bet · H501UbU11 · 2018-04-27 00:00:00 — Även i kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19 vill motionären verka för att förbättra förutsättningarna för läkare men också för sjuksköterskor i glesbygden genom möjligheten att få sin studieskuld reducerad. I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5 och i kommittémotion 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6 begär motionärerna en översyn av möjligheten att införa en bosättningsbonus genom återbetalning av en del av studieavgiften till utländska studenter som tar examen och väljer att arbeta i . I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs att regeringen ska låta utreda ett system för nedskrivning av studieskulder för den som bor i eller flyttar till stödområde A (inland och delar av inre ). Att många yngre personer överger landsbygden när de skaffat sig en högre utbildning gör det svårt för företag och kommuner att rekrytera nya medarbetare och bidrar till en befolkningsminskning som medför svåra påfrestningar för kommunernas ekonomi. I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs att en får i uppdrag att se över möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete inom bristyrken i områden där det råder stora rekryteringsproblem. Kommittémotion 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14 handlar om att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma en modell där delar av studielånet avskrivs för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete i befolkningsglesa landsbygdskommuner. Bakgrund och gällande rätt Enligt gällande rätt finns det inga möjligheter att få sina studieskulder avskrivna om man tar arbete i något bristyrke på landsbygden eller i någon särskild del av landet. Studenter som kommer från ett land utanför EU/EES-området eller , s.k. tredjelandsstudenter, måste betala både anmälnings- och studieavgifter för studier på grundnivå och avancerad nivå vid de universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen (1992:1434). Studieavgifterna omfattar inte utbildning på forskarnivå. Högskolan ska beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås för den studieavgiftsfinansierade verksamheten i sin helhet. Vissa tredjelandsmedborgare undantas dock från studieavgiftsskyldigheten, bl.a. de som inom ramen för ett utbytesavtal genomför en del av sin utbildning i . Undantag medges också för personer som bedöms ha stark anknytning till , t.ex. om de har permanent uppehållstillstånd eller uppehållstillstånd av annat skäl än studier. Regleringen finns i förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Förordningen innehåller inte några möjligheter för utländska studenter att få tillbaka delar av studieavgiften i utbyte mot att stanna i efter examen. Regeringen gav () i uppdrag att kartlägga de studieavgifter som universitet och högskolor tar ut av utländska studenter i enlighet med förordningen om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor (U2016/03128/UH). I rapporten 2017:2 konstaterar UKÄ bl.a. att avgifterna sannolikt påverkat rekrytering till utbildning på forskarnivå negativt. infördes en möjlighet för utomeuropeiska studenter att stanna i efter examen för att söka jobb. Enligt 4 kap. 5 a § utlänningsförordningen (2006:97) får en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd för studier i beviljas uppehållstillstånd för av efter en slutförd högskoleutbildning här bl.a. om utbildningen avser studier som motsvarar minst två terminer och utlänningen har för avsikt att söka arbete eller därmed jämförbar förberedande aktivitet i , eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här. Det finns som framgår ovan inte några möjligheter i den gällande lagstiftningen att få sina studieskulder helt eller delvis avskrivna om man tar arbete i någon särskild del av landet eller i något bristyrke på landsbygden. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om avskrivning av studieskulder. I utbildningsutskottets betänkande 2015/16:UbU10 Studiestöd uttalade utskottet att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna. Utskottet anser alltjämt att den gällande regleringen är väl avvägd och ser inte något behov av att föreslå några ändringar. När det gäller yrkanden om återbetalning av studieavgifter för utländska studenter kan utskottet konstatera att det saknas reglering för dessa att få tillbaka studieavgiften i utbyte mot att stanna i efter examen. Utskottet ser inte heller i detta hänseende någon anledning till att föreslå någon ändrad reglering. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:774 (SD), 2016/17:2227 (SD) yrkande 17, 2016/17:2474 (V) yrkande 10, 2016/17:2659 (KD) yrkande 7, 2017/18:474 (L) yrkande 5, 2017/18:514 (M), 2017/18:1638 (SD) yrkande 19, 2017/18:2816 (L) yrkande 6 och 2017/18:2941 (V) yrkande 14. Villkoren för studiemedel, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:947 av (C), 2017/18:1789 av Per Lodenius och i (båda C) och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2016/17:579 av (S), 2016/17:658 av (L), 2016/17:781 av och (båda SD), 2016/17:882 av m.fl. (S), 2016/17:1251 av (M) yrkande 2, 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:1974 av (C), 2017/18:378 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:950 av (C) och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Studiemedelssystemet behöver bli mer flexibelt och behöver utredas för att åstadkomma en ökad genomströmning och för att få fler i arbete. Studiemedelssystemet ska både premiera studenter som avslutar sina studier före utsatt tid och vara anpassat för studenter med lägre studietakt, exempelvis de som har gått i gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna i varierande grad. Det ger fler möjligheten till en utbildning som leder till jobb. För ett längre arbetsliv borde det även vara möjlighet att ta del av studiemedelssystemet högre upp i åldrarna än . Det borde också vara möjligt att effektivisera studierna genom ett mer flexibelt terminssystem. Förutom att fler fortare skulle komma ut i arbete skulle inte studenter som inte har försörjning behöva ta studiemedel för irrelevanta och onödiga sommarkurser. Det vore en vinst för både individen och samhället. Studiemedelssystemet behöver också anpassas och bli mer flexibelt för de särskoleelever som går vidare till eftergymnasial utbildning eftersom de riskerar att inte få studiemedel då deras studietakt ofta är långsammare. Det behövs också en översyn av studiemedelssystemet för att stärka invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb. Tyvärr är det särskilt kvinnorna som riskerar att fastna i bidragsfällan. Kvinnor som varit hemma med försörjningsstöd medan barnen varit små får det svårt att klara en övergång till studier, då den enda möjligheten till försörjning är studiebidrag och studielån. Eftersom studiestödet inte går att kombinera med försörjningsstöd tvingas många kvinnor av försörjningsskäl att avbryta sina studier. De fastnar då i ett utanförskap utan utbildning och arbete. Det behövs en ökad flexibilitet och en översyn av systemet för att förbättra integrationen. Det är viktigt att ta vara på de kvinnor som vill få förutsättningar att försörja sig själva och bidra till samhället. Man behöver också se över möjligheten för människor med en intellektuell funktionsnedsättning att få anpassat studiemedel trots en långsammare studietakt. Många klarar inte av att studera på heltid, men studerar man på deltid försvinner rätten till hela ersättningen, vilket skapar inlåsningseffekter och passivitet. Den som har sjuk- eller aktivitetsersättning tjänar inte heller på att söka arbete eftersom inkomsten, även med bostadstillägg, kan minska med en fjärdedel om man är inskriven hos Arbetsförmedlingen. Ett förslag till ett system med studiebidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning bör också utredas då det är svårt dessa elever att förutse hur den personliga ekonomin kommer att se ut eftersom det inte finns ett samlat regelverk om eftergymnasiala studier för personer med utvecklingsstörning. Reglerna för aktivitetsersättning gör det inte möjligt att ha kvar denna ersättning under studier på högskola. kan det vara svårt att få fullt studiemedel eftersom en person med intellektuell funktionsnedsättning kan behöva mer tid för att få sina högskolepoäng. Det innebär att man trots heltidsstudier inte får ihop tillräckligt med poäng för att enligt de nuvarande reglerna få lika mycket i studiemedel som den som inte har denna funktionsnedsättning. Om ett högre bidrag för studerande med intellektuell funktionsnedsättning skulle införas skulle systemet bli mer inkluderande och ge fler möjligheten att utveckla sig genom högre studier och lättare få en plats på arbetsmarknaden. Det är viktigt med ett studiemedelssystem som är lätt att förstå och förutsebart i fråga om vad det betyder ekonomiskt både under studierna och efter avslutade studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Villkoren för studiemedel, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:579 av (S), 2016/17:658 av (L), 2016/17:781 av och (båda SD), 2016/17:882 av m.fl. (S), 2016/17:1251 av (M) yrkande 2, 2016/17:1974 av (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:378 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:947 av (C), 2017/18:950 av (C), 2017/18:1789 av Per Lodenius och i (båda C) och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 15. Möjligheterna för äldre att studera med studiemedel bör förbättras. Med dagens regler har man möjlighet till sammanlagt 240 veckors studiemedel. För den som har fyllt kan förlängas med , om det finns särskilda skäl. Från och med begränsas rätten till studiemedel i form av studielån, och antalet veckor som man kan ta studielån trappas ned fram till det år man fyller 56. Från och med det år man fyller upphör möjligheten till såväl studielån som studiebidrag. Utgångspunkten bör i stället vara att högre utbildning ska vara tillgänglig för alla som har intresse av och förutsättningar för att bedriva studier på universitets- och högskolenivå. I enlighet med Studiesociala kommitténs slutbetänkande (SOU 2009:28) bör tidsgränserna för studiemedel på eftergymnasial nivå anpassas bättre till utbildningarnas längd. Det antal månader med studiemedel som det ska finnas en generell rätt till bör därför bli färre än vad som gäller . ska studerande på längre utbildningar och studerande som bygger på en examen på grundnivå ges möjlighet till ytterligare studiemedel. Vidare bör man se över på vilket sätt det extra tillägget till studiebidraget för vissa studerande på gymnasieskolan ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Förutsättningen för att kunna söka det extra tillägget är att familjens samlade beskattningsbara inkomst inte överstiger under ett läsår. Denna inkomstgräns har varit densamma , och därför bör man se över på vilket sätt det extra tillägget ges och hur stödet förhåller sig till andra stöd. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fribeloppet, punkt 2 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2016/17:236 av (M), 2016/17:399 av och (båda M), 2016/17:424 av och (båda M), 2016/17:1257 av (M), 2016/17:1498 av i (M), 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:1548 av (M), 2016/17:3329 av (M) yrkande 2, 2017/18:204 av (M), 2017/18:321 av (M), 2017/18:1754 av (M), 2017/18:2485 av (M), 2017/18:2745 av och (båda M), 2017/18:2978 av (M) yrkande 2, 2017/18:3168 av i (M) och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 3. För att fler ska kunna få ett jobb måste högskoleutbildningarnas konkurrenskraft stärkas och utbildningarna bli mer relevanta för arbetsmarknaden. Samverkan mellan arbetsmarknaden och samhället behöver därför förbättras bl.a. genom att man kopplar utbildningen närmare arbetsmarknaden, betonar det entreprenöriella lärandet, utvecklar studentmedarbetarsystemet, utökar praktikmöjligheterna samt förstärker rollen för studievägledarna. Vidare bör det bli mer gynnsamt att arbeta under sin studietid. Därför bör fribeloppet för bidragsdelen av studiemedlen höjas, och avskaffas för lånedelen. Möjligheterna att göra det mer gynnsamt att arbeta under sin studietid bör mot bakgrund av detta ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fribeloppet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:236 av (M), 2016/17:399 av och (båda M), 2016/17:424 av och (båda M), 2016/17:1257 av (M), 2016/17:1498 av i (M), 2016/17:1548 av (M), 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3329 av (M) yrkande 2, 2017/18:204 av (M), 2017/18:321 av (M), 2017/18:1754 av (M), 2017/18:2485 av (M), 2017/18:2745 av och (båda M), 2017/18:2978 av (M) yrkande 2, 2017/18:3168 av i (M) och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 14. Det finns ett egenvärde i att studenter etablerar sig tidigt på arbetsmarknaden, och det är därför positivt att studenter också arbetar så länge inte studierna blir lidande. Fribeloppet begränsar studenternas egna beslut om hur mycket tid och kapacitet de har att arbeta vid sidan av studierna. Fribeloppet bör därför avskaffas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studielån till körkortsutbildning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:132 av (M), 2016/17:294 av (M), 2016/17:613 av (M), 2016/17:1010 av (S) yrkande 2, 2016/17:2176 av (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:395 av (M), 2017/18:2061 av (SD), 2017/18:2501 av (M) och 2017/18:2519 av (M). Risken för arbetslöshet är dubbelt så stor för ungdomar utan körkort som för ungdomar med körkort enligt en undersökning från () 2013. Körkort är i många fall ett krav från arbetsgivare som ska anställa någon. För många unga är det dock dyrt att ta körkort. Genom att erbjuda unga studielån för körkortsutbildning skulle man minska risken att unga avstår från att ta körkort på grund av sin ekonomi. Därför bör man möjliggöra studielån för körkortsutbildning på en behörig trafikskola. Det är positivt att också regeringen nu aviserar att den kommer att göra det möjligt att få studielån för körkortsutbildning. Dessutom bör man utreda möjligheten att uppbära försörjningsstöd eller aktivitetsstöd som man får studielån för körkortsutbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17 och 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19 och 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:514 av (M), 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14. Villkoren för läkare i glesbygden bör förbättras. På landsbygden eller i glesbygden är det ofta svårt att rekrytera läkare, vilket hotar såväl vårdens kvalitet som patientsäkerheten. Att locka läkare till landsbygden är inte bara en utmaning i utan även i andra delar av världen. I landsbygdsområden i finns ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. Vi anser att systemet är intressant och vill därför att det kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. Motsvarande system skulle även kunna användas för sjuksköterskor så att de söker sig till mindre attraktiva orter och till glesbygden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:514 av (M), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19 och 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6. Den demografiska utvecklingen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen inom de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. TCO har studerat denna fråga närmare i en rapport som visar att det kommer att råda brist på personal inom flera av välfärdens yrkeskategorier. Framför allt beräknas bristen på omvårdnadspersonal vara stor. Regeringen bör mot bakgrund av detta tillsätta en med uppdraget att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. Ett sätt att öka intresset för att bosatta sig på landsbygden är att göra som i och införa avskrivning av studiemedel för personer med högskoleexamen som bosätter sig på landsbygden. bör därför få i uppdrag att se över möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet för personer som efter avslutade studier påbörjar arbete inom bristyrken i landsbygdskommuner där det råder stora rekryteringsproblem. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:514 av (M), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14. () visar i en rapport att tre fjärdedelar av de utländska studenter som investerat i en utbildning i lämnar landet efter avslutade studier. Det betyder att det svenska samhället går miste om nyckelkompetens. För att attrahera och behålla fler utländska studenter som har utbildat sig i bör dessa ges ökade ekonomiska incitament att stanna i . Möjligheten att införa en bosättningsbonus för utländska studenter som fullgjort sin utbildning i bör ses över. Bosättningsbonusen ska innebära att en utländsk student som tar examen och sedan väljer att arbeta i får tillbaka en del av utbildningsavgiften. Återbetalningen ska kunna göras i form av en avtrappning beroende på hur länge man stannar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10, 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:514 av (M), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19, 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14. överger många yngre personer landsbygden när de skaffat sig en högre utbildning. Detta gör det inte bara svårt för företag och kommuner att rekrytera nya medarbetare, det bidrar också till den befolkningsminskning som innebär svåra påfrestningar för kommunernas ekonomi och möjligheten att behålla en god service för dem som bor kvar. Det finns ett behov av att göra det mer attraktivt för unga akademiker att flytta till, och ta jobb i, en landsbygdskommun efter avslutad examen. Ett system för nedskrivning av studieskulder för den som bor i eller flyttar till stödområde A (inland och delar av inre ) bör därför utredas. Det skulle exempelvis kunna innebära att den som flyttar till ett sådant stödområde stegvis får sina studieskulder nedskrivna efter att ha bott i området . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:132 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om studielån för körkort och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:236 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet för att kunna beviljas studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:294 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till körkortslån för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:399 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att avskaffa fribeloppet för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:424 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:579 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över nuvarande regler så att studenter och arbetstagare får samma villkor vid sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:613 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för unga att ta körkort och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:658 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverken för studiestödet i syfte att underlätta ägandet av den egna bostaden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förbättrade villkor för läkare i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:781 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkoren för () ska ändras enligt intentionerna i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:882 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska åldersgränsen när det gäller studiemedel för eftergymnasiala studier och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1010 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om CSN-lån för körkort och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1251 av (M):