden av solceller. Regeringen bedömer i vårändringsbudgeten att ytterligare medel behöver tillföras anslaget, bl.a. för att ge länsstyrelserna möjlighet att omhänderta och besluta om ansökningar för solcellsstöd. Regeringen anser därför att anslaget 1:7 Energiteknik bör ökas med . Regelförenklande åtgärder som rör solel redovisade 2016 en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet förnybar elproduktion 2040 (ER 2016:16). En del av myndighetens förslag kommer, enligt vad regeringen anför i propositionen om energipolitikens inriktning (prop. 2017/18:228), att vidareutvecklas . har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information relevant för aktörer vid solcellsutbyggnad. I propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197) har regeringen föreslagit vissa undantag från kravet på bygglov i . Lagändringarna innebär bl.a. att det inte längre ska krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Regeringen aviserar i propositionen även att den avser att ta initiativ till att utreda vilken effekt elektromagnetiska störningar från solcellsanläggningar har på verksamheter som är riksintressen för totalförsvaret. kommer att behandla propositionen . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Övergripande om stödet till solel – Översyn av regelverket för solel. Regeringen överlämnade skrivelsen om det samlade stödet till solel (skr. 2017/18:181) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning och vilka åtgärder den avser att vidta med anledning av iakttagelser och rekommendationer. Utskottet vill framhålla att regeringens skrivelse och är viktiga underlag för att ska kunna följa och ta ställning till olika förslag som rör energipolitiken i allmänhet och det statliga stödet till viss elproduktion i synnerhet. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Övergripande om stödet till solel Utskottet vill inledningsvis framhålla att det pågår en rad förändringar av energisystemet, både i och på global nivå. För att åstadkomma en omställning av energisystemet behövs dock fler åtgärder. Att bygga ut tillförseln av förnybar el är enligt utskottets uppfattning en viktig åtgärd för att nå målet förnybar elproduktion 2040 och klimatmålet om nettonollutsläpp . Utskottet instämmer därför i vad regeringen anför i skrivelsen om att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Solel är en sådan teknik. Utskottet kan också konstatera att investeringsstödet till solceller är ett specificerat budgetanslag och att de statsfinansiella effekterna därmed är kända. Utskottet noterar att det pågår flera utredningar som kommer att bidra med underlag för en mer omfattande samhällsekonomisk analys, t.ex. Utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring (dir. 2017:77) och den interna utredningen inom om vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat. Utskottet noterar även att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Utskottet kan avslutningsvis konstatera att en uppföljning av de energipolitiska målen förnybar elproduktion effektivare energianvändning 2030 kommer att genomföras i de kontrollstationer som ska äga rum med start för att följa upp energiöverenskommelsen. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:4094 (SD), 2017/18:4135 (M, L, KD) och 2017/18:4143 (C) i berörda delar. Översyn av regelverket för solel När det gäller vilken typ av inriktning stödet till solel bör ha i fortsättningen vill utskottet framhålla att det huvudsakliga styrmedlet för att öka andelen förnybar el är elcertifikatssystemet. Det är för ändamålet både ett kostnadseffektivt och teknikneutralt styrmedel. Den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som ställde sig bakom är ett viktigt steg för att nå energiöverenskommelsens mål förnybar elproduktion 2040. Vidare kan utskottet konstatera att flera av de stöd som berör solel har införts med syfte att förenkla för mikroproduktion av förnybar el, vilket kan bidra till ökad tillförsel av förnybar el och aktivare småskaliga elkunder och elproducenter. I sammanhanget noterar utskottet att har redovisat en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet förnybar elproduktion och att myndigheten i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information som är relevant för aktörer som står i begrepp att installera solceller. Regelförenklande åtgärder när det gäller utbyggnad av solelproduktion föreslås även i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder som behandlas av . Med detta avstyrks motion 2017/18:4135 (M, L, KD) i berörd del. Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (M, L, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4094 av m.fl. (SD) och 2017/18:4143 av (C). Vi kan inledningsvis konstatera att i sin rapport Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29) riktar kritik mot det statliga stödet till solel. har i sin granskning tittat på dels om det samlade stödet till solel bidrar till EU:s och energi- och klimatpolitiska mål på ett samhällsekonomiskt sätt, dels om regeringen och berörda myndigheter i tillräcklig omfattning har tagit fram samhällsekonomiska analyser av det samlade stödet som underlag för beslut om styrmedel för stöd till solel och om underlagen har rapporterats på ett transparent sätt. Vi noterar att övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet om att öka mängden förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. Det saknas även en analys av stödens statsfinansiella effekter vid en betydande utbyggnad av solel. Enligt granskningen har därmed inte fått fullgod information inför sina beslut. Vi kan vidare konstatera att anser att stödet till solel per producerad kilowattimme är högt jämfört med stödet till annan förnybar elproduktion som primärt subventioneras via elcertifikatssystemet. var andelen el som kom från solceller av den totala energiproduktionen i . Det saknas enligt analyser som på ett övergripande och konsistent sätt visar samhällsekonomisk lönsamhet av stöd till olika typer av förnybar el i . Inte minst gäller detta stöd till solkraft. Sammanfattningsvis visar granskning att en annan utformning av stöden skulle sannolikt gett mer förnybar el för pengarna, åtminstone på kort sikt, och att stödens kostnadseffektivitet på är oklar och bör utredas. I skrivelsen berör regeringen vilka åtgärder som den avser att vidta med anledning av iakttagelser. Regeringen avser att redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel, bl.a. de långsiktiga statsfinansiella effekterna som de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. menar å sin sida att regeringen bör låta analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv, där solel jämförs med andra förnybara tekniker i syfte att skapa förutsättningar för att åstadkomma en kostnadseffektiv styrning mot förnybarhetsmålet och där alla väsentliga samhällsekonomiska konsekvenser beaktas. Vi delar uppfattning i dessa frågor och menar att en översyn av stödet är nödvändigt för att uppnå största möjliga elproduktion för de pengar som satsas på stödet. För den fortsatta utvecklingen av solel anser vi att det krävs ett gediget underlag för att kunna avgöra om de solceller som sätts upp med hjälp av regeringens stöd bidrar till ett stabilt framtida elsystem eller om pengarna hade kunnat göra större nytta om de använts annorlunda. I sammanhanget vill vi även framhålla att () är kritiskt till stödet. KI menar att jämfört med elcertifikatssystemet, vilket kostnadseffektivt fasar in förnybar el, innebär ett särskilt stöd till solceller ett avsteg från principen om kostnadseffektivitet och teknikneutralitet. Mot bakgrund av det anförda anser vi att bör tillkännage för regeringen att den bör analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv, där solel jämförs med andra förnybara tekniker i syfte att nå ett samhällsekonomiskt lönsamt stöd. Med ett sådant tillkännagivande från blir motion 2017/18:4135 (M, L, KD) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks således i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4094 av m.fl. (SD) och 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:4143 av (C). Svensk solelproduktion omfattas av ett antal olika stöd, bl.a. investeringsstöd, elcertifikat och olika skattesubventioner. Totalt utgjorde det samlade stödet till solelproduktion ca –2016. I budgetpropositionen avsätter regeringen –2020 till investeringsstöd för solceller. Vid en kraftig utbyggnad kan statens kostnader för stödet bli betydligt högre. Eftersom solel är relativt kostsamt att producera är stödet per producerad kilowattimme högt jämfört med stödet till annan förnybar elproduktion som primärt subventioneras via elcertifikatssystemet. Motivet till granskning har varit att kostnaderna är höga som systemet är komplicerat och svåröverskådligt. konstaterar att eftersom det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet till solel har inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder och att en annan utformning av stöden sannolikt skulle ge mer förnybar el för pengarna. Vi menar att dagens investeringsstöd för installation av solceller, vilket kraftigt har utökats, kan på goda grunder ifrågasättas eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott av el. Solcellernas elproduktion är låg under årets mörka och kalla månader när behovet av el är som störst. Det leder till att vi exporterar överkapacitet till ett lågt pris och importerar dyr el . begränsas produktionen genom planerade underhåll, lagring av vatten i magasinen och stängning av vissa anläggningar. Detta innebär i praktiken att subventionspengarna till solkraft är en ren samhällskostnad eftersom exporterar elöverskottet till marknader som inte betalar för subventionerna. Med investeringsstödet till solkraft investerar alltså i produktionskapacitet när den inte efterfrågas. Det kan enligt vår uppfattning knappast betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt effektivt. Vi vill dock framhålla att produktion av solel kan vara lönsamt i andra delar av världen. Detta kan t.ex. gälla där efterfrågan på el är som störst när solen skiner. Vi anser att framtida satsningar på forskning om solkraft i därför bör vara orienterade på export till marknader där potentialen för solkraft är mycket större och där solkraft troligtvis naturligt kommer att utgöra en stor del av de energisystem som finns på dessa marknader. Mot bakgrund av det anförda bör tillkännage för regeringen att den bör ompröva sin politik som rör subventioner till solcellsproducerad el och fasa ut investeringsstödet. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4094 (SD). Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om stödet till solel, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4143 av (C) och 2017/18:4094 av m.fl. (SD) och 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 1. Först och främst vill jag påpeka att det är viktigt att produktionen av solel ökar för att ska kunna uppnå målet förnybar elproduktion 2040. Jag kan konstatera att det finns ett relativt stort antal stöd riktade till hushållen som är ämnade att stimulera investeringar i grön teknik. Dessa stöd präglas av skilda villkor och ansökningsprocesser där stöd beviljas och betalas långt efter det att de aktuella investeringarna genomförts. Stöden är även begränsade av att en fast summa pengar anslagits, i stället för att vara konstruerade som en rättighet.