bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Motsvarande förslag återfinns i partimotion 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkande 23. Enligt yrkande 45 önskar motionärerna en ökad samverkan mellan idrottsklubbar och fritidshemsverksamheten. På så sätt kan fler få chansen att träna som familjelogistiken kan underlättas om en del av barnens träning kan ske på fritidstid. Motionärerna avsätter 2019–2021 för att utveckla fritids i denna riktning. Enligt yrkande 46 anslås 2019–2021 till förskolor för utbildning och införande av arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. Motsvarande förslag framförs även i partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 79. I yrkande 55 anslås för att införa sociala utfallskontrakt. Förslaget innebär att externa finansiärer investerar i offentliga sociala projekt för att uppnå mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. Enligt motionärerna borde det inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt samt införas en nationell fond för att öka intresset för att investera. Förslaget om att införa sociala utfallskontrakt framförs också i partimotion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 119. I kommittémotion 2018/19:2959 av m.fl. (L) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag ökningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med 1 och 1:19 Bidrag till lärarlöner med 2 . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med och 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär att det på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet avsätts för ett förebyggande arbete för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme i skolan. Vidare avsätts det för att återställa regeringens tidigare genomförda besparing på lärlingsersättningen och för att höja lärlingsersättningen med per lärling och läsår. Förslaget innebär också att ett antal av regeringens satsningar avvisas på anslaget 1:5 till förmån för Liberalernas egna satsningar: avvisas för satsningen Samverkan för bästa skola, avvisas för ökad kvalitet i gymnasieskolans introduktionsprogram, avvisas för satsningen Läslyftet och avvisas för satsningen Nationella skolutvecklingsprogram. Vidare innebär anslagsförslaget att utgifterna minskar på anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med . Liberalerna vill se en höjning av maxtaxan för att förstärka förskolans resurser för att öka kvaliteten. Anslagsförslaget innebär också att det på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal avsätts för fortbildning av förskolepersonal i språkutveckling med anledning av att Liberalerna vill införa en obligatorisk språkförskola för alla nyanlända barn (). Språkförskolan ska vara integrerad i den reguljära förskolan och innebära att de nyanlända barnen får särskild träning i svenska språket. Förskolan behöver därför ha ett tydligare fokus på ett språkutvecklande arbetssätt. På anslaget 1:10 avsätts också 2019 för löneersättning till lärare som vidareutbildas i ämneskunskaper i högskolan. Liberalerna vill att det ska vara ett krav att huvudmän erbjuder ämneslärare och rektorer inom och gymnasieskolan en sådan vidareutbildning. Under denna utbildning ska man få av sin ordinarie lön. Avsatta medel beräknas öka till 2020 och 2021. Motionärerna avvisar anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer, som uppgår till , i sin helhet. Liberalerna motsätter sig att statsanslag används för kommunala uppgifter, som att rusta upp skolgårdar och skollokaler, i stället för att prioritera skolans kunskapsuppdrag. På anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner avsätts för fler förstelärare. Förslaget innebär att ytterligare 2 200 förstelärare kan anställas. Vidare vill Liberalerna att två nya befattningar inrättas i skolan: huvudlärare respektive lektor i olika ämnen. Huvudläraren ska vara anställd på låg- och mellanstadiet i ämnen där det ges nationella prov och på högstadiet och gymnasiet i samtliga ämnen. Huvudläraren ska ha en månadslön som är högre än övriga lärares. Lektorn ska ha en doktors- eller licentiatexamen och vara anställd på högstadiet och gymnasiet. Lektorn ska ha en månadslön som är högre än övriga lärares. Därutöver vill Liberalerna att en ny befattning som metodiklektor inrättas i högskolan. En metodiklektor ska ha en månadslön som är högre än nuvarande lön. För denna satsning avsätts på anslaget 1:19. Det innebär att man kan anställa minst 12 000 huvudlärare på högstadiet och gymnasiet och metodiklektorer i högskolan samt 600 lektorer på högstadiet och gymnasiet. Liberalerna vill också att en ny yrkeskategori införs i skolan – lärarassistenter – för att avlasta lärarna och avhjälpa den akuta lärarbristen. För ett nytt statsbidrag för anställning av lärarassistenter avsätts på anslaget 1:19. Det innebär att 18 000 nya lärarassistenter kan anställas. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen –2021 justeras ned . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:6 och 1:9. Minskningarna uppgår totalt till 2019. I partimotion 2018/19:2301 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslår motionärerna att det inom förskolans område ska införas jämställdhetsmiljarder för att investera i personalen och stärka jämlikheten. Motionärerna föreslår att satsningen införs och successivt skalas 2022. Utskottet kan konstatera att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (se avsnitt 2 för en närmare beskrivning av principerna). Regeringen anför att de särskilda principerna innebär att nivå ska gälla även för förslagen med vissa justeringar. De justeringar som är aktuella redovisas under berörda anslag där propositionen återges ovan. De motioner från , som har väckts med anledning av regeringens förslag och som rör barn- och ungdomsutbildningen återges ovan. Motionerna innehåller förslag om ökningar och minskningar av anslagsnivåerna i förhållande till regeringens förslag inom olika anslag samt vissa förslag som anknyter till dem. Utskottet har i avsnitt 2 delvis ställt sig bakom motionsförslagen från och och tillstyrkt regeringens förslag i de delar som inte mött invändningar i de motioner som delvis tillstyrks av utskottet. Övriga motionsförslag avstyrks i avsnitt 2. När det gäller anslag för barn- och ungdomsutbildningen framgår ändringarna jämfört med regeringens förslag i betänkandets bilaga 4. Utskottet redovisar nedan det närmare innehållet i dessa ändringar och anslagsvillkor samt skälen för sitt ställningstagande. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskar med jämfört med regeringens förslag. Anslaget minskas med 2019 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av regeringens budgetproposition, vilket innebär att tillskottet till jämlikhetspengen inte tillförs i enlighet med regeringens förslag. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av regeringens budgetproposition omdisponeras 2019, och därefter beräknas omdisponeras 2020 respektive 2021, se budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 8.4 tabell 8.16 s. 126). För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av regeringens budgetproposition omprioriteras 2019, se budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 anslaget 1:5). Anslaget ökar med för att öka antalet förstelärare i utanförskapsområden. Förstelärare i utanförskapsområden ska ha ett lönetillägg på . Anslaget beräknas öka med 2020 och 2021. Medel avsätts även för den satsning som redovisas nedan. Obligatorisk förskola med språkutveckling för nyanlända barn För de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs enligt utskottet en obligatorisk förskola med språkutveckling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Förskolan med språkutveckling ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska ha möjligheter att själva välja exakt hur förskolan med språkutveckling ska organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. Förskolan med språkutveckling innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas. Dessutom bör svenska språkets roll stärkas i läroplanen och kompetensutvecklingen för förskollärare förstärkas, och långsiktigt anser utskottet att även fler utbildningsplatser är nödvändigt. Stimulansmedel för att möjliggöra en utökad förskola med språkutveckling avsätts . Utskottet tillför anslaget 2019 och beräknar att det tillförs 2020 respektive 2021 för dels sökbara medel, dels inrättande av en förskola med språkutveckling för nyanlända barn när sådan lagstiftning finns på plats. Anslag 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ökar med jämfört med regeringens förslag. Anslaget minskas med 2019 och beräknas minska med 2020 respektive 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av regeringens budgetproposition, vilka skulle ha inneburit att den planerade indexeringen av maxtaxan inte genomförs. Barngrupperna i förskolan är på sina håll för stora. Utskottet anser att det befintliga statsbidraget för att minska barngruppernas storlek i förskolan bör höjas med . Utskottet tillskjuter därför 2019 utöver de som statsbidraget utgörs av. Tillsammans med befintliga innebär utökningen att det nu ska finnas 1 för huvudmännen att söka för att minska barngruppernas storlek. Det bör enligt utskottet förtydligas att ska de som söker och får bidraget sträva efter riktmärke om lämplig storlek för barngrupperna. Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal För att ytterligare stärka elevernas lärande vill utskottet införa en tioårig grundskola med skolstart i årskurs 1 . Detta innebär att dagens förskoleklass görs om till ny årskurs 1 och att lågstadiet blir fyraårigt. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska finnas kvar och förändringen innebär att sexåringarna knyts till personal, kompetens, läroplan och resurser. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att den bör bereda möjligheten att införa en tioårig grundskola enligt ovan och återkomma till med ett lagförslag. Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ökar med jämfört med regeringens förslag. beräknas anslaget tillföras . Anslagsökningen är avsedd att finansiera fortbildningsinsatser för de förskollärare som arbetar inom förskoleklass och som vill undervisa i nya årskurs 1, så att de får den kompetens som krävs för att bli behöriga att undervisa. Satsningen på fortbildning av förskolelärarna ska ses som en förberedelse för ett införande av en tioårig grundskola enligt ovan. Anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer Anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer minskar med 2019 jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet minskar med 2019 jämfört med regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner Inga förändringar föreslås för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner . beräknas anslaget öka med och beräknas anslaget öka med för att bygga ut antalet karriärlärartjänster. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. För satsningen på karriärlärartjänster i utanförskapsområden, se ovan under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Satsningar inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Nedan redogörs för två satsningar som rör skolan. De medel som avsätts för dessa satsningar redovisas under utgiftsområde 25. Utökad undervisningstid i lågstadiet En svensk elev missar nästan i undervisningstid i jämfört med elever i andra länder. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och höjda kunskapsresultat. Målsättningen är därför att fortsätta utöka undervisningstiden i skolan. Som ett första steg ska undervisningstiden i lågstadiet utökas med per dag, vilket skulle innebära att kommer upp till OECD-genomsnittet vad gäller obligatorisk undervisningstid. Undervisningstiden behöver öka i alla ämnen i lågstadiet, men främst bör tiden för svenska och matematik utökas. Lovskola är ett sätt att ge elever som behöver det mer undervisningstid. Satsningen på lovskola bör utökas, och det bör införas en skyldighet för skolhuvudmännen att erbjuda lovskola i årskurs 6 till årskurs 9. Lovskolan ska vara obligatorisk för alla elever som i dessa årskurser inte har tillräckliga betyg för att komma in på gymnasiet. Genom extra stödinsatser som läxhjälp och utökad lovskola kan antalet elever som inte blir behöriga till gymnasiet minskas. En utökad lovskola behöver utredas, och medel avsätts därför för en utökad lovskola . Regeringen anför i propositionen att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen i budgetpropositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har följande generella justeringar gjorts för utgiftsområdena: – Anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål har pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. Anslag som avser regelstyrda transfereringssystem har justerats utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer (t.ex. antal personer som omfattas). – Anslag har justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. – Anslag har justerats med anledning av att beslutat om flyttar av ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. – Anslag har justerats om det krävts för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. – För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . 1:11 Bidrag till vissa studier Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen anför att de principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen innebär att nivå ska gälla för förslaget även 2019. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Regeringen anför att de principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen innebär att nivå ska gälla för förslaget även 2019 med vissa justeringar. 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för lärcentrum. Anslaget får även användas för utgifter för att främja utveckling av vuxenutbildning och öka deltagandet i sådan utbildning. Regeringen anför att de principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen innebär att nivå ska gälla för förslaget även 2019 med vissa justeringar. De tidigare beräknade minskningarna av anslaget till följd av flytt av medel för vuxenutbildning från anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning kvarstår i enlighet med tidigare beräkningar. beräknade minskningar av anslaget med anledning av att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden traineejobb avskaffats kvarstår i enlighet med tidigare beräkningar. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att tidigare beräknade tillskott för utbildningsplatser i den statligt finansierade regionalt yrkesinriktade vuxenutbildningen (regionalt yrkesvux) inte genomförs. Anslaget ökas därför inte med i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för konst- och kulturutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. Regeringen anför att de principer som tillämpats vid utformningen av innebär att nivå ska gälla för förslaget även 2019 med vissa justeringar. Den tidigare beräknade ökningen av anslaget med anledning av att anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp och inte längre pris- och löneomräknas kvarstår i enlighet med tidigare beräkningar. De tidigare beräknade minskningarna och ökningarna av anslaget till följd av flytt av medel för vuxenutbildning från anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning kvarstår i enlighet med tidigare beräkningar. I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att tidigare beräknade tillskott med för fler utbildningsplatser inom inte genomförs och att anslaget därför inte ökas i enlighet med tidigare redovisade beräkningar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2020–2026. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . I kommittémotion 2018/19:2937 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Motionärernas föreslagna förändring på anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning innebär följande. I yrkande 6 anges att anslaget bör ökas med och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Detta innebär att det tidigare planerade tillskottet av utbildningsplatser kan genomföras. Motionärernas föreslagna förändring på anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning innebär följande. I yrkande 7 anges att anslaget bör ökas med 2019, 2020 och 2021 för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Detta innebär att den tidigare planerade utbyggnaden av utbildningar inom kan genomföras. I kommittémotion 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag ökningar av anslagsnivån på anslagen 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med och 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Därutöver föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs. Motionärerna förordar att anslaget 99:28 SFI föräldralediga (SFI baby) tillförs 2019–2021. I kommittémotion 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 8 anförs att för att öka kvinnors deltagande i och slutförande av sfi-studier bör barnomsorg erbjudas i samband med sfi-studierna, under både etablerings- och asylprogrammet. Motionärerna vill därför införa sfi med baby, som ska bli obligatoriskt för kommunerna att tillhandahålla, i enlighet med det ovan beskrivna nya anslaget. I yrkande 12 gör motionärerna bedömningen att det behövs ytterligare platser inom regionalt yrkesvux och sfi med yrkesutbildning bl.a. mot bakgrund av matchningsproblemen på arbetsmarknaden. Motionärerna avsätter därför 2019 och beräknar att anslaget ökar med 2020 respektive 2021. Motsvarande förslag återfinns i kommittémotion 2018/19:2992 av m.fl. (KD) yrkande 13. I kommittémotion 2018/19:2959 av m.fl. (L) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag ökningar på anslagen 1:12 Myndigheten för med och 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär att det på anslaget 1:12 Myndigheten för avsätts för utvecklingsarbete för inrättandet av en yrkesskola. Yrkesskola ska vara en yrkesutbildning för vuxna med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande och motsvara gymnasial nivå. Utbildningen ska rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för andra. Vidare innebär motionärernas anslagsförslag att avsätts på anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för en fortsatt utbyggnad av . Utskottet kan konstatera att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (se avsnitt 2 för en närmare beskrivning av principerna). Regeringen anför att de särskilda principerna innebär att nivå ska gälla för förslagen även med vissa justeringar. De justeringar som är aktuella redovisas under berörda anslag där propositionen återges ovan. De motioner från , som har väckts med anledning av regeringens förslag och som rör vuxenutbildningen återges ovan. Motionerna innehåller förslag om ökningar av anslagsnivåerna i förhållande till regeringens förslag inom olika anslag samt vissa förslag som anknyter till dem. Utskottet har i avsnitt 2 delvis ställt sig bakom motionsförslagen från och och tillstyrkt regeringens förslag i de delar som inte mött invändningar i de motioner som delvis tillstyrks av utskottet. Övriga motionsförslag avstyrks i avsnitt 2. När det gäller anslag för vuxenutbildningen framgår ändringarna jämfört med regeringens förslag i betänkandets bilaga 4. Utskottet redovisar nedan det närmare innehållet i dessa ändringar och anslagsvillkor samt skälen för sitt ställningstagande. Anslaget 1:12 Myndigheten för