bet · H501KrU7 · 2018-04-13 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. statligt stöd till vissa museer, kulturmiljö och uppmärksammande av brott mot mänskligheten. Ungefär hälften av yrkandena bereds i förenklad form. I betänkandet finns nio reservationer (M, SD, C, L, KD). 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statligt stöd till vissa museer Uppdrag till och folkminnen Uppmärksammande av brott mot mänskligheten Motioner som bereds förenklat 1.Demokratimuseum, punkt 4 (L) 2.Marinarkeologiskt museum, punkt 7 (SD) 3.Skydd av fornlämningar, punkt 9 (SD) 4.Kulturarvet under jord, punkt 10 (M) 5.Det kyrkliga kulturarvet, punkt 11 (SD) 6.Vattenverksamheter som kulturminnen, punkt 15 (KD) 7.Glasriket, punkt 18 (C) 8.Uppdrag till och folkminnen, punkt 19 (SD) 9.Minnesdag och minnesmonument tillägnade kommunismens offer, punkt 20 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Filial i till Flygvapenmuseum i 2017/18:2032 av (M). Permanent utställning om kommunismens brott mot mänskligheten 2017/18:3517 av (SD). 2017/18:137 av (L). 2017/18:402 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (L) Traditionsfartyg och k-märkta fritidsbåtar och fartyg 2017/18:220 av (L) yrkande 2. Bättre skildring av statarnas historia 2017/18:1051 av (S) yrkandena 1 och 2. 2017/18:96 av (SD). Reservation 2 (SD) 2017/18:379 av (L) och 2017/18:840 av m.fl. (S). 2017/18:1221 av (M) och 2017/18:3844 av (SD). Reservation 3 (SD) 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 4 (M) 2017/18:1739 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2017/18:3277 av (SD) yrkandena 1 och 2. 2017/18:505 av (L) yrkande 1. 2017/18:58 av (KD). 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 6 (KD) 2017/18:688 av m.fl. (S) och 2017/18:1840 av (S). 2017/18:3381 av (SD). 2017/18:1469 av m.fl. (S) och 2017/18:2449 av och (båda C). Reservation 7 (C) Uppdrag till och folkminnen 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3. Reservation 8 (SD) Minnesdag och minnesmonument tillägnade kommunismens offer 2017/18:34 av (SD) och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 7. Reservation 9 (SD) 2017/18:409 av (L) och 2017/18:1824 av m.fl. (S). Romernas situation i och 2017/18:701 av (S). Kommunismens brott mot mänskligheten 2017/18:3373 av (SD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat 2017/18:14 av och (båda SD), 2017/18:220 av (L) yrkandena 1 och 3, 2017/18:443 av (L) yrkande 1, 2017/18:693 av m.fl. (S), 2017/18:697 av (S), 2017/18:700 av i m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:702 av (S), 2017/18:705 av m.fl. (S), 2017/18:833 av (S), 2017/18:838 av m.fl. (S), 2017/18:847 av (S), 2017/18:937 av (KD), 2017/18:940 av (KD), 2017/18:941 av (KD), 2017/18:1216 av och (båda C), 2017/18:1323 av (M), 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1612 av (M), 2017/18:1688 av (MP), 2017/18:1726 av m.fl. (SD), 2017/18:1727 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:1733 av m.fl. (SD), 2017/18:1735 av m.fl. (SD), 2017/18:1739 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1747 av m.fl. (SD), 2017/18:1778 av (M), 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:2271 av (M), 2017/18:2693 av m.fl. (S), 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3, 4 och 11, 2017/18:3078 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3087 av (M), 2017/18:3123 av (M), 2017/18:3152 av (M), 2017/18:3373 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 53, 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3781 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), Amne (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. statligt stöd till vissa museer, kulturmiljö och uppmärksammande av brott mot mänskligheten. Ungefär hälften av yrkandena bereds i förenklad form. Utskottet besökte Statens maritima museer , och . beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Följande prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281) har utarbetats för att det offentliga kulturarvsarbetet ska kunna vidareutvecklas och kulturarvets värden komma hela samhället till del: – Det gemensamma kulturarvet blir en angelägenhet för alla. – Det offentliga samtalet vidgas och fördjupas. – Medskapande och engagemang främjas. Nationella mål för kulturmiljöområdet I enlighet med de nationella mål för kulturmiljöarbetet som antog 2013 (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) ska det – ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas – människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön – ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser – en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Statligt stöd till vissa museer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statligt stöd till vissa museer med hänvisning till tidigare ställningstagande att staten bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer, samordnande roll för museifrågor och kultursamverkansmodellen. Jämför reservation 1 (L) och 2 (SD). m.fl. (S) yrkar i motion 2017/18:840 att regeringen bör se över statsbidraget till . Motionärerna anför att statsbidraget under har varit mer eller mindre oförändrat, trots att underhåll och kostnader ökat i större andel än besöksintäkterna. I motion 2017/18:379 anför (L) att inträdesavgift leder till att en del barnfamiljer av ekonomiska skäl avstår från att ta del av friluftsmuseets verksamhet. Motionären menar att det därför borde vara möjligt för museer – och friluftsmuseet – att ansöka om pengar för att införa fri entré, i varje fall för barn och ungdomar. Motionären yrkar på en översyn av systemet med fri entré. I motion 2017/18:1051 anför (S) att allmänheten bör få bättre möjligheter att lära sig om statarnas historia (yrkande 2) och att en översyn bör göras för att se över möjligheten att skildra och beskriva statarnas historia på ett mer adekvat sätt (yrkande 1) än de få och små statarmuseum som finns och de mindre avtryck som statarnas historia gör på de större museerna. För att uppmärksamma en unik svensk flyghistoria yrkar (M) i motion 2017/18:2032 att regeringen utreder förutsättningarna för att Flygvapenmuseum i får i uppdrag att öppna en filial i . I motion 2017/18:96 anför (SD) att möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralskeppet på eller i bör utredas. (SD) yrkar i motion 2017/18:3517 att inrättar ett museum med en permanent utställning om kommunismens brott mot mänskligheten. (L) yrkar i motion 2017/18:137 att regeringen bör få i uppdrag att ge förslag på hur antalet svenska industrimuseer påtagligt kan ökas. Motionären anför att sådana museer kan stärka intresset för teknisk utbildning och vara turistmagneter samt att de företag som är samarbetspartner med museer kan stärka sina varumärken nationellt och internationellt. m.fl. (L) anför i motion 2017/18:402 att ett nationellt demokratimuseum bör inrättas (yrkande 1) och att gärning bör lyftas fram med en permanent utställning och genom särskild uppmärksamhet under (yrkande 2). (L) anför i motion 2017/18:220 yrkande 2 att det inte är rimligt att det ofta ideella arbetet med att bevara t.ex. svenska traditionsfartyg samt k-märkta fritidsbåtar och fartyg, som är en viktig del av historia, riskerar att upphöra med anledning av höga myndighetsavgifter eller regler som tagits fram för moderna transportlösningar. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2016/17:KrU9, behandlat yrkanden om statligt bidrag och intresse för olika museer och centrumbildningar runt om i landet. Utskottet har då betonat statens centrala roll för att stödja museiväsendet och bidra till samverkan och effektiv användning av resurser. Utskottets bedömning har varit att staten bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer och att de som tar initiativ till nya museer också bör se till att investeringar och drift kan finansieras (jfr även bet. 2015/16:KrU9). I sin behandling av propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) välkomnade utskottet regeringens tydliga målsättning att minska sektorns organisatoriska splittring genom att uppdra åt () att vara en samordnande part på nationell nivå. Likaså såg utskottet potentialen i RAÄ:s nya roll att som ansvarig myndighet för museifrågor utveckla samverkan såväl inom sektorn som med det omgivande samhället. Utskottet menade att den s.k. museidialog som myndigheten redan påbörjat vittnade om att RAÄ är lyhört för sektorns önskemål i utarbetandet av hur myndigheten ska agera som en samlingspunkt för museernas kontakter med staten (bet. 2016/17:KrU9). Utskottet lyfte även fram att museilagens (2017:563) bestämmelser är centrala för sektorns arbete med att ta till vara hela landets kulturarv. Utskottet vill även fortsättningsvis betona statens centrala roll för att stödja museiväsendet och bidra till samverkan och effektiv användning av resurser (bet. 2016/17:KrU9). Utskottet noterar att många av de regionala initiativ som förs fram av motionärerna har motsvarigheter på nationell nivå. Det stora antal industrimuseer som finns på olika orter i matchas av Tekniska museets nationella uppdrag att ansvara för det tekniska och industrihistoriska kulturarvet. Stiftelsen förvaltar material och dokumentation om statarlivet och Statens maritima museer k-märker tillbaka fritidsbåtar och arrangerar ett årligt Fartygsforum för att öka kunskapen om och det generella intresset för båtarna och för att ge bättre förutsättningar för deras bevarande. Forum för levande historia bedriver inom ramen för sitt uppdrag ett kontinuerligt arbete med demokratifrämjande insatser. Även nya initiativ tas av olika aktörer på nationell nivå. Som exempel kan nämnas att Flygvapenmuseum i utökar sin utställnings-yta med och ett trettiotal flygplan. Statens maritima museer planerar att 2020 inviga ett nytt museum om världsunika kulturarv. Museet tänker främst ta vrakens berättelser till ytan med hjälp av digital teknik. –2022 kommer att högtidlighålla att det passerat demokratin infördes i . Demokratiserings-processen och roll i denna kommer att stå i centrum för . Utskottet konstaterar också i sammanhanget att Rörelsernas museum har beviljats ett årligt anslag om för ett demokrati- och migrationsmuseum utifrån folkrörelsernas betydelse med föreslagen placering i (prop. 2017/18:1, utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Utskottet vill också lyfta fram Historiska museets nya utställning kamp – historia, som handlar om de många rättighetskampernas . Utställningen är ett samarbete mellan , , , och bibliotek och med finansiering från , , och . Genom ökat utbyte mellan aktörer, såsom ovanstående utställning är ett exempel på, ges bättre förutsättningar för kunskaps- och erfarenhetsutbyte och ett större utbud inom kulturarvsområdet. Utskottet menar också att samordnande roll ger nya möjligheter för att knyta ihop verksamheter på regional och nationell nivå. I sammanhanget vill utskottet också åter lyfta fram den tyngdpunktsförskjutning från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar som kultursamverkansmodellen inneburit. Utskottet noterar här att Statskontoret har fått i uppdrag att analysera och utvärdera modellens nuvarande målstrukturer, ansvarsfördelning och bedömningsgrunder och ge förslag på en mer ändamålsenlig och effektiv uppföljning av kultursamverkansmodellen. Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens resultat . Sammanfattningsvis står utskottet kvar vid sitt ställningstagande att staten bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer och att de som tar initiativ till nya museer också bör se till att investeringar och drift kan finansieras (bet. 2016/17:KrU9). Vad gäller statsbidraget till konstaterar utskottet att bidraget i genomsnitt har ökat med . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:96 (SD), 2017/18:137 (L), 2017/18:220 (L) yrkande 2, 2017/18:379 (L), 2017/18:402 (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:840 (S), 2017/18:1051 (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2032 (M) och 2017/18:3517 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om skydd av fornlämningar med hänvisning till regelverket vid upphandling av arkeologiska undersökningar. Jämför reservation 3 (SD). (M) yrkar i motion 2017/18:1221 att regeringen ser över lagstiftningen och vidtar relevanta åtgärder så att arkeologiska metallföremål säljs eller bevaras i stället för att slängas. Motionären hänvisar till uppgifter i medierna om att metallfynd från exempelvis järnåldern slängs i stället för att bevaras. Ett av skälen till att metallföremål slängs i stället för att skänkas bort eller säljas till andra intressenter är, enligt uppgifter i medierna, att arkeologerna inte vill skapa en marknad och uppmuntra plundrare med metalldetektorer. I motion 2017/18:3844 yrkar (SD) att regeringen bör lägga ett förslag som syftar till ett starkare skydd av fornlämningar. Motionären refererar till en krönika i dagspressen där en arkeolog lyfter fram att av kostnadsskäl gallras enorma mängder unika föremål som i en lång rad andra länder hade sparats. Utskottet vill hänvisa till () uppdrag att genom föreskrifter, allmänna råd och vägledningar förtydliga kulturmiljölagen (1988:950) och att det är länsstyrelserna som är beslutande när det gäller uppdragsarkeologiska undersökningar. Länsstyrelserna har även tillsyns-ansvaret för att undersökningarna genomförs på ett sådant sätt som anger. I de ovan nämnda fallen kan utskottet konstatera att RAÄ ändrat föreskrifterna för uppdragsarkeologi för att möjliggöra för länsstyrelserna att i förfrågningsunderlaget undanta kostnaden för konservering vid en prisjämförelse. Utskottet tycker att det i sammanhanget är värt att lyfta fram beslutet om ansökningsavgifter i tillståndsärenden för att använda metallsökare och för att medföra metallsökare på bl.a. fornlämningar i (2 kap. 20 § kulturmiljölagen, prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2017/17:1221 (M) och 2017/18:3844 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. det kyrkliga kulturarvet, riksintressen och kulturarvet under jord med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 4 (M), 5 (SD) och 6 (KD). I motion 2017/18:3070 anför m.fl. (M) yrkande 4 att länsstyrelsernas regelverk bör ses över i syfte att värna kulturarvet under jord i samverkan med behovet av ny infrastruktur och nya bostäder. Motionärerna anför att kulturarvet under jord är mycket omfattande och rikt och ska värnas för kommande generationer. Utmaningen är att hitta en balans mellan det moderna samhällets krav på nya bostäder och infrastruktur och skyddet av kulturarvet. I motion 2017/18:1739 anför m.fl. (SD) yrkande 3 att regeringen bör utarbeta en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden. (SD) anför i motion 2017/18:3277 att en statlig inspektör för små kommuners hembygdsföreningar bör anställas (yrkande 1) och att en statlig hembygdsföreningsinspektör bör få i budget (yrkande 2). Motionären refererar till att fem kommuner i har mindre befolkning än 10 000 innevånare och dessa kommuner föreslås bli inspektörens arbetsfält. Uppgiften ska vara att undersöka hembygds-föreningarnas förutsättningar, främst vad gäller att göra nytryck av hembygdsböcker och att agera om fornminnen eller hembygdsgårdarna förfaller. I motion 2017/18:505 yrkande 1 anför (L) att Kvarntorpshögen är största industriminne med en historia . Motionären tar bl.a. upp att Kumla kommun har utvecklat området till ett rekreations- och friluftsområde med en fast konstutställning, Konst på hög. Hela området runt högen uppges dock vara grovt förorenat. Motionären menar därför att det unika i Kvarntorpsområdet som både industriminne och tickande miljöbomb bör göra det till ett riksintresse. (KD) anför i motion 2017/18:58 att lagstiftning och ersättningssystem behöver ses över för att etablera en mer kulturhistoriskt rimlig hållning från statens sida för sentida gravar på kyrkogårdar. m.fl. (KD) anför i motion 2017/18:3748 yrkande 4 att frågan om särskild finansiering för att bevara äldre, inte längre brukade vattenverksamheter som kulturminnen bör utredas. Kulturmiljölagen (1988:950) är den centrala lagen för skyddet av kulturmiljön med bestämmelser om att ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter ska visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Lagen innehåller bl.a. bestämmelser för skydd av fornlämningar och fornfynd, byggnadsminnen, ortnamn och kyrkliga kulturminnen samt för utförsel och export av äldre kulturföremål. ska tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas och ska främja en hållbar utveckling. (2010:900) reglerar användning av mark- och vattenområden samt hur den byggda miljön ska utvecklas. Krav på hänsyn till kulturmiljöer finns också i väglagen (1971:948), skogsvårdslagen (1979:429) och järnvägslagen (2004:519). har enligt 4 kap. kulturmiljölagen rätt till viss ersättning i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen, s.k. kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen uppgår till , anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning. Enligt den överenskommelse som skrevs mellan staten och 2000 om den kyrkoantikvariska ersättningen ska de kyrkliga kulturminnena hållas tillgängliga i minst samma utsträckning som tidigare, och ska ha erforderlig kompetens för förvaltningen (Ku2000/470/Ka). Vidare ska s.k. kontrollstationer infalla under överenskommelsens löptid. Den tredje kontrollstationen infaller 2019. Bestämmelser om områden av riksintresse finns i 3 och 4 kap. . Områden av riksintresse pekas ut i en process där såväl statliga myndigheter som kommuner är delaktiga. Ansvarsfördelningen mellan de olika myndigheterna framgår av förordningen (1998:896) om hushållning med mark och vattenområden. bedömer om ett område är av riksintresse för kulturmiljövården. Enligt 4 kap. kulturmiljölagen ska begravningsplatser vårdas och underhållas så att deras kulturhistoriska värde inte minskas eller förvanskas. beslutade om ändringar i kulturmiljölagen vad gäller fastställelse av kyrkotomtens gränser och tillståndsplikt för ändringar av vegetation på kyrkotomter och begravningsplatser. kan också besluta att även yngre kyrkotomter och begravningsplatser ska omfattas av tillståndsplikten (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). EU:s ramdirektiv för vatten[1] har förts in i svensk lagstiftning genom 5 kap. , samt förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön och förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Ändamålsbeskrivningen för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet har utökats till att bl.a. omfatta museernas kulturmiljöarbete (prop. 2017/18:1, utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Anslaget uppgår till totalt ca . Utskottet vill understryka vikten av att hitta en god balans mellan å ena sidan behovet av byggnation och utökad fysisk infrastruktur och å andra sidan skyddet av kulturarv. Eftersom området styrs av skilda regelverk och ansvaret delas mellan olika aktörer, menar utskottet att det är viktigt att staten ger goda förutsättningar för ett tvärsektoriellt arbete som kan bidra till ökad samsyn. Utskottet tycker därför att det är glädjande att regeringen i sin proposition Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) gör bedömningen att bör ges i uppdrag att i samarbete med , för arkitektur och design och samla och redovisa kunskap om goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas till vara i plan- och byggprocesser. Detta bör förbättra förutsättningarna att inkludera kulturarvs- och kulturmiljökompetens i processerna. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2017/18:3070 (M) yrkande 4. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att göra en fördjupad kartläggning av skyddsvärda kyrkor tillsammans med en analys av framtida kostnader (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9, rskr. 2016/17:281). Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen uppdrog åt Statskontoret att göra en översyn av den kyrkoantikvariska ersättningens användning och dess effekter. Analysen ska bl.a. ta hänsyn till det tillkännagivande om det kyrkliga kulturarvet som beslutade om enligt ovan. Utskottet följer frågan om kyrkoantikvarisk ersättning inför kontrollstationen 2019 och ser fram emot att ta del av Statskontorets redovisning . Utskottet avstyrker motion 2017/18:1739 (SD) yrkande 3 mot bakgrund av pågående arbete. Utskottet kan konstatera att anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård höjts med 2017–2018 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, bet. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:79). Medlen ska bl.a. främja arbetslivsmuseer och hembygdsmuseer och syftet är att vidareutveckla och bygga ut verksamheten. har ett nytt anslag inrättats, 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer, dit överfördes från anslaget 7:2 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2017/18:3277 (SD) yrkandena 1 och 2. Riksintressen skyddas från påtagliga skador eftersom de är värdefulla och avspeglar landets historia genom bl.a. sociala och kulturella villkor eller samhälleliga och estetiska ideal. De ca 1 700 områden av riksintresse som finns inom kulturmiljövården består av allt från förhistoriska gravfält till jordbruksbyar och 1900-talets förorter. Utskottet menar att det är viktigt att kunna lyfta fram områden med så högt kulturhistoriskt skyddsvärde att deras bevarande bedöms vara av nationell betydelse. Frågan om vilka enskilda områden som ska förklaras som riksintressen är dock i första hand en fråga för berörda myndigheter. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:505 (L) yrkande 1. Utskottet kan konstatera att de ovan beskrivna ändringarna i kulturmiljölagen bl.a. ger möjlighet att få frågan om fastställelse av gränserna för en kyrkotomt prövad av , något som länsstyrelserna och har efterfrågat eftersom det ibland råder oklarhet om kyrkotomtens gränser. Likaså ska det alltid krävas tillstånd av att i fråga om kyrkotomt och begravningsplats väsentligt ändra vegetation eller den medvetna gestaltningen av vegetationen. Det kan tilläggas att tillståndsplikt från redan gäller vid väsentlig förändring av kyrkotomter eller begravningsplatser som tillkommit respektive anlagts före utgången av 1939. kan under vissa förutsättningar besluta att även kyrkotomter och begravningsplatser tillkomna efter 1939 ska omfattas av tillståndsplikt. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:58 (KD). Utskottet noterar att regeringen bedömer att () arbetar aktivt med kulturmiljöintegrering inom ramen för miljömålssystem (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 123).