bet · H501CU31 · 2018-06-08 00:00:00 — 2017/18:233 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt anpassa regelverket, bl.a. avseende inriktningen på markavvattning, så att den akuta problematiken med torka och vattenbrist kan hanteras och senast inom den aviserade propositionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:834 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig strategi för att bevara havsnära sandmarker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:861 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassificera som ett riksintresse och om att ge sjön ett starkare skydd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lösa vattenreglering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett moratorium för nyprövningar av tillstånd för småskalig vattenkraft och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt regeringen att göra en översyn av gällande tillståndsprövning för den småskaliga vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till nationell målsättning för bevarande av bördig för att minska exploatering av och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning i som möjliggör att dricksvattenförsörjning kan bli klassat som riksintresse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1383 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattenbrist och om att skapa samhällsberedskap för effekterna av extrem torka såväl som att anpassa aktuell lagstiftning till vattenbrist och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1718 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördelen med att stryka tredje stycket i fjärde kapitels sjätte paragraf, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1800 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och andra viktiga vattentäkter måste skyddas för dricksvattenförsörjningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1861 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att metoden med sandsugning och återföring av sand till sandstränder ska få tillämpas av kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ge länsstyrelserna i län som berörs av stranderosion i uppdrag att utfärda generella riktlinjer för sandsugning och återfyllnad av sand och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1865 av och i (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör hjälpa ägare av småskalig vattenkraft ur en svår tillståndsprocess för att i stället ompröva verksamheterna på ett modernt och samhällsekonomiskt effektivt sätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet ska utformas så att miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt och att det beaktar olika anläggningars förutsättningar, befintliga äldre tillstånd och tillståndsprövningens och åtgärdernas eventuella ekonomiska konsekvenser för enskilda verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att till dess att nya regler är på plats ska ett tillfälligt stopp, ett moratorium, för ny- och omprövning av befintliga mindre vattenverksamheter införas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1888 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för ökad underhållstakt i va-nät och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2012 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör inleda samtal med den danska regeringen i syfte att stoppa sandsugningarna i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om iordningställande av s.k. muddrings- och sandsugningshål i och och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2109 av (MP): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i va-lagen som ger kommunerna möjlighet att delfinansiera åtgärder för ett lokalt omhändertagande av dagvatten i ytläge med va-taxor, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2168 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att långsiktigt säkra tillgången på dricksvatten av god kvalitet från sjön och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2700 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att nya regler ska utformas så att miljömål, äganderätt, energiproduktion och kulturhistoriska hänsyn förenas på ett hållbart och rättssäkert sätt utifrån olika vattenkraftsanläggningars förutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2819 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att motverka stranderosion och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att vidta konkreta åtgärder för att stoppa stranderosionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3214 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vattentjänstlagen vad gäller uppdatering av verksamhetsområden, va-anslutning och betalning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att formerna för finansiering av kommunala vattentjänster bör ses över och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk för omprövningsprocesser till vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beslut om vattenverksamhet i enlighet med vattendirektivet måste vägas mot den nytta eller skada de kan ha för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett moratorium för processerna kopplade till vattendirektivet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av regelverken kopplade till strandfodring och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3369 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att skydda vatten genom ett överordnat riksintresse och genom att se till att krav på tillräckliga vattenskyddsområden införs, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en proposition med anledning av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av bättre skydd för åkermarken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3429 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den enskilde som redan har ett fungerande avlopp inte ska behöva betala anslutningsavgift till kommunen förrän avloppet verkligen har kopplats in till nätet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner inte ska vara tvingade att ta över va-ansvaret i samlad bebyggelse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3509 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda den värdefulla åkermarken och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3563 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se till att regeringens förlängda myndigheter, länsstyrelserna, agerar på ett likvärdigt sätt oavsett beslutsområde, men inte minst gällande äganderätten, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att byggande på jordbruksmark bör ses över med inriktningen att begränsad bebyggelse ska vara tillåten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD): 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för kommunala vatten- och avloppsplaner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra vattenlagstiftningen så att va-lösning inte ska vara ett krav om inte en majoritet av en bebyggelses befolkning kräver det, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C): 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter för privata aktörer att delta i drift och investeringar i ledningar och anläggningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillståndsprocesserna för småskalig vattenkraft bör anpassas och förenklas på ett ändamålsenligt sätt utan att det medför generellt sänkta miljökrav och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelsernas uppgifter vad gäller näringsverksamheter på landsbygden och den småskaliga vattenkraften inte bör ställas mot varandra utan samordnas för varaktiga lösningar och tillkännager detta för regeringen. Vattenkraften är en värdefull tillgång och spelar en central roll för elförsörjningen i . Den bidrar till ett konkurrenskraftigt energisystem med låga utsläpp och trygga leveranser av elenergi. finns det omkring 1 900 småskaliga vattenkraftverk i landet. De flesta är gamla kulturmiljöer, många med månghundraåriga - ibland tusenåriga - rötter, ofta från medeltiden. Många samhällen och städer har vuxit fram kring användningen av vattenkraft. Den småskaliga vattenkraften har ett sammanlagt värde av och bidrar med ca 4 000 arbetstillfällen. Det samhällsekonomiska värdet av produktionen är betydande - . Småskalig vattenkraft har alltså en lång och djupt förankrad tradition i framväxten av den svenska industrin, och den småskaliga vattenkraften är oerhört viktig för landsbygden, äganderätten och som helhet. Detta måste givetvis värnas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Som en del i energiöverenskommelsen framläggs nu förslag om ny lagstiftning för vattenkraft och andra vattenverksamheter, just för att slå vakt om dess långsiktiga förutsättningar och ge den en rättslig status som inte funnits tidigare. Detta är positivt, och står bakom att anta lagförslaget. Det ändringsförslag, den motivreservation, som lades fram i civilutskottet av , och , och som senare även fick stöd av SD, handlar om avgörande och mycket viktiga förtydliganden av tre begrepp: äldre rättigheter, samhällsnyttig verksamhet och begreppet äventyra. Tanken är att understryka och framför allt, herr talman, förtydliga det politiska syftet med propositionen. Jag vill särskilt gå igenom dessa begrepp. Vad gäller äldre rättigheter ska dessa anses meddelade med stöd av motsvarande bestämmelser i . Utformning och drift som omfattas av den äldre rättigheten ska vara rättskraftigt skyddade mot nya pålagor. Det är viktigt, herr talman, att bestämmelserna om rättskraft får en tydlig reglering, och det är därför bra att det nu uttryckligen regleras att de särskilda äldre rättigheterna ska anses ha rättskraft. Utan denna reglering hade verksamheter riskerats. Detta förtydligande innebär, herr talman, att rätten att bedriva en verksamhet som skiljer sig från villkoren i ett privilegiebrev, exempelvis en kvarn med generator, bör kunna ha rättskraft även om det har genomförts förändringar av den teknik som verksamheten använder. Det avgörande ska inte vara om den teknik som verksamheten använder skiljer sig från den teknik som ursprungligen användes utan om verksamheten kan anses bedrivas i enlighet med så kallade äldre rättigheter. När det gäller just denna del har även Socialdemokraterna och efter mycket diskussion instämt i att det har funnits ett behov av att förtydliga. Däremot är vi tyvärr inte eniga om förtydliganden gällande småskalig vattenkraft som samhällsnyttig verksamhet samt begreppet äventyra. Jag vill, herr talman, i detta sammanhang framhålla att inte sitter med något tolkningsföreträde vad gäller en energiöverenskommelse mellan fem partier, även om man ibland själv ger det intrycket. Vårt förslag om förtydligande av begreppet samhällsnyttig verksamhet handlar om utvecklingen av myndigheternas vägledande material beträffande frågan om vilka typer av verksamheter som kan anses som samhällsnyttiga. En viktig utgångspunkt ska vara att småskalig vattenkraft ska kunna anses som samhällsnyttig verksamhet. Vårt tredje, sista och faktiskt helt avgörande förtydligande handlar om att det inte får råda några tveksamheter kring vad som gör att ett äventyrande skulle kunna tolkas som att exempelvis ett vattenreningsverk inte får byggas ut eller, vilket är särskilt viktigt för oss i civilutskottet, att bostadsutveckling äventyras. För oss var det därför viktigt att rörelser inom en kvalitetsfaktor aldrig ska anses innebära ett äventyrande i sig. Det ska heller inte råda några oklarheter kring att överenskommelsen innefattar en lösning utan dubbelprövning. Vi vill också i vår reservation vara tydliga med att begreppet äventyra inte är detsamma som att en verksamhet förändras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation nr 5. I detta anförande instämde (C). De första människor som flyttade till kom hit över vatten. De bosatte sig och bildade samhällsstrukturer där de kunde livnära sig på jakt, fiske och jordbruk. Efter hand lärde de sig utnyttja naturens egen rörelseenergi, som vindarna och framför allt vattnets rörelser, för olika ändamål: för att dämma upp för att sätta tegarna under vatten och för att odla. Det som odlades kunde sedan malas ned till bröd, först med handkraft och med hjälp av husdjur som drev kvarnstenarna och sedan med enkla kvarnhjul, så kallade skvaltkvarnar, som det finns gott om rester av i landskapet. Ja, ni kan hela den här historien om hur gick från att vara istäckt och ogästvänligt till att befolkas av våra tidigaste invånare från och . Från att ha varit jägare och samlare blev människorna jordbrukare, som kristnades och organiserades i församlingar och byalag och vidare i en starkt hierarkisk och förtryckande stormakt, som från hamnstäderna skickade armador av skepp med arméer ut i olika krig. Skeppen var byggda av sågat trä, med spikar smidda av järn. Vagnshjulen var skodda med järnband. Järnvägar och skepp av stål bidrog till handel och transport av varor och sedan människor i en utvandring av fattiga, hungriga och medellösa pigor och drängar till , även det från våra kuststäder. Efter det kom en industriell revolution som gav välstånd och mätta magar åt fler men som förutsatte energi i form av el - allting sprunget ur naturens egen rörelseenergi: vinden och vattnet, och även solen. Sedan kom dessvärre kolet, oljan och uranet. Jag kom inte hit till talarstolen för att hålla en historielektion; det är jag inte heller kompetent till. Däremot länder det till eftertanke att vi nu har blivit så moderna att den enda plats där vi inte längre tillåter människor att bosätta sig är den där vi trivs bäst, vattnet, och att vi här nu diskuterar de krav som borde ha ställts för 1 , ifall man hade känt till dem när man började mala säd till bröd och smälte ned malmen för att smida järn till spik, tunnband och järnvägsräls. Den småskaliga vattenkraften, som vi talar om, har med tiden blivit storskaligare, och med moderna elnät är det möjligt att transportera el från en landsända till en annan. Så var det inte förr, när energin togs till vara lokalt för att användas lokalt. Elnäten är ju en av de viktigaste saker vi har att försvara i ofredstider. när Myndigheten för samhällsskydd och beredskap går ut och talar om för oss vad vi borde ha i våra skafferier och att vi ska ha batterier hemma så att vi kan lyssna på radio vore det lika viktigt att se till att vi kan hålla elproduktionen igång för att klara vår vattenförsörjning när de stora anläggningarna och näten slagits ut, och för livsmedelsproduktion, ljus och värme om kriget kommer. Vattenkraftens betydelse är alltså central när det gäller att reglera och lagra produktionen, medan solen och vinden varierar beroende på väder. Många ägare av småskalig vattenkraft som jag har träffat sköter om sina anläggningar, bygger om, moderniserar och gör dem mer effektiva. Det är småföretagare och entusiaster med små resurser men mycket kunskap och engagemang, som tycker att de gör en kulturgärning, står för en samhällsnytta och har roligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Men vattenverksamheter har haft en betydande miljöpåverkan som man inte kände till , och det ansågs inte heller alltid vara något man behövde åtgärda. Vi har fritidsfisket och naturskyddsföreningarna att tacka för att just detta har uppmärksammats . I takt med att kraven på prövning har kommit har vi i samverkan med fisket och naturvården gjort det möjligt att återställa vandringsvägar om de naturliga förutsättningarna för fiskvandring har funnits. Huruvida det har varit så kan såklart vara svårt att bevisa, men utgångsläget ska vara att det alltid är möjligt. Som en del i energiöverenskommelsen föreslås nu en lagstiftning som ligger till grund för prövning och ger förutsättningar för de åtgärder som följer av att en vattenverksamhet har moderna tillstånd. ställer sig bakom den lagtexten. Vi anser att energiöverenskommelsen så långt det är möjligt och rimligt väger samman intressena att främja en småskalig förnybar elförsörjning och att inte äventyra vattenkvaliteten på ett sådant sätt att inte lever upp till EU:s ramdirektiv för vatten och den praxis som ställdes upp i och med den så kallade Weserdomen. Som alltid i en förhandling där olika intressen ska vägas mot varandra kommer det att finnas många som känner sig missbelåtna, kanske för att de helst hade sett en utrivning av all vattenverksamhet, också den som finns med stöd av gamla tillstånd och urminnes hävd. Många av dem som driver småskalig vattenkraft hade nog önskat sig ett ännu enklare regelverk. Ett fåtal hade kanske inte velat se något regelverk alls utan velat att man utan några ansträngningar eller ekonomiska insatser skulle kunna fortsätta precis som förut. Den grupp som är nöjd är säkert ytterst begränsad, och man ska ha respekt för att det kommer att finnas åsikter om vårt beslut. Därför vill vi i särskilt trycka på att lagen ska utvärderas tidigt, , och att en sådan utvärdering ska leda till förändringar om det skulle visa sig att prövningarna sker på ett sådant sätt att de administrativt och ekonomiskt är onödigt betungande för dem som ska gå igenom dem. Just begreppet äventyra har diskuterats. Vi ser en risk i att det används på ett sådant sätt att varje liten förändring av vattennivåerna i en damm, en restaurering av en turbin eller en annan uppgradering, tas till intäkt för att påstå att vattenkvaliteten äventyras. Därför vill vi i , och - de allianspartier som står bakom energiöverenskommelsen med Socialdemokraterna och - betona vad det innebär, så att det först är när ett vatten riskerar att få en ändrad klassificering som en omprövning kan komma att aktualiseras. Som sa är det mycket viktigt att detta förtydligas. Vi vill också, just med hänsyn till den lokala betydelsen för bygden och allra mest för behovet av produktionskapacitet för el i en krissituation, understryka att småskalig vattenkraft är samhällsnyttig verksamhet. Med detta yrkar jag bifall till motivreservationen, reservation 5. Byggande på brukningsvärd är något som väcker känslor. Det är svårt att bygga utanför tätorterna. Detta hänger ofta samman med finansiering och låga fastighetsvärden. Här skulle ett avskaffande av det generella strandskyddet, som har föreslagit, underlätta avsevärt. Man måste respektera en markägares rätt att själv bestämma om man vill bebygga sin mark eller bruka den. Det borde ur ett långsiktigt ekonomiskt perspektiv vara bättre att bruka den, men tyvärr ser inte verkligheten ut så för de gröna näringarna . Detta är en annan debatt, men den är värd att minnas när vi väger behovet av bostäder och en landsbygdsutveckling som inkluderar byggande mot fortsatt jordbruksdrift och byggande på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenmiljö och vattenkraft m.m. En annan fråga där vi också har engagerat oss är behovet av regelförenklingar när det gäller gemensamma lokala lösningar för dricksvattenförsörjning och avlopp. Det är ytterst glädjande att regeringens utredare nu har kommit fram till att det finns brister i dagens system med kommunalt monopol som sätter käppar i hjulen för landsbygdsutveckling och orternas tillväxt i utkanterna av kommunernas va-nät. Slutligen: Vatten är vårt viktigaste livsmedel. Att färdas på vatten har historiskt varit det tryggaste, snabbaste och enklaste sättet att transportera sig på. Vatten har kommit att bli en förutsättning för det välstånd som byggts upp i och med industrialiseringen. Det har kommit att få sitt pris ur miljö- och för människan livsnödvändiga hälsoaspekter. ser vi en vattenbrist i vårt land, men det är ingenting mot hur det är där torka råder. Gifter i vattnet lagras i näringskedjorna, och plaster förorenar haven. Det är mitt och hopp att vi lär oss att hushålla med vattnet och att använda det på ett sätt som är hållbart och gör att den biologiska mångfald vi har haft också i vattendragen kan återställas och bevaras. Mina bifallsyrkanden gäller motivreservationen 5, från , och , samt reservation 16 om allmänna vattentjänster. Äntligen har vi denna viktiga debatt om vilka miljökrav vi ska ställa på vattenkraften i ! Frågan har utretts, stötts och blötts. Den har varit nere i och vänt ett antal gånger. Vattenkraften är en väldigt viktig energikälla. Den producerar el . Vattenkraften är också viktig på så sätt att vi kan reglera när elen produceras eftersom vattnet samlas i stora magasin och dammar. Detta gör också att vattenkraften har en baksida, nämligen den stora negativa påverkan den har på miljön och på biologisk mångfald i stort. vet vi att endast 2 av våra 16 miljökvalitetsmål kommer att nås . Jag vill påminna om att Levande sjöar och vattendrag är ett av de 16 miljökvalitetsmålen. Ett rikt djur- och växtliv är ett annat miljökvalitetsmål som inte kommer att uppnås. Sedan har vi hela EU:s ramdirektiv för vatten, som ska vara uppnått inom mindre än i . Det brådskar alltså att införa moderna tillstånd för vattenkraften i . De tillstånd som finns går tillbaka i tiden, till en väldigt gammal vattenlag. Den absoluta merparten av de dammar och anläggningar som finns i har inte moderna tillstånd. Därför tycker vi i att det är bra att den här propositionen läggs fram, men vi har rätt många invändningar. Vi tycker att propositionen hade kunnat bli mycket bättre. Några av de invändningar vi har kommer jag att fokusera på i mitt anförande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenmiljö och vattenkraft m.m. Jag vill passa på att yrka bifall till reservation nr 6. står vi naturligtvis bakom alla våra reservationer. Med den proposition som regeringen nu har lagt fram och med det förslag som finns i betänkandet är det bara de elproducerande anläggningarna som omfattas. Det är ungefär 2 000 anläggningar. Det finns ytterligare 7 000-8 000 dammar runt om i som har stor negativ påverkan på miljön och på den biologiska mångfalden.