bet · H501KU39 · 2018-05-23 00:00:00 — Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2017/18:103 till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, i huvudsak med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rör frågor om regelförenklingar och tidsbegränsningar av regler, översyn av EU-lagstiftning, e-samråd om EU-arbetet, konsekvensanalyser om den personliga integriteten och andra konsekvensanalyser i lagstiftningsprocessen, äganderättens ställning i lagstiftningen, teknikneutral lagstiftning och märkning av propositioner med berört utskott. I betänkandet finns sju reservationer (M, C, L, KD) och ett särskilt yttrande (SD). Skrivelse 2017/18:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Cirka 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet Konsekvensanalyser om den personliga integriteten Äganderättens ställning i lagstiftningen Märkning av propositioner med berört utskott 1.Regelförenkling och tidsbegränsning av regler, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Vissa frågor om regelförenkling, punkt 3 (L) 3.Systematisk översyn av regler, punkt 4 (L) 4.Tillämpning av EU-bestämmelser, punkt 5 (M, C, L, KD) 5.Förenkling av EU-lagstiftning, punkt 6 (M) 6.E-samråd om EU-arbetet, punkt 7 (L) 7.Konsekvensanalyser om den personliga integriteten, punkt 8 (L) Kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet , punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Tabell Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet lägger skrivelse 2017/18:103 till handlingarna. Regelförenkling och tidsbegränsning av regler 2016/17:1081 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1489 av (M), 2017/18:1987 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3118 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Vissa frågor om regelförenkling 2016/17:1081 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 2 (L) Systematisk översyn av regler 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 3 (L) 2016/17:1081 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2245 av (M), 2017/18:2547 av och (båda M) och 2017/18:3118 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 5 (M) 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 19. Reservation 6 (L) Konsekvensanalyser om den personliga integriteten 2017/18:3150 av och (båda M) och 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 7 (L) 2017/18:1742 av (SD). Äganderättens ställning i lagstiftningen 2017/18:2961 av (M). 2017/18:2872 av (C). Märkning av propositioner med berört utskott 2017/18:2092 av (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det har inte väckts någon motion med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Kommittéberättelse - kommittéernas verksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2017/18:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (SD). Regeringen redogör i skrivelse 2017/18:103 för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda en viss fråga som andra organ, oavsett om de är fristående myndigheter eller inte. I årets berättelse är samtliga dessa andra organ redovisade som organ inom . Kommittéberättelsen för innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för kommittéernas arbete berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelsen innehåller även sak- och personregister. tillsattes 71 kommittéer, vilket är tre färre än . avslutades 80 kommittéer, motsvarande siffra var 74 (skr. 2016/17:103). Av regeringens skrivelse framgår att de totala utgifterna för kommittéerna var . I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka uppgår till . En översyn av kriterierna för redovisning I kommittéberättelsen pekar regeringen på att har granskat kommittéväsendet (bet. 2017/18:KU10). Inom ramen för granskningen har utskottet bl.a. uppmärksammat att det i kommittéberättelsen ibland saknas titlar på de som i olika roller medverkar och att redovisningen varierar mellan departementen. Enligt utskottet ligger det ett värde i att redovisningen är enhetlig och transparent. Utskottet anser att regeringen bör överväga vilka principer som i denna del ska gälla för redovisningen . har med anledning av påpekanden påbörjat ett arbete för att göra vissa anpassningar i redovisningen. Av kommittéberättelsen framgår att en uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning har genomförts . Uppföljningen visar att andelen unga är lägre än andelen unga i befolkningen. Av totalt 714 ledamöter är 12 (eller ) . Befolkningsandelen för samma grupp är . Medelåldern i kommittéerna är . kommer att ta fram och sprida information om ungas representation i kommittéväsendet. En ny kartläggning av ålderssammansättningen i kommittéväsendet planeras äga rum . När det gäller andelen män och kvinnor i kommittéerna framgår det att statistiken endast omfattar dem som under det redovisade året varit förordnade i en pågående kommitté. Syftet är att redovisningen ska kunna jämföras med den årliga sammanställning av statistik i statliga myndigheters styrelser som lämnas till i andra sammanhang. Inom gruppen ordförande m.m. är andelen av kvinnor och män , vilket innebär en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år. Inom gruppen ledamöter är andelen kvinnor och andelen män , vilket är i princip oförändrat jämfört med föregående år. Samma gäller inom gruppen sakkunniga m.m. där andelen kvinnor är och andelen män . När det gäller gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en ökning av andelen män . I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. frågan om när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgivaren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlands-myndigheter (bet. 2009/10:KU10 s. 129, bet. 2011/12:KU10 s. 97). Tabell Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Källa: genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /18. Not: Siffrorna är baserade på den nya mätmetoden. Sedan kommittéberättelsen 2013 redovisas könsfördelningen i kommittéerna enligt en ny mätmetod, där den statistik som tas fram endast omfattar dem som under det redovisade året har varit förordnade i en pågående kommitté. Enligt den mätmetod som användes tidigare inkluderades även de som hade varit förordnade i en kommitté som fortfarande var pågående (skr. 2012/13:103). Utskottet konstaterade i sitt betänkande att de olika mätmetoderna inte leder till några väsentliga skillnader i redovisningen av könsfördelningen i kommittéerna (bet. 2012/13:KU23 s. 6). Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas i tabellen ovan och baseras för åren 2003–2011 på den tidigare mätmetoden och för åren 2012–2017 på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen har kvinnor i gruppen ordförande m.m. ofta varit underrepresenterade . har denna grupp varit praktiskt taget jämnt könsfördelad, kvinnor och män. I gruppen sekreterare och övriga har andelen män ökat till , så gruppen anses enligt diskrimineringslagen inte längre vara underrepresenterad. –2016 har män varit underrepresenterade i gruppen sekreterare och övriga. Utskottet noterade att det rådde en jämn könsfördelning i tre av fyra kategorier anställda vid kommittéväsendet (bet. 2016/17:KU24). Vidare noterade utskottet att andelen kvinnor var i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Det var enligt utskottets mening viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet välkomnade regeringens översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret som skett med anledning av utskottets påpekanden i granskningar om samordnare och det parlamentariska inslaget i kommittéväsendet. Utskottet såg positivt på de vidtagna åtgärderna, bl.a. att det tagits med uppgifter i kommittéberättelsen om parlamentariska referensgrupper och annat parlamentariskt samråd. Utskottet konstaterar att det råder en jämn könsfördelning i tre av fyra yrkeskategorier anställda vid kommittéväsendet. Det gäller däremot inte gruppen sekreterare och övriga även om utskottet noterar att andelen män har ökat . Det är enligt utskottets mening viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Vidare välkomnar utskottet att regeringen har inlett ett arbete med att anpassa redovisningen av titlar på dem som medverkar i kommittéväsendet med anledning av betänkande 2017/18:KU10. Med beaktande av det anförda föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelförenkling. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (L) och 3 (L). I kommittémotion 2017/18:3118 av m.fl. (M, C, L, KD) begärs i yrkande 1 att medarbetare i myndigheter och förvaltningar ska ges möjlighet att utmana onödiga regler. Motionärerna exemplifierar med verktyget Meningssamlingen i som arbetar med regelförenklingar genom att bjuda in medarbetare att identifiera och utmana krångliga regler. När en medarbetare hittat en sådan regel rapporteras den in till Meningssamlingen, därefter ska den som skapat regeln motivera varför den är meningsfull. Om regeln inte kan motiveras, avskaffas den. Motionärerna menar att ett liknande system bör inrättas i . Vidare anför motionärerna i yrkande 2 att fler myndigheter bör få i uppdrag att aktivt identifiera onödiga regler. I första hand gäller detta de myndigheter som tillämpar omfattande lagstiftning, utöva tillsyn eller har långtgående befogenheter att utfärda föreskrifter. Det är viktigt att arbetet ges samma vikt oavsett om den onödiga byråkratin drabbar företag eller privatpersoner. I partimotion 2016/17:1081 av m.fl. (L) begärs i yrkande 1 att myndigheter och förvaltningar ska tillämpa en s.k. ”En in, en ut”-princip för att förhindra ökad regelbörda för privatpersoner och företag. En liknande princip finns bl.a. i , och . Vidare anför motionärerna i yrkande 2 att medarbetare i myndigheter och förvaltningar ska ges möjlighet att utmana onödiga regler. Motionärerna exemplifierar med Meningssamlingen i och anför att bör införa ett liknande system. Vidare begärs i yrkande 3 att fler myndigheter ska få i uppdrag att arbeta med regelförenkling. I kommittémotion 2017/18:2899 begär m.fl. (L) i yrkande 3 att myndigheter bör få i uppdrag att arbeta systematiskt med regelförenkling. Enligt motionärerna behöver personer med funktionsnedsättning ofta stöd från flera olika myndigheter och förvaltningar t.ex. , , hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. I dessa situationer blir det enligt motionärerna särskilt tydligt när regelverk krockar och samordningen brister. Mot bakgrund av detta anser motionärerna att fler myndigheter, liksom , ska ha ett uttryckligt uppdrag att arbeta med att uppmärksamma regelförenklingar och regelkrockar, och genomföra sådana som de själva har rådighet över. I motion 2016/17:1489 av (M) begärs ett tillkännagivande om regelförenklingar i den offentliga sektorn. har en mycket stor offentlig sektor med ett invecklat regelverk som kräver både mycket tid, arbetskraft och pengar. Miljardbelopp skulle kunna frigöras och tusentals arbetstimmar ägnas åt verksamhetens kärna om den svenska offentliga sektorns invecklade och föråldrade regelverk fick genomgå en liknande regelförenkling som näringslivet och företagsvärlden nu gör. (M) begär i motion 2017/18:1987 yrkande 1 att myndigheter systematiskt ska gå igenom äldre regler och förordningar för att i möjligaste mån ta bort dem som inte längre fyller någon funktion. Vidare begär motionären att nya regler och bestämmelser som införs av myndigheter på alla nivåer i samhället bör ges en funktionstid och sedan omprövas (yrkande 2). Enligt 8 kap. 1 § regeringsformen (RF) meddelas föreskrifter av genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. Av 8 kap. 5 § 1 och 2 RF följer att i en lag kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om när lagen ska träda i kraft och när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas. En lag får enligt 8 kap. 18 § RF inte ändras eller upphävas på annat sätt än genom lag. Regeringen inrättade en delegation med uppdrag att inom ramen för befintliga regelverk vidareutveckla en tillitsfull styrning av och statlig verksamhet (Fi 2016:03, dir. 2016:51). Delegationen, som har tagit namnet Tillitsdelegationen, ska genomföra dels projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling när det gäller verksamhet, dels projekt som omfattar hela styrkedjan, dvs. styrning från den nationella nivån till genomförandet i kommuner och landsting. Syftet med projekten ska vara att långsiktigt bidra till förbättrade förutsättningar för kommuner och landsting att vidareutveckla en rättssäker och effektiv förvaltning. Projekten ska även bidra till en tydlig, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad styrning som bidrar till att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna är behovsstyrda och håller god och likvärdig kvalitet och att de är jämlika, jämställda och tillgängliga. Delegationen ska även analysera olika ersättningsmodellers styrande effekter och undersöka på vilket sätt ersättningsmodeller tydligare kan främja en bred och allsidig kvalitetsutveckling och effektivitet samt om möjligt föreslå hur sådana modeller kan utformas. fick Tillitsdelegationen ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:119). Delegationen ska bl.a. genomföra dels projekt som syftar till att ge stöd till statliga myndigheter som vill utveckla verksamheten med målet att uppnå en mer tillitsbaserad styrning vid myndigheten, dels projekt som syftar till att skapa en mer samordnad offentlig verksamhet. Delegationen ska även organisera och driva nätverk där grupper av statliga myndigheter praktiskt söker och prövar konkreta förändringar i styrningen utifrån ett tillitsperspektiv. Tillitsdelegationen ska också sprida kunskap om hur statliga myndigheter kan utveckla en mer tillitsbaserad styrning i den egna verksamheten och föreslå hur bl.a. erfarenheter av idé- och verksamhetsutveckling inom statliga myndigheter ska kunna spridas inom hela den statliga förvaltningen även efter att delegationen har avslutat sitt arbete. Tillitsdelegationen överlämnade delbetänkandet Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? (SOU 2017:56) till regeringen. De återstående delarna av uppdraget enligt de ursprungliga direktiven ska redovisas . De nya delarna av uppdraget ska redovisas i en slutrapport . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2, s. 85) angav regeringen att myndighetsstyrningen ska vara strategisk och verksamhetsanpassad, samt utgå ifrån ett helhetsperspektiv med tillit och förtroende som grund. För att öka rättssäkerheten och effektiviteten i den offentliga verksamheten bör styrningen enligt regeringen utvecklas så att den fokuserar mer på tillit och tar till vara medarbetarnas verksamhetsnära kunskap och erfarenheter. gav regeringen i uppdrag att kartlägga projekt som främjar idé- och verksamhetsutveckling vid statliga myndigheter och som bidrar till att utveckla en tillitsbaserad styrning. I uppdraget har det också ingått att lyfta fram goda exempel som bidrar till en rättssäker och effektiv förvaltning och som kan stärka kunskapsbyggandet i staten. Rapporten som bidrar till utvecklingen av en tillitsbaserad styrning i staten (2018:12) lämnades . Rapporten visar att projekten på olika sätt har arbetat för att bidra till utvecklingen av en mer tillitsbaserad styrning. De sex fallstudierna i rapporten visar att det finns viktiga förutsättningar som gör det möjligt för projekten att bli framgångsrika. För att driva ett framgångsrikt idé- och verksamhetsutvecklingsprojekt krävs det bl.a. att renodla styrningen för att öka medarbetarnas handlingsutrymme, utveckla teambaserade arbetssätt för att ta till vara medarbetarnas kompetens, minska onödig administration för att frigöra mer tid till kärnverksamhet och närvarande ledarskap samt involvera medarbetarna i att genomförandet av projekten. Rapporten presenterar även möjliga risker i arbetet med tillitsbaserad styrning, rapporten lyfter särskilt upp två av dessa. Rapporten visar att ett mindre detaljerat regelverk och ett ökat handlingsutrymme kräver att cheferna blir mer närvarande. Då kan de vara ett kompletterande stöd för medarbetarna när medarbetarna behöver det. Vidare visar rapporten att medarbetare kan sakna detaljerade riktlinjer att luta sig mot. Medarbetarna behöver känna att de har tillräcklig kompetens för att hantera det nya ansvaret med ett ökat handlingsutrymme. Regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) att enkla och effektiva myndighetskontakter och lagar och myndighetsregler som företagen ska följa är av vikt för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. Även myndigheternas service, bemötande och handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringens förenklingsarbete kommer –2018 att inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. De två målen för ändamålsenligare regler är att de ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att det finns en outnyttjad potential att göra det enklare för företagen med mer digitala myndighetskontakter då företagens uppgiftslämnande minskar, myndigheternas transparens ökar och risken för företagare att göra fel i ansökningar minskar. I regeringens digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D) lyfter regeringen fram vikten av förenkling genom digitalisering och anger att ambitionen är att statliga myndigheter, kommuner och landsting ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Regeringen menar att det ska vara enkelt för människor och företag att digitalt komma i kontakt med det offentliga och att uppgifter, där det är möjligt och relevant, bara ska behöva lämnas en gång. Digitala verksamhetsprocesser, som är universellt utformade, har potential att ge alla samma möjlighet att ta del av den offentliga sektorns välfärdstjänster samt göra beslut och annan dokumentation mer tillgängliga och mer effektiva. Samverkan är avgörande för möjligheten för kommunala och statliga myndigheters möjligheter att hantera sina åtaganden och ge en service som motsvarar människors behov och förväntningar. Individer och inte organisationen måste sättas i centrum. Hur organisationen eller ansvarsfördelningen ser ut bör inte påverka användarna av tjänsterna. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utreda de rättsliga förutsättningarna för en digitalt samverkande förvaltning (dir. 2016:98). I uppdraget ingår att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen. Uppdraget redovisades i betänkandet Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering (SOU 2018:25). Utredningen föreslår bl.a. att nya regler om digital tillgänglighet till förvaltningen och om digital kommunikation från förvaltningen till enskilda, som beaktar bl.a. enskildas självbestämmande och vikten av säkra förfaranden. Regeringen gav i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag. ska –2019 i nära samarbete med berörda statliga och kommunala myndigheter främja digital förnyelse genom att tillgängliggöra information och stötta myndigheter genom att tillämpa digitalt först i företagens myndighetskontakter. Uppdraget ska slutredovisas . Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga om styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat (fr. 2015/16:1168). Frågan rörde vad statsrådet och regeringen avser att vidta för åtgärder för att styra myndigheter så att regelkrånglet minskar. I sitt svar anförde statsrådet bl.a. att myndigheter som har mycket kontakter med företag generellt också har någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, sitt regleringsbrev eller särskilda regeringsuppdrag. Vidare anförde statsrådet att regeringen dessutom ständigt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. Närings- och innovationsminister besvarade en interpellation om regelkrångel för företag (ip. 2016/17:419). Frågan rörde vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att vända trenden med ökat regelkrångel för företagare så att det blir enklare i stället för svårare att starta och driva företag. Statsrådet anförde bl.a. att en fullt ut digital ärendehantering gör det lättare för företag att göra rätt från början, att få en snabbare ärendehantering och att lättare få besked om ärendestatus. Med bra service och digitala tjänster som är anpassade efter företagens förutsättningar och behov är mängden regler inte ett lika stort problem. Regeringen gav 2013 , och 13 andra myndigheter i uppdrag att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . I uppdraget ingår även att 2014–2020 ska ta fram en resultattavla baserad på rapporteringarna som de berörda myndigheterna har lämnat i enlighet med uppdraget. För att utveckla arbetet ska även lyfta fram goda exempel och föreslå fler insatser för att ge stöd och råd till myndigheter. Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). ska rapportera hur uppdraget genomförts till . En slutrapport ska lämnas . Frågan om att införa en tidsgräns för lagar och förordningar behandlades av (bet. 2011/12:KU19). anförde då att det utgick från att lagar som är föråldrade omprövas. Initiativ till sådan omprövning kan enligt utskottet komma antingen från regeringen eller från , t.ex. genom att ledamöter i motioner eller på annat sätt uppmärksammar problem med lagstiftningen. Utskottet har även behandlat motionsyrkanden om regelförenklingar i betänkande 2014/15:KU19 och betänkande 2015/16:KU17.