bet · H501MJU17 · 2018-04-04 00:00:00 — Utskottet noterar att gränsdragningen mellan det enskilda intresset och det allmännas intresse kan vara svår. Vidare är det viktigt att komma ihåg att vid samtliga slag av äganderättsintrång gäller en proportionalitetsprincip som innebär att nödvändigheten av ett intrång i det allmännas intresse måste balanseras mot det men den enskilde lider av intrånget. Myndigheterna ska alltid göra en intresseprövning, där hänsyn tas till det enskilda intresset och berörda ska ges möjlighet att yttra sig, som sedan ska vägas in och vara del av beslutet som fattas. Det finns två jämställda mål beslutade av för skogspolitiken, ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). I betänkandet Ersättning vid rådighetsinskränkningar – vilka fall omfattas av 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen och när ska ersättning lämnas? (SOU 2013:59) anfördes att huvudregeln är att ersättning ska lämnas till den enskilde när det allmänna inskränker användningen av dennes mark eller byggnad, 2 kap. 15 § andra stycket regeringsformen. Det motsatta gäller dock när rådighetsinskränkningen sker av hälsoskydds-, miljöskydds- eller säkerhetsskäl, 2 kap. 15 § tredje stycket regeringsformen. I fråga om rådighetsinskränkningar som sker av dessa skäl gäller i stället vad som framgår av vanlig lag och utgångspunkten är att någon ersättning inte ska lämnas. Vidare anfördes i betänkandet att innehåller en mängd regler som tillåter att det allmänna inskränker den enskildes möjligheter att använda mark eller byggnad. Sådana rådighetsinskränkningar kan ske genom meddelandet av föreskrifter och förbud, genom tillståndsplikt och villkor, återkallelse av tillstånd och meddelande av ytterligare eller ändrade villkor för en verksamhet. Rätten till ersättning regleras i 31 kap. . I betänkandet uttalades att det låg utanför utredningens uppdrag att granska och föreslå ändringar i de bestämmelser som möjliggör rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds- och säkerhetsskäl. Med hänsyn till den mängd bestämmelser det rör sig om och hur vitt skilda områden som omfattas bedömdes det inte heller möjligt. En sådan omfattande granskning görs enligt betänkandet troligen bäst i samband med en allmän översyn av regelverket inom varje särskilt område. Två områden där det finns ett behov av en sådan översyn pekades ut – rådighetsinskränkningar i samband med inrättandet av vattenskyddsområden och rådighetsinskränkningar med stöd av artskyddsförordningen. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Enligt uppgift från Miljö- och pågår inte något annat arbete när det gäller ersättningsregler vid skydd av skog. Utredningsbetänkandet SOU 2013:59 är slutbehandlat. Utskottet har tidigare uttalat att äganderätten är en grundläggande rättighet i samhället och innebär att den enskildes egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna. Det är dock inte en absolut rättighet, och inskränkningar får göras om det krävs för att tillgodose det allmännas intresse och allemansrätten. Gränsdragningen mellan det enskilda intresset och det allmännas intresse kan vara svår. Vidare är det viktigt att komma ihåg att vid samtliga slag av äganderättsintrång gäller en proportionalitetsprincip som innebär att nödvändigheten av ett intrång i det allmännas intresse måste balanseras mot det men den enskilde lider av intrånget (bet. 2016/17:MJU23). Utskottet vidhåller den uppfattningen. När det gäller skogsbruket bygger den svenska skogspolitiken på två jämställda mål om produktion och miljö. En ökad produktion av skoglig råvara är viktig i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. måste skydd och miljöhänsyn öka. Den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla värden. När det gäller artskyddsförordningen bereds frågan om huruvida en översyn av denna ska genomföras i . När det gäller nyckelbiotoper kan konstateras att regeringen i budgetpropositionen avsatte för att i större utsträckning kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjligheter till ersättning för områdesskydd. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:981 (C), 2017/18:1863 (C), 2017/18:2674 (M), 2017/18:2696 (M) yrkande 1, 2017/18:3347 (M) yrkande 1, 17/18:3563 (M) yrkande 3 och 2017/18:3855 (C) yrkande 67. För att markägare inte ska skadas ekonomiskt vid skyddande av skog är det viktigt med fungerande ersättningsformer. Markägaren bör enkelt och effektivt kunna få ersättning vid bildande av områdesskydd som begränsar ett produktionsinriktat skogsbruk. En översyn bör därför göras av olika typer av ersättningsmodeller vid skyddande av skog, i syfte att skapa effektivare skyddsformer. Detta bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3717 (C, M, L, KD) yrkande 18 och 2017/18:3855 (C) yrkande 68. Motion 2017/18:2810 (M) avstyrks. Utskottet finner inte att det finns skäl att se över frågorna om ersättning för kollektiva nyttigheter eller reglerna för den rättsliga prövningen. Motionerna 2017/18:2820 (L) yrkande 32 och 2017/18:3855 (C) yrkande 70 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogspolitik som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlats tidigare i utskottets betänkanden /16:MJU10 Skogspolitik och 2016/17:MJU13 Skogspolitik. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför yrkandena. Rättssäker och effektiv nyckelbiotopsinventering, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2017/18:2026 av (M), 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 16 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 71. Regeringen presenterade i budgeten en satsning på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Som regeringen anför är det viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet samt har förståelse för detta och har motivation att bevara nyckelbiotoperna. Det är viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet och ger ändamålsenliga kunskapsunderlag. I likhet med landsbygdsminister (ip. 2017/18:237) anser vi att det är viktigt att man i inventeringarna av nyckelbiotoper gör avgränsningar som är transparenta och att bedömningarna är objektiva och förutsägbara. Den nya metoden för nyckelbiotopsinventering är förankrad på så sätt att den har tagits fram i samverkan med skogsnäringen, , länsstyrelser och certifieringsorganisationer. Metoden ska testas , och därefter utvärderas och eventuellt justeras. Vidare kan vi konstatera att skogscertifiering är ett frivilligt åtagande och att skogsägare med nyckelbiotopsrika områden kan ges möjlighet till områdesskydd och ersättning. Regeringen har förstärkt anslagen för detta i budgeten . Mot bakgrund av det anförda anser vi att inventeringen har förutsättningar att vara rättssäker och effektiv och anpassad till området där den utförs. Det finns därför inte skäl för att göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Uppdrag om inventering och registrering av nyckelbiotoper, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 9. Regeringen bör ge i uppdrag att tillse att registrering och inventering av nyckelbiotoper sker i hela landet. Registrering och inventering av nyckelbiotoper är av central betydelse för att hänsyn ska tas till områden med höga naturvärden i samband med slutavverkningar. Jag anser därför att beslut att pausa inventering och registrering av nyckelbiotoper i kommuner som sträcker sig från norra upp till var oacceptabelt. inventeringar av nyckelbiotoper är en av de största kartläggningarna av natur i vårt land. Det är därför positivt att regeringen i budgeten föreslår en satsning på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Myndigheterna kan också erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. För att säkerställa att även registrering av nyckelbiotoper fortsättningsvis sker i hela landet bör regeringen ge detta i uppdrag till . Översyn av artskyddsförordningen, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2017/18:2309 av (M), 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 75, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 17 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 69. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Miljöministern har anfört att regeringen följer artskyddsfrågorna och de domstolsavgöranden som berör frågan (ip. 2017/18:194 och ip. 2017/18:372). Vi anser därmed att något tillkännagivande till regeringen inte behöver göras. Långsiktiga förutsättningar för skogsbruk, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2017/18:1846 av (S) och 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi kan ha förståelse för att skogsägare kan uppleva det som en ekonomisk risk att bevara och utveckla naturvärden. Det gäller såväl nyckelbiotoperna som artskyddet. För att inte rubba balansen mellan skogsbruk och naturvård kan skogsägaren därför erbjudas ersättning i samband med områdesskydd, i de fall där artskyddet och höga naturvärden avsevärt påverkar markägarens möjlighet att bruka sin skog. Regeringen har utökat stödet till skydd av värdefull natur, vilket är viktigt för att skapa balans mellan skogsbruk och naturvård. I samband med satsningen i budgetpropositionen på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper har regeringen tillfört för att erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd och ersättning. När det gäller frågan om en eventuell översyn av artskyddsförordningen är den under beredning i . När det gäller avverkningsförbud och rätt till ersättning vid rådighetskränkningar kan vi konstatera att sådana frågor är föremål för prövning i domstol. Utfallet av dessa domstolsprocesser måste avvaktas och analyseras innan det går att dra några välgrundade slutsatser i fråga om behovet av lagändringar. Detta är något som även miljöminister anfört i samband med en interpellationsdebatt i (ip. 2017/18:372, debatt ). Mot denna bakgrund anser vi att det inte finns skäl att göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Ekologisk kompensation, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 64. Det är angeläget att naturvården utvecklas genom användning av flexibla metoder som ekologisk kompensation och frivilliga skyddsformer. Ett sätt att öka den biologiska mångfalden i skogen är t.ex. att i större utsträckning använda system för att skapa och sälja krediter kopplade till åtgärder som minskar negativ påverkan på ekosystem eller biologisk mångfald. Byte av skogsmark, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 25. Den frivilligt skyddade arealen måste öka. Jag är kritisk till att arbetet med att byta statligt ägd skog som inbyte för privatägd skyddsvärd skog inte fortsätter. Denna framgångsrika metod borde i stället utvecklas. Särskilt fokus bör ligga på att skydda de värdefulla naturskogarna. Översyn av skyddade områden, punkt 8 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. En översyn av definitioner och beräkningsgrunder för skyddad skog bör genomföras. Exempelvis bör en jämförelse med andra länders beräkningsgrunder ske och möjligheten att räkna in impediment i den skyddade skogen bör övervägas. Det är också av stor vikt att behovet av ett starkt och livskraftigt skogsbruk tas i beaktande vid avsättning av skog. Majoriteten av avsättningarna sker i det små- och medelskaliga skogsbruket. Det är centralt att denna ordning med frihet under ansvar även fortsättningsvis utgör grunden för skydd av skog. av den svenska skogsmarken är undantagen från skogsbruk, vilket indikerar att förutsättningarna för den biologiska mångfalden är bättre än om man exempelvis enbart tittar på de formella skydden. För att skapa förutsägbarhet och långsiktiga regler bör en översyn ske av beräkningsgrunderna för måluppfyllnaden ske. En löpande översyn bör ske av specifika skyddade områden med möjlighet till förändringar om skyddet är ändamålsenligt. För att säkerställa att de skyddsåtgärder som vidtas också är effektiva behövs det uppföljning. Därför vill vi att skyddade områden utvärderas med fokus på effektivitet. Varje krona som läggs på skydd måste ge så stor nytta som möjligt. De skyddade områdena måste regelbundet genomgå översyn i syfte att bedöma huruvida skyddet fortfarande kan anses som ändamålsenligt. Översynen ska innebära att skydd ska kunna ändras, och i vissa fall även upphävas, om det kan anses ändamålsenligt. Skogens sociala värden, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 5. Skogens sociala värden brukar definieras som de värden som skapas av människors upplevelser. Dessa är en viktig resurs för samhället när det gäller t.ex. människors välbefinnande, hälsa, boendemiljö, utbildning, regional utveckling och turism. Enligt miljökvalitetsmålen ska skogens kulturmiljövärden samt de sociala värdena värnas. Skogsvårdslagen har brister i hänsynen till sociala värden. Lagstiftningen bör ändras så att skogar med särskilt höga värden för rekreation och friluftsliv undantas från åtgärder och exploatering som inte främjar dessa värden eller biologiska värden. Bioekonomistrategi, punkt 10 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 12. Regeringen bör prioritera inrättandet av en nationell bioekonomistrategi. är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen på ett hållbart sätt, som tar hänsyn till både miljömål och produktionsmål. Tack vare den privata äganderätten för skog har svenskt skogsbruk länge varit framgångsrikt, och det finns i enormt mycket kunskap och forskning på området. Därför har goda möjligheter att utveckla en ekonomi som i ännu högre grad är biobaserad. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att man, tillsammans med de gröna näringarna, kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som främjar samverkan mellan både stat och näringsliv för att underlätta de omställningar som krävs i exempelvis skogsindustrin och lantbruket. Avverkning av skog, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk kan komma att kräva större flexibilitet. För att säkerställa att det svenska skogsbruket står starkt även bör man överväga att i vissa fall kunna sänka åldern för när slutavverkning får ske. Det bör även övervägas att höja gränsen för när en avverkningsanmälan måste ske. måste alla avverkningar större än anmälas minst i förväg. Om man höjde gränsen skulle byråkratin minska och man skulle underlätta för skogsbruket. Skogsvårdslagen och , punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 4. Skogsbruket omfattas av både skogsvårdslagen och . För att bättre styra våra skogliga resurser och deras ekosystemtjänster bör skogsvårdslagstiftningen inarbetas i . Det skulle förbättra överblicken över den lagstiftning som styr naturens resurser och det skulle därmed bli lättare nå målsättningarna om hållbar utveckling. Regeringen bör därför återkomma med ett sådant lagförslag till . Äganderätt, punkt 15 (M, SD, C, KD) av (C), (M), (M), (SD), (M), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 67 och 2017/18:981 av och (båda C), 2017/18:1863 av och (båda C), 2017/18:2674 av (M), 2017/18:2696 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3563 av (M) yrkande 3. Äganderätten är en grundmurad rättighet och en vägledande princip för all skogsproduktion. Äganderätten är en mänsklig rättighet, som skyddas av både regeringsformen och . En stark äganderätt som omfattar rätten att bruka den mark man äger. Principen om frihet under ansvar krävs för att de svenska skogsbrukarna ska ha goda möjligheter att driva och utveckla sin verksamhet. De svenska skogsbrukarna ska stå starka i den internationella konkurrensen även i fortsättningen och därför är det viktigt att värna äganderätten. Många markägare och företagare inom de gröna näringarna ger i växande omfattning uttryck för oro över att äganderätten håller på att urholkas – ofta genom små steg och åtgärder som var för sig inte alltid uppfattas som särskilt dramatiska, men som sammantaget innebär kraftiga inskränkningar. Det kan exempelvis handla om artskyddsförordningen, nyckelbiotoper eller om diskussioner om utökad talerätt när det gäller avverkningar. Den svenska skogen bör även fortsättningsvis vårdas och brukas enligt principen om frihet under ansvar. Det är möjligt att verka för skogsnäringens utveckling som den biologiska mångfalden bevaras. Vi anser att den senaste tidens utveckling innebär att det finns anledning att påminna om de stora insatser som skogsägare gör för att vi ska ha ett fungerande skogsbruk, en levande landsbygd och en god miljö. Vi anser därför att äganderätt och brukanderätt vid skogsbruk bör stärkas. Ersättningsfrågor, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: 2017/18:2810 av (M), 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 18 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 68. Vi konstaterar att ersättning till markägare kan lämnas när t.ex. nya naturreservat, nationalparker eller Natura 2000-områden ska bildas. Även vid andra rådighetsinskränkningar kan ersättning lämnas enligt reglerna i . En förutsättning enligt är att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras. Staten ersätter i dessa fall fastighetsägare med ett belopp som motsvarar fastighetens minskade marknadsvärde med ett tillägg på . Myndigheterna ska nu även kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd och ersättning. Regeringen har i budgeten förstärkt anslagen för detta med . När det gäller avverkningsförbud och rätt till ersättning vid rådighetskränkningar kan vi konstatera att sådana frågor är föremål för prövning i domstol. Utfallet av dessa domstolsprocesser måste avvaktas och analyseras innan det går att dra några välgrundade slutsatser i fråga om behovet av lagändringar. Detta är något som även miljöminister anfört i samband med en interpellationsdebatt i (ip. 2017/18:372, debatt ). Mot denna bakgrund saknas skäl att göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Ersättning för kollektiva nyttigheter, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 32. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Det behövs ett tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Möjlighet till rättslig prövning, punkt 18 (SD, C) av (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 70. Konsekvenserna för enskilda skogsägare blir mycket omfattande när nu i ökad omfattning avkräver hänsynstagande utifrån bestämmelserna om olika skydd. För att regelverket ska fungera på ett rimligt sätt måste även samhället göra prioriteringar och bära en del av kostnaden. Den enskilde skogsägaren ges i vissa fall inte rätt till ersättning och det är svårt att överklaga eller ifrågasätta myndighetsbeslut. Det vill vi ändra på genom att möjliggöra och förenkla rättslig prövning för markägare vid restriktioner och begränsningar i markanvändning på grund av områdesskydd. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2.