bet · H601FöU2 · 2018-11-23 00:00:00 — om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner Utskottet föreslår att lägger skrivelsen 2017/18:283 om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner till handlingarna. har i en rapport granskat livsmedels- och läkemedelsförsörjningen i . sammantagna bedömning är att det inte finns tillräckligt tydliga förutsättningar, och inte vidtas tillräckliga åtgärder för att skapa förutsättningar, för livsmedels- och läkemedelsförsörjning vid kris eller under höjd beredskap. Man rekommenderar regeringen att klargöra mål, krav och ansvar, att förtydliga de samordningsuppdrag som och har samt att säkerställa att samverkan fortsätter att utvecklas och att kunskaper tillvaratas. Regeringen instämmer i skrivelsen delvis i iakttagelser och menar att man har vidtagit ett flertal åtgärder; bl.a. har man tillsatt tre utredningar kopplade till de områden som granskats. Regeringen anser att är slutbehandlad i och med skrivelsen. Utskottet anser i övrigt att det i väntan på regeringens beredning av Försvarsberedningens del- och slutrapporter samt kommande utredningsförslag inte finns skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om livsmedels- och läkemedelsförsörjning. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. I betänkandet finns två reservationer (SD, C, KD, L). Skrivelse 2017/18:283 om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner. Fyra yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Stärkande av samhällets försörjningsförmåga och försörjningskedjor, punkt 1 (SD, C, KD, L) 2.Framtagande av ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkande av samhällets försörjningsförmåga och försörjningskedjor 2018/19:55 av m.fl. (C) yrkandena 1–3. Reservation 1 (SD, C, KD, L) Framtagande av ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel 2018/19:58 av m.fl. (SD). Reservation 2 (SD) lägger skrivelse 2017/18:283 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (KD), (L), (SD), (M), ClasGöran (S) och (MP). Ärendet och dess beredning har granskat samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunk-tioner med inriktning mot livsmedels- och läkemedelsförsörjning. Granskningen har resulterat i rapporten och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner (RiR 2018:6). överlämnade till regeringen . Regeringen överlämnade sin skrivelse till med anledning av . föredrog sin rapport för utskottet inför utskottets beredning av regeringens skrivelse. tar upp att värnandet av samhällets funktionalitet är ett av tre mål för samhällets säkerhet. Det ingår både i målet för det civila försvaret och i ett av två mål för krisberedskapen. För att uppnå dessa mål krävs insatser från aktörer i hela samhället, inte minst från regeringen och de myndigheter som har en viktig roll för att skapa ett system för helheten. Arbetet med att stärka samhällets säkerhet har pågått länge i olika former och med olika inriktning, anser , som anger att har kritik dock riktats mot inriktningen och tillvägagångssättet för arbetet med samhällets krisberedskap. Det handlar bl.a. om brister i krisberedskapen till följd av svagheter i styrningen och problem med kopplingen mellan å ena sidan lagstiftning och systemprinciper och centrala aktörers förmåga och beredskap att utföra sina uppdrag å andra sidan. Vidare är säkerhetsarbetet mer aktuellt på grund av en förändrad säkerhetspolitisk situation och det förnyade fokus på civilt försvar som följt med förändringen, anför . Mot bakgrund av detta har valt att genomföra en granskning med syfte att undersöka om det finns tydliga förutsättningar för, och vidtas åtgärder för, att bidra till robusta samhällsfunktioner. Granskningen har inriktats mot livsmedels- och läkemedelsförsörjning som är två centrala medborgarnära samhällsfunktioner med hög relevans för liv och hälsa och för att samhället ska fungera. Fokus i granskningen har varit försörjningen i händelse av en kris, men frågan om höjd beredskap har även beaktats. Granskningen handlar alltså inte om försörjning eller andra omständigheter i ett normalläge. Regeringen, , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har omfattats av granskningen. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2017/18:283 om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga samhällsfunktioner till handlingarna. Jämför reservation 1 (SD, C, KD, L) och 2 (SD). sammantagna bedömning är att det inte finns tillräckligt tydliga förutsättningar, och inte vidtas tillräckliga åtgärder, för att skapa förutsättningar för livsmedels- och läkemedelsförsörjning vid kris eller under höjd beredskap. I fråga om styrning och ansvarsfördelning för livsmedels- och läkemedelsförsörjningen anser bl.a. att dessa inte är tydliga från regeringens sida. anser att även om regeringen uttryckt ambitioner och vidtagit åtgärder har det inte på ett tydligt sätt gett utslag i styrningen. ser åtminstone tre övergripande områden där det kan ske en utveckling och rekommenderar därför regeringen att • klargöra mål, krav och ansvar. Det kan t.ex. handla om att vidareutveckla och besluta om målsättningar. • särskilt förtydliga vad man förväntar sig av de myndigheter som har samordningsansvar. Det kan ske genom att förtydliga utformningen av samordningsuppdragen eller genom att rikta särskilda återrapporteringskrav som rör det regeringen vill att samordningsfunktionen ska leva upp till. • säkerställa att samverkan fortsätter att utvecklas och att de kunskaper som finns inom områdena tillvaratas och används systematiskt och samlat. Det kan t.ex. ske genom riktade uppdrag till aktuella myndigheter inom området. ger också följande rekommendation till , och . • Säkerställ en ökad samverkan, uppföljning och kunskapsinhämtning för att tillvarata de kunskaper som finns inom området på ett mer samlat och systematiskt sätt. Regeringens bedömning och åtgärder med anledning av slutsatser och rekommendationer Regeringen instämmer delvis i iakttagelser och anger i skrivelsen att den har vidtagit ett antal åtgärder för att rätta till vissa av de brister som har uppmärksammat både vad avser krisberedskap och civilt försvar på ett generellt plan och inom livsmedels- och läkemedelsområdet specifikt. Regeringen nämner att den har tillsatt tre utredningar som har bäring på de områden som granskats: Utredningen om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar , Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt Utredningen om näringslivets roll inom totalförsvaret samt försörjningstrygghet i fråga om försvarsmateriel . Vidare beslutade regeringen om ändring i förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i syfte att förtydliga myndighetens uppgift när det gäller civilt försvar. Regeringen anger också att den gav i uppdrag att stödja landstingen i deras arbete med katastrofmedicinsk beredskap och planering för civilt försvar inom hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår bl.a. att göra en förstudie av landstingens behov av kunskapsunderlag på området samt att ta fram förslag till en nationell utbildnings- och övningsverksamhet. Uppdraget har en övergripande inriktning på hälso- och sjukvårdsberedskap, som läkemedelsförsörjningen är en del av, och ska slutredovisas . I budgetpropositionen stärkte regeringen det civila försvaret med ca , totalt ca . Medlen, som tillförs ansvariga myndigheter inom de aktuella områdena, ska bl.a. användas för arbete med frågor som rör läkemedelsförsörjning och livsmedelsförsörjning. I regleringsbreven har regeringen gett MSB och Försvarsmakten i uppdrag att, som stöd till bevakningsansvariga myndigheter, precisera gällande dimensionerande utgångspunkter för den planering för det civila försvaret som myndigheterna genomför enligt gällande författningsreglering. Detta är ett steg i riktning mot att skapa planeringsförutsättningar för de myndigheter som har ett särskilt ansvar inom det civila försvaret, och inkluderar således bl.a. , , och . Vidare har de bevakningsansvariga myndigheterna fått en preciserad inriktning för arbetet med civilt försvar i regleringsbreven . Myndigheterna ska bl.a. prioritera planering för stöd till Försvarsmakten under höjd beredskap när det gäller försörjning av kritiska förnödenheter, egendom och tjänster samt översyn av tillämpbarhet och eventuella behov av ändringar i författningar för totalförsvaret samt ansvarsförhållanden inom myndighetens ansvarsområde. Försvarsberedningens delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) omfattar även förslag på åtgärder för utveckling av livsmedels- och läkemedelsförsörjning som har bäring på de frågor tar upp i sin granskning. Rapporten bereds nu i . Regeringen inväntar dessutom Försvarsberedningens slutrapport som kommer att utgöra grund för förslag till inriktning i den planerade försvarspolitiska inriktningspropositionen för perioden –2025. Regeringen anser att är slutbehandlad i och med m.fl. (C) anför i motion 2018/19:55 att det försämrade säkerhetspolitiska läget är en realitet men att regeringen inte förmått tydliggöra styrningen och kraven på ansvariga aktörer på ett tillräckligt adekvat sätt. Motionärerna föreslår därför att regeringen bör tillse att utvecklar en god försörjningsförmåga i fråga om samhällsviktiga varor och tjänster i händelse av kris och krig där offentliga aktörer och näringslivet samt enskilda individer tillsammans har en viktig roll (yrkande 1), att regeringen bör anlägga ett helhetsperspektiv med strategier för hur försörjningsförmåga ska stärkas (yrkande 2) och att regeringen bör låta utreda sårbarheterna i samhällsviktiga varors försörjningskedja och hur bristerna kan minimeras (yrkande 3). I motion 2018/19:58 anför m.fl. (SD) det är en brist att det i inte längre sker beredskapslagring av vare sig livsmedel eller läkemedel och inte heller finns något system för ransonering. Motionärerna föreslår därför att regeringen bör låta ta fram ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel. Utskottet anser att det är av stor vikt att kunna säkerställa en nödvändig försörjningsberedskap för svenskt vidkommande inför en fredstida samhällskris, höjd beredskap eller krig. Detta gäller inte minst vad avser livsmedel och läkemedel, vilket Försvarsberedningen också gett uttryck för i sin delrapport . Utskottet ser exempelvis positivt på den inriktning som Försvarsberedningen visat på i fråga om livsmedelsförsörjning då beredningen uttalat att man bör fastställa mängden livsmedel som måste finnas tillgänglig för att en tillräcklig nivå av försörjning ska kunna upprätthållas under en allvarlig säkerhetspolitisk kris som pågår upp . Överlag är det centralt för all beredskapsplanering, anser utskottet, att miniminivåer för försörjningen av viktiga resurser kan fastställas inom olika samhällskritiska sektorer. Det är också viktigt att beroendeförhållandena mellan olika sektorer analyseras vidare. Som ett led i arbetet med att förbättra livsmedels- och läkemedelsförsörjningen välkomnar utskottet den granskningsrapport som presenterade . Utskottet ser positivt på och regeringens vilja att utveckla området och att regeringen redan har vidtagit många åtgärder. Utskottet konstaterar dock att mycket återstår att göra och ser därför fram emot regeringens beredning av Försvarsberedningens del- och slutrapporter samt kommande utredningsförslag. Det är viktigt att inte tappa fart. Utskottet vill inför det arbetet särskilt understryka vikten av att den privat-offentliga samverkan i samhället utvecklas, inte minst i fråga om läkemedels- och livsmedelsindustrin med sina komplexa distributionskedjor. Det är också viktigt med en fördjupning av synen på ansvarsförhållanden, samordning och kunskapsinhämtning inom de aktuella sektorerna. Utskottet anser vidare att det är centralt för alla relevanta myndigheter att kunna prioritera åtgärder kopplade till försörjningsaspekter i förhållande till annan verksamhet när man måste göra en avvägning i fråga om hur man ska använda begränsade resurser. I väntan på regeringens beredning av Försvarsberedningens del- och slutrapporter samt kommande utredningsförslag finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om livsmedels- och läkemedelsförsörjning. Detta är i linje med vad utskottet uttryckte då det senast behandlade motionsyrkanden i ämnet, dvs. i betänkande 2017/18:FöU7. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därmed. Utskottet har inget i övrigt att anföra med anledning av skrivelsen utan föreslår att lägger den till handlingarna. Stärkande av samhällets försörjningsförmåga och försörjningskedjor, punkt 1 (SD, C, KD, L) av (SD), (C), (KD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:55 av m.fl. (C) yrkandena 1–3. Vi menar att då har identifierat brister på systemnivå och styrning vad gäller livsmedels- och läkemedelsförsörjningen i behöver åtgärder vidtas med tanke på det försämrade säkerhetspolitiska läge som råder. En handlingskraftig regering hade agerat tidigare med ett helhetsperspektiv på försörjningsfrågorna, och vi föreslår därför dels att regeringen bör låta utveckla en god försörjningsförmåga i fråga om samhällsviktiga varor och tjänster i händelse av kris och krig där offentliga aktörer och näringslivet samt enskilda individer tillsammans har en viktig roll, dels att regeringen bör anlägga ett helhetsperspektiv med strategier för hur försörjningsförmåga ska stärkas och dels att regeringen bör låta utreda sårbarheterna i samhällsviktiga varors försörjningskedja och hur bristerna kan minimeras. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Framtagande av ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:58 av m.fl. (SD). Som konstaterar i sin rapport finns det inte längre beredskapslagring av vare sig livsmedel eller läkemedel, dels eftersom de aktörer som hade denna uppgift som sitt ansvar själva har upphört att fungera i den form som de hade , dels för att en följd av regeringar har valt att avveckla denna viktiga del av det civila försvaret. Nära sammanbundet med detta är att det inte heller finns något system för ransonering, vare sig av dessa produkter eller av andra basvaror som är viktiga för samhällsförsörjningen. Vi menar att regeringen inte har specificerat vad som ska gälla för beredskapslagring och ransonering. Det finns enligt vår mening ingen anledning att vara otydlig på detta område. Vi föreslår därför att regeringen bör låta ta fram ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:283 om livsmedels- och läkemedelsförsörjning – samhällets säkerhet och viktiga funktioner. 2018/19:55 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör utveckla en god försörjningsförmåga i fråga om samhällsviktiga varor och tjänster i händelse av kris och krig, där offentliga aktörer och näringslivet samt enskilda individer tillsammans har en viktig roll, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av helhetsperspektiv med strategier och hur försörjningsförmåga ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda sårbarheter i samhällsviktiga varors försörjningskedja och hur bristerna kan minimeras och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:58 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av läkemedel och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. debatterar vi om livsmedels- och läkemedelsförsörjning. Då vi har ett försämrat säkerhetsläge i omvärlden och ett väpnat angrepp inte kan uteslutas väcker om livsmedels- och läkemedelsförsörjning många tankar. Att försvara och värna vår gemensamma säkerhet, frihet och självständighet är ett ansvar för hela samhället och kräver ytterst en personlig insats av oss alla. Grunden för vårt totalförsvar är alla vi som bor här och vår gemensamma motståndskraft för att möta olika angrepp. Den enskilda individen har som eget ansvar att stå för sin egen försörjning av livsmedel i . Därefter är det civilförsvarets ansvar att värna civilbefolkningen och hantera följderna av ett väpnat angrepp eller en kris . Med tanke på det jag just anfört finns det fyra citat från som jag skulle vilja lyfta fram lite extra. Det första: "Det saknas tydliga mål eller styrande målformuleringar för livsmedels- och läkemedelsförsörjning och det lämnar ett stort utrymme för tolkning hos och när det gäller att samordna kris- och beredskapsplaneringen, liksom hos övriga berörda aktörer när det gäller ansvarsförhållanden, krav och ambitionsnivåer." Det andra: "Både och , såväl som landstingen, har efterlyst förtydliganden av vad myndigheternas ansvar innebär och vad man förväntas åstadkomma. bedömning är därför att det finns en risk att åtgärder försenas, eller inte vidtas, eftersom det inte är klarlagt vem som ska göra vad och när åtgärderna ska vara genomförda." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om livs-medels- och läke-medelsförsörjning - samhällets säkerhet och viktiga samhälls-funktioner Det tredje: "Både och saknar uttryckliga återrapporteringskrav och en riktad finansiering för det arbete som de förväntas bedriva inom ramen för sina tilldelade samordningsuppdrag." Det fjärde och sista: "sammantagna bedömning är att det inte finns tillräckligt tydliga förutsättningar, och inte vidtas tillräckliga åtgärder, för att skapa förutsättningar för livsmedels- och läkemedelsförsörjning vid kris eller under höjd beredskap." Sammantaget är det tre ord som återkommer, herr talman, tre ord som symboliserar områden där förbättring redan borde ha skett: Regeringens otydlighet skapar frågor kring ansvarsförhållanden i myndigheterna och kan försätta civilbefolkningen i stort lidande i förhållanden under kris eller krig. I brist på livsmedel och läkemedel kan befolkningens vilja att stötta totalförsvaret vackla, då alternativet att ge upp sin frihet i förhoppningen att fred även under annan fana åter kan ge förnödenheter till familjen verkar alltmer lockande. Jag sammanfattar det till en enda mening: Detta är respektlöshet mot vår befolkning. Det är hög tid att vi förbereder beredskapslager av livsmedel och läkemedel, dels eftersom aktörer som haft denna uppgift på sitt ansvarsområde har upphört att fungera i sin tidigare form, dels som en följd av att tidigare regeringar har avvecklat denna fundamentala del av det civila försvaret. Det finns heller inte något system för ransonering av vare sig livsmedel, läkemedel eller andra basvaror som är viktiga för samhällsförsörjningen. Ett exempel på detta är att tidigare hade ansvaret för att hantera läkemedelsförsörjningen vid kris och krig. finns det ingen aktör som har ett tydligt ansvar för just detta område. Det menar vi är en stor brist i svensk krisberedskap som skyndsamt måste åtgärdas. Även Försvarsberedningen instämmer i problematiken kring beredskapslagring och ransonering i sin delrapport . Försvarsberedningen är i denna rapport mycket tydlig. Det finns ett behov av såväl beredskapslagring som ökad självförsörjning av livsmedel för att komma runt problematiken med att importkedjor kan komma att brytas i händelse av kris och krig. I sitt svar på hänvisar regeringen i allmänna ordalag till utökade planeringsuppdrag som har getts till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap för att dessa ska tydliggöra vilka förutsättningar som finns på området. Däremot specificerar regeringen inte vad som ska gälla rörande just beredskapslagring och ransonering trots att både Försvarsberedningen och specifikt nämner just dessa områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om livs-medels- och läke-medelsförsörjning - samhällets säkerhet och viktiga samhälls-funktioner Det finns enligt vår mening ingen anledning att vara otydlig på detta område. Vi menar därför att regeringen bör ta fram ett system för statlig ransonering och beredskapslagring av livsmedel och läkemedel. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 2. Vi står här med anledning av om bristerna i svensk livsmedels- och läkemedelsförsörjning. Det är ingen munter läsning. Vår beredskap är god, sa Per om livsmedelsförsörjning under . Tyvärr kan vi inte säga det . Givetvis har mycket hänt sedan Per dagar, men faktum är att är av maten vi äter importerad. Vi vet vad som skulle hända om importen stoppades: Vi skulle klara oss i tio ; sedan skulle livsmedelsförsörjningen vara borta. Jag som gotlänning vet att om Gotlandsfärjan stannar blir det tomt på hyllorna i butikerna . De enskilda hushållen klarar sig oftast bara några enstaka dagar. Den bestående känslan efter att ha läst är att nu måste vi börja lära oss att bunkra igen, för så stora är bristerna i livsmedels- och läkemedelsförsörjningen i . Så stora är också systembristerna efter regeringens hantering. har länge efterlyst att ansvarsfördelningen i livsmedelsberedskapen vid kris tydliggörs och blir mer ordnad. Vi har lagt fram en egen följdmotion om livsmedelsstrategin, där vi bland annat lyfter fram vikten av att minska livsmedelskedjans sårbarhet vid kris och tydliggöra ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskapen vid kris. Det första vi tror behöver göras är en utredning som pekar ut sårbarheter i hela livsmedelskedjan och hur bristerna som framkommer kan minimeras. Vi delar bedömning att samordningsuppdrag för livsmedelsförsörjning är oklart. Det beror mycket på att primärproduktionen inte ingår. Uppdraget förhåller sig heller inte till längre kriser eller höjd beredskap. Efter sommarens torka förstår ju alla att det inte går att förbise primärproduktionens roll i försörjningsförmågan. Den är elementär. ser svenskt lantbruk som en viktig del av svenskt totalförsvar och krisberedskapsplanering framöver. Det behöver är ökad livsmedelsförsörjning, inhemsk sådan, och det åstadkommer man endast genom att öka konkurrenskraften i . Ett sätt kan givetvis vara att välja svensk mat vid offentlig upphandling och ställa samma krav som när vi lagstiftar om det. Ett annat sätt kan faktiskt vara att öka exporten av svensk mat. Då får vi upp produktionen, och därmed minskar sårbarheten. Tyvärr får jag konstatera att den rödgröna regeringen har sagt sig jobba i denna riktning men inte genomfört det. Tvärtom har man lagt på ytterligare pålagor. Ett exempel är kilometerskatten; ett annat är högre beskattning av anställda inom jordbruket. Det blir en bromskloss för svensk livsmedelsproduktion. I praktiken innebär det att gårdar slås ut och produktion flyttar utomlands. Därmed ökar sårbarheten i livsmedelsförsörjningen högst radikalt. Det är i precis motsatt riktning mot den vi behöver gå i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om livs-medels- och läke-medelsförsörjning - samhällets säkerhet och viktiga samhälls-funktioner Som centerpartist ser jag givetvis att jordbruket har en viktig roll, men det finns andra delar som också är centrala.