bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:128 av (L), 2017/18:186 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20. Rollen som förskolechef i förskolan är lika betydelsefull som vilken rektor som helst när det gäller att leda det viktiga pedagogiska arbetet. För att förtydliga förskolans roll i utbildningskedjan är det därför centralt att stärka förskolechefernas uppdrag och status. Förskolechefer i förskolan bör därför få titeln rektor. Vidare bör lämplig myndighet få i uppdrag att se över hur befattningsutbildningen kan bli obligatorisk för skolledare i förskolan, precis som för skolledare i grund- och gymnasieskolan. Dagens rektorsprogram behöver kompletteras med relevanta delar för rektorer inom förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2017/18:128 av (L), 2017/18:186 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn har en ledande funktion att fylla. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre (i tidigare föreslagen modell), vilket givetvis också medför lönepåslag och utökade ansvarsområden. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. Detta är en modell vi är övertygade om kommer att bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:128 av (L), 2017/18:186 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7 samt 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20. Alla lärare ska ha grundläggande kunskaper i hur de ska arbeta med elever med funktionsnedsättning, med insikten att detta inte nödvändigtvis innebär ett specialpedagogiskt behov. En elev med rörelsehinder eller synnedsättning kan t.ex. behöva hjälpmedel och en tillgänglig fysisk miljö utan att för den skull behöva någon särskild anpassning av själva undervisningen. Även rektorsutbildningen måste innehålla tydliga krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 20 samt 2017/18:128 av (L), 2017/18:186 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Rektorsutbildningen fungerar bra. Den bör därför öppnas även för den som vill bli rektor, inte som enbart för dem som har en rektorstjänst. För dem som ännu inte fått en rektorstjänst kan detta ske i form av en akademisk utbildning i pedagogiskt ledarskap. Utbildningen ska därmed motsvara både den nuvarande statliga befattningsutbildningen och Rektorslyftet. En befattning som rektor kan vara ett naturligt mål för den som går utbildningen. Rektorns ledarskap är av mycket stor betydelse för såväl skolans verksamhet som den pedagogiska utvecklingen. För att antas till rektorsutbildningen och pedagogiskt ledarskap ska man minst ha en filosofie kandidat och arbetslivserfarenhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:703 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 2, 2017/18:2283 av (SD) yrkande 1, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 20. Vi vill att den svenska studie- och yrkesvägledningen utvecklas enligt de framgångsrika exempel som finns i våra nordiska grannländer. Studie- och yrkesvägledarens roll behöver konkretiseras. Utbildningen för studie- och yrkesvägledare bör också förbättras i enlighet med de nya krav som kommer att ställas på utbildningen i ämnet. Alla elever bör vid slutet av årskurs 9 ha en egen utbildningsplan och dessutom ha haft möjlighet till utbildningspraktik på olika gymnasieprogram. Eleverna behöver förstå kopplingen mellan egna mål, arbetsmarknad och sysselsättning, men också få praktiska kunskaper i hur man skriver ett cv och går på en intervju. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 7 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2017/18:703 av (S), 2017/18:1998 av (M) yrkande 2, 2017/18:2283 av (SD) yrkande 1 och 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. Studier visar att de yngre barnens undervisning i högre grad innehåller studie- och yrkesorienterande inslag, som att i undervisningen prata om olika yrken och besöka arbetsplatser, men att detta avtar i de högre årskurserna. Då isoleras de studie- och yrkesorienterande inslagen till att främst handla om språk- och gymnasieval. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig roll. De bör i högre grad än vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd i skolans alla år, inte bara som en liten begränsad del i vissa årskurser. Studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste således stärkas, och de bör i högre grad än vara integrerade i hela skolans verksamhet. I skolan grundläggs värderingar och förhållningssätt. Med en mer aktiv studie- och yrkesvägledning och tydligare genusperspektiv än genom hela utbildningsväsendet kan våra unga lättare bryta könsnormer vid studie- och yrkesval. Specifika informationsinsatser behövs vid val till grund-, gymnasie- och högskola. Löpande utbildningsinsatser med genusperspektiv behövs även för rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Bryts de könsstereotypa valen påverkas den könssegregerade arbetsmarknaden. Skolan i sig har inte skapat ojämställdheten men kan vara en del av lösningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. Ett gemensamt vuxenansvar från både skola och föräldrar krävs för att få ordning på stökiga skolor och garantera en trygg arbetsplats för både lärare och elever. De delar av skollagen som rör trygghet och studiero bör ses över i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa. Skolhuvudmännen bör få ett utökat uppdrag att i sina handlingsplaner mot kränkningar och trakasserier också granska den sociala och fysiska miljön på skolan, exempelvis genom återkommande elevenkäter. Utvärderingen ska sedan granskas av Skolinspektionen i samband med uppföljningen av handlingsplanerna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26 samt 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33. Många elever i högstadiet känner sig inte trygga i skolan, och ännu fler är rädda för andra elever. Skolans skyldighet att omgående flytta elever som allvarligt stör studieron eller tryggheten för övriga elever ska skärpas för att öka känslan av trygghet hos eleverna. Oavsett huvudman ska eleven kunna få studera hemma om han eller hon inte kan flytta till en närliggande skola. På många håll i landet polisanmäls inte brott som begås på skolan, trots att en del av gärningarna är allvarliga. Skolan ska inte vara en frizon för brott. En skola är skyldig att anmäla till socialnämnden om man misstänker att det finns fara för ett barns hälsa och utveckling, men anmälningarna rör sällan händelser mellan elever. Regeringen bör därför agera för att skolor, i likhet med vad som t.ex. gäller i och , ska bli skyldiga att polisanmäla om de har skäl att misstänka att ett barn utsatts för sexualbrott eller brott mot liv och hälsa i eller kring skolmiljön. Det finns en stor kunskapsbrist inom skolan när det gäller hur man ska agera om en elev är utsatt för hedersrelaterad problematik. Lärare och andra som kommer i kontakt med barn och unga måste få mer kunskap om hedersrelaterade frågor och stöd att göra orosanmälningar vid farhågor om barn- och tvångsäktenskap och könsstympning. Alla skolor ska ha en stödfunktion, en uppgift som t.ex. kan utföras av skolsköterska eller kurator, som har extra kunskaper om hedersrelaterade frågor och som kan hjälpa till med orosanmälningar till . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22 samt 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Att skolmiljön präglas av trygghet och arbetsro är en central förutsättning för att eleverna ska kunna tillägna sig kunskap och utvecklas socialt. Den kränkande behandling som alltför ofta förekommer i skolan måste motarbetas med kraft, och alla vuxna i skolan bär ett ansvar för detta. Förebyggande åtgärder är generellt av betydligt större vikt för att verkligen förhindra kränkningar än vad disciplinära åtgärder är. Värdegrundsfrågor ska diskuteras aktivt på varje skola. Skolan ska ansvara för att även vårdnadshavarna involveras. Att såväl rektor som personal bör ha en handlingsplikt, inte bara anmälningsplikt, när dessa fått kännedom om att en elev blivit utsatt för kränkande behandling, är något som framhållits av . Det ska vara tydligt att plikten att anmäla och åtgärda problem inte bara gäller när en elev anser sig utsatt för kränkande behandling – skolan ska göra en egen bedömning av om det inträffade kan vara ett exempel på kränkande behandling eller diskriminering. Vi menar att den nuvarande svenska lagstiftningen mot mobbning och kränkande behandling måste bli bättre. Lagstiftningen på detta område bör utredas ytterligare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Det är viktigt att lyfta lärarnas arbetsvillkor för att kunna motverka bristen på lärare. Arbetsmiljön och arbetssituationen är ett av de vanligaste skälen till att lärare väljer att arbeta med något annat än skolan. Regeringen bör därför återkomma med förslag på åtgärder som på allvar förbättrar lärarnas arbetsmiljö. Eftersom arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller för övriga skolformer (undantaget förskolan) men inte för fritidshemmen varierar arbetsmiljöskyddet för yngre skolbarn . En olycka som sker under skoltid kan anmälas till , men det gäller inte för samma olycka före eller efter skoltid, trots att verksamheten ofta bedrivs i samma lokaler. Detta är inte rimligt. Det finns förstås flera olika vägar att gå för att förbättra arbetsmiljön för barnen i fritidshem. Arbetsmiljölagen bör vara ett av dessa verktyg. Regeringen bör därför återkomma med förslag till om att arbetsmiljölagen ska omfatta elever i fritidshem på ett liknande sätt som den omfattar elever i grund- och gymnasieskolan. Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Alltför många skolor har fortfarande alltför bristande fysisk tillgänglighet. De åtgärder som vidtas för att öka tillgängligheten utgår ofta från enskilda elevers behov och inte från ambitionen att generellt tillgängliggöra skolan. Den bristande tillgängligheten innebär att ungas möjlighet att välja skola begränsas liksom deras möjlighet att tillgodogöra sig undervisningen och att vara socialt delaktiga. Barn med funktionsnedsättning kan inte vara med sina klasskamrater på rasterna eftersom skolgården och lekredskapen är otillgängliga. I den miljö där unga vistas en stor del av sin tid måste tillgängligheten vara god – för eleverna men också för lärare och annan personal och för föräldrar. Skollagen kräver att skolor ska vara ”ändamålsenliga”. Tolkningen av detta innebär dock i praktiken att friskolor tillåts bedriva sin verksamhet i otillgängliga lokaler. Även skolan omfattas av den nya bestämmelsen om bristande tillgänglighet som en diskrimineringsform. Det är bra men otillräckligt. Det räcker inte att kräva tillgänglighetsanpassning vid om- eller tillbyggnad. Skollagen bör förtydligas så att det framgår att alla skolor som huvudregel ska ha grundläggande fysisk tillgänglighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbets- och skolmiljö, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33 samt 2017/18:256 av (C), 2017/18:260 av (C), 2017/18:1405 av (S), 2017/18:1686 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 22, 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3375 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 26. Arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller även skolan. Där framgår att arbetsgivare och arbetstagare gemensamt ska verka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Men arbetsmiljölagen tar huvudsakligen sikte på den fysiska arbetsmiljön och åtgärder för att minska risken för olyckor, i exempelvis slöjd-, idrotts- och kemiundervisning eller i samband med praktik. I skollagen tydliggörs elevens rätt till trygghet och studiero och att inte bli utsatt för kränkande behandling. Det är ett lagkrav att rektorn ska besluta om ordningsregler på varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna. I dessa ordningsregler bör det beskrivas vilka sanktioner som ska gälla för den elev som bryter mot dessa regler. När en elev vid upprepade tillfällen och på ett allvarligt sätt bryter mot ordningsreglerna är det centralt att skolan och vårdnadshavare samarbetar för att lösa problemen. Alltför länge har utgångspunkten varit att varje problem som rör barn och unga ska lösas av skolan och lärarna. Föräldrar har ansvar för sina barn, även under skoltid. För att tydliggöra elevernas ansvar för den fysiska miljön bör den som medvetet saboterar miljön delta i att återställa skadan. Den som klottrar ska tvätta bort klotter. Den som spottar snus i taket ska tvätta bort snus från taket. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Inventering av den fysiska skolmiljön, punkt 9 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 31. Den fysiska miljön är viktig för att upprätthålla respekten för skolan som institution och det arbete som elever och lärare utför där. Det är rimligt att ställa samma krav på skolmiljön som på arbetsmiljön på andra arbetsplatser. Tyvärr har inte alla kommuner klarat av att prioritera skolan som arbetsplats, och lokalerna har på sina håll förfallit bortom det rimligas gräns. Hur läget är är svårt att överblicka. Varje kommun ska därför göra en inventering av den fysiska skolmiljön i landets alla skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:208 av (L), 2017/18:868 av och (båda S), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30, 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 av (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2505 av (M), 2017/18:2742 av (M), 2017/18:3141 av (M), 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47. Trygga och välmående elever samt arbetsro i klassrummen är en förutsättning för att eleverna ska klara skolan med framgång. Därför är det oroande att den psykiska ohälsan bland ungdomar i högstadiet och gymnasiet ökar och framför allt drabbar unga kvinnor. Kränkande behandling, svårigheter att läsa och skriva, trassliga familjeförhållanden, stress och upplevda förväntningar från samhället kan alla vara tänkbara orsaker till att elever mår psykiskt dåligt. För att förhindra psykisk ohälsa bör samverkan mellan olika aktörer som skola, socialtjänst, barn- och ungdomspsykiatri, elevhälsa och föräldrar stärkas. Verksamheten bör fokuseras mer utifrån elevernas behov så att eleverna snabbt får den hjälp som de behöver. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47 och 2017/18:208 av (L), 2017/18:868 av och (båda S), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30, 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 av (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2505 av (M), 2017/18:2742 av (M), 2017/18:3141 av (M) och 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1. När det gäller möjligheterna till bättre stöd för barn och unga vid psykisk ohälsa är en bra kontakt med hemmet och samtalsstöd centralt. Det måste därför bli enklare att få hjälp genom elevhälsan vid psykisk ohälsa. För att det ska bli möjligt kan det, utöver kuratorer, finnas studiepedagoger som exempelvis har beteendevetarutbildning. Dessa kan både stötta eleverna i deras studier och agera samtalsstöd. Det bör ställas högre krav på kommunernas skolhälsovård och elevhälsoteam. Det är angeläget att tillgången på skolsköterskor, skolläkare, kuratorer och psykologer är god. Det behövs därför en ökad samverkan mellan skolhälsovården, barnavården, barn- och ungdomspsykiatrin, ungdomsmottagningen och socialförvaltningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:208 av (L), 2017/18:868 av och (båda S), 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 av (S), 2017/18:2505 av (M), 2017/18:2742 av (M), 2017/18:3141 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47. Elevernas hälsa ska uppfattas som en fråga för hela skolan, inte bara för den enskilda eleven. Skolan får inte blunda för att hur verksamheten organiseras och miljön utformas påverkar elevernas hälsa. Organiseringen kan bidra till elevers ohälsa, psykiskt såväl som fysiskt. Om en elev har hög frånvaro, svårigheter i skolarbetet, svårigheter i sociala relationer etc., ska orsaker även sökas i skolan som helhet, inte åtgärdas genom att ogiltig frånvaro skrivs in i ordningsomdömen eller betyg. Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införa ett nyckeltal för elevhälsa som går i linje med de krav som drivs av bl.a. om att det ska finnas skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog vid varje skolenhet. I Skolinspektionens tillsyn (2017) får elevhälsan skarp kritik. Mer än var tredje grundskola och varannan gymnasieskola får anmärkningar om brister i elevhälsan när det gäller att möta elever som mår dåligt. Ofta saknas en fast psykolog, och det är bara i akuta situationer som en skolpsykolog tas in utifrån. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur elevhälsan kan stärkas och riktlinjer för hur hälsoundersökningar av nyanlända barn ska gå till. Elevhälsa, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2017/18:208 av (L), 2017/18:868 av och (båda S), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 30, 2017/18:2071 av (SD) yrkande 10, 2017/18:2172 av (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2505 av (M), 2017/18:2742 av (M), 2017/18:3141 av (M),