bet · H501FiU21 · 2018-06-19 00:00:00 — Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats då regeringen anser att de föreslagna lagändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Ändringar avseende statens inkomster Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringen föreslår att ska godkänna en ändrad beräkning av inkomsterna på statens budget . Lagförslaget om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning påverkar inkomsttitel Skatt på kapital under inkomstgrupp 1310 Skatt på kapital, hushåll. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Skatt på kapital till ca . I förslaget till ny beräkning har hänsyn även tagits till ny information som inkommit efter det senaste riksdagsbeslutet om inkomstberäkningen, såsom exempelvis en ny makrobild och diverse utfall. Sammantaget har prognosen för hushållens kapitalskatter reviderats ned med . I revideringen ingår förslaget om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning (se nästa avsnitt). Det sistnämnda förslaget påverkar inkomsterna med –. Lagförslag om särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning I kommun och kommun pågår samhällsomvandlingar där stora delar av respektive större delen av flyttas till andra platser. Detta sker på grund av deformationer i marken som är orsakade av den gruvdrift som bedrivs i anslutning till dessa orter. Ett antal personer avyttrar i samband med detta sina bostäder till ett gruvföretag för att därefter förvärva och flytta till nya bostäder. Dessa processer pågår i olika etapper under loppet av och kompliceras bl.a. av att det krävs en relativt omfattande nybyggnation för att möta det behov av bostäder som uppstår. Gruvföretaget har lång framförhållning i förvärvandet av bostäder. Det tar dessutom tid att uppföra nya bostäder. På grund av dessa omständigheter uppkommer för åtskilliga personer långa tidsintervall mellan avyttring av den tidigare bostaden och förvärv av samt bosättning i en ny bostad. Detta omöjliggör enligt regeringen tillämpning av de nuvarande reglerna för uppskov med beskattning av kapitalvinsten, eftersom dessa förutsätter ett tidsmässigt nära samband mellan avyttring, förvärv och ny bosättning, där förvärv inte får ske senare än året efter avyttringen och bosättningen inte får ske senare än andra året efter avyttringen. Den aktuella situationen i kommun och kommun är exceptionell i sitt slag. Det är enligt regeringen angeläget att kapitalvinstbeskattningen inte hindrar eller försvårar dessa samhällsomvandlingar i onödan. Det finns därför anledning att göra undantag från uppskovsreglernas bestämmelser om tidsfrister för förvärv av och bosättning i en ersättningsbostad. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det införs en särskild reglering för uppskov vid avyttring av privatbostäder –2027 på grund av betydande samhällsförflyttning som föranleds av planerade yttre omständigheter. Enligt förslaget avses med ersättningsbostad även en bostad som förvärvas senare än året då ursprungsbostaden avyttrades, dock inte senare än sjunde året då ursprungsbostaden avyttrades. Ett preliminärt uppskov ska återföras till beskattning senast sjunde året då ursprungsbostaden avyttrades. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Bestämmelsen om skyldighet att i inkomstdeklarationen lämna uppgift om huruvida uppskovsbeloppet avses återföras med tillämpning av den nya lagen ska tillämpas första gången på uppgifter som avser . Lagen upphör att gälla vid utgången av 2034. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för avyttringar som har skett –2027. Regeringen bedömer att förslaget minskar skatteintäkterna med ca 2018–2022 och med ca 2023–2027. Den varaktiga effekten av förslaget är försumbar eftersom kapitalvinsterna tas upp till beskattning. Kostnaden för förslaget uppkommer då vinst från bostadsförsäljningar inte beskattas vid året för försäljningen utan den skattskyldige får uppskov med beskattning av vinsten . Ett enskilt år får uppskovet en offentligfinansiell effekt då det påverkar statens nettolånebehov. På utgörs effekten av förslaget endast av ränteeffekten av uppbördsförskjutningen. Med dagens låga räntor är den effekten mycket liten. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över lagförslaget. Yttrandet finns i en bilaga i propositionen. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Lagrådet anför att uttrycket betydande samhällsförflyttning är så pass centralt för lagens tillämpningsområde att det bör definieras i lagtexten. Regeringen anser emellertid att begreppet i sig självt är tillräckligt tydligt och beskrivande och att det därför är tillräckligt att i motiveringen och i författningskommentaren tydliggöra vad som menas med betydande samhällsförflyttning. Däremot bör det enligt regeringen i lagtexten anges att samhällsförflyttningen ska vara föranledd av planerade yttre omständigheter. Vidare har Lagrådet anfört att frågan om hur schablonintäkten för uppskovsbelopp ska påverka skattskyldiga som överlåter sin privatbostad under tvångsliknande former bör uppmärksammas vid den fortsatta beredningen. Regeringen anser dock att det är en fråga som inte ryms inom ramen för det här lagstiftningsärendet. I motion 2017/18:4163 av m.fl. (SD) yrkas helt eller delvis avslag på 24 av regeringens totalt 74 förslag till anslagsförändringar. Sammanlagt innebär motionärernas förslag i lägre anslag jämfört med regeringens förslag. Motionärernas förslag framgår av tabellen i bilaga 2. Inom utgiftsområde 1 avvisar motionärerna anslagsökningen till . Inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anser motionärerna att det är samhällsekonomiskt motiverat att behålla det beslutade anslaget för och avvisar därför regeringens föreslagna neddragning av anslaget. Vidare inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd avvisar motionärerna en del av regeringens föreslagna neddragning av anslaget till biståndsverksamhet. Enligt motionärerna bör av regeringens föreslagna neddragning på ligga kvar på anslaget och öronmärkas för internationell flyktinghjälp genom UNHCR. avvisas regeringens föreslagna anslagshöjning till Sida inom samma utgiftsområde. Inom utgiftsområde 8 Migration avvisar motionärerna ökningen av anslaget 1:2 Ersättningar och boendekostnader på . Motionärerna anser att regeringen satt underbudgetering av de migrationspolitiska utgifterna i system. I stället för ökade anslag vill motionärerna se konkreta åtgärder som och varaktigt sänker utgifterna. Motionärerna förespråkar en omprioritering inom befintligt anslag för att frigöra eventuellt nödvändiga medel så att kommunerna kompenseras. Även regeringens föreslagna ökningar av anslaget till offentliga biträden i utlänningsärenden och till anslaget Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.m. avvisas. Motionärerna avvisar inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering regeringens föreslagna anslagsökning till etableringsåtgärder. Dock godtar motionärerna anslagsökningen för särskilda jämställdhetsåtgärder och anser att särskilt fokus bör läggas på specialistkompetens för hedersproblematik. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avvisar motionärerna regeringens föreslagna höjning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, likaså större delen av höjningen av anslaget Arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Dock accepterar motionärerna det tillskott på inom sistnämnda anslag som ska gå till sommarjobb för unga. Motionärerna motsätter sig alla former av särlösningar på arbetsmarknaden och avvisar därför beställningsbemyndigandet under anslaget Lån till körkort. När det gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avvisar motionärerna regeringens föreslagna höjning av anslaget till Sameskolstyrelsen. Vidare motsätter sig motionärerna neddragningen av anslaget till fortbildning av lärare och förskolepersonal, som regeringen bl.a. gör för att finansiera ökade behov av sfi-undervisning inom vuxenutbildningen. Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avvisar motionärerna regeringens samtliga föreslagna anslagshöjningar förutom ökningar av anslagen till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor respektive Lotteriinspektionen. De förslag som avvisas är höjningar av anslagen 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, 10:1 Filmstöd, 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken, 13:1 Stöd till idrotten, 14:1 Bidrag till folkbildningen och 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen. Motionärerna anser bl.a. att anslagen redan ligger på en hög nivå och att prioriteringar kan göras inom befintliga ramar. När det gäller föreslagna anslagshöjningar till folkbildning avstyrks de mot bakgrund av att motionärerna inte vill se särlösningar för invandrare. Vidare avvisar motionärerna inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård regeringens föreslagna höjningar av anslagen till klimatinvesteringar och elfordonspremie. Motionärerna anför bl.a. att det inte finns anledning för staten att tillföra medel till en redan fungerande elcykelmarknad. Också regeringens föreslagna besparing på anslaget för miljö, areella näringar och samhällsbyggande avvisas. Inom utgiftsområde 21 Energi avvisar motionärerna regeringens föreslagna höjning av anslaget Energiteknik. Motionärerna anför bl.a. att subventioner till solkraft är en samhällskostnad, då solceller inte kan möta efterfrågan när den är som högst under årets mörkaste och kallaste tid. Yttranden från andra utskott (2017/18:KU10y), skatteutskottet (2017/18:SkU9y), utrikesutskottet (2017/18:UU5y), utbildningsutskottet (2017/18:UbU9y) och miljö- och jordbruksutskottet (protokollsutdrag) har yttrat sig över förslagen i propositionen om vårändringsbudget. yttrande är begränsat till de förslag i propositionen och motionen som gäller ändrad ram respektive ändrade anslag för utgiftsområde 1 samt till ändringar i lagen om statligt stöd till politiska partier. föreslår att finansutskottet tillstyrker regeringens förslag i dessa delar och avstyrker motionsyrkandet. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). tillstyrker regeringens förslag om att särskilda uppskovsregler ska gälla vid betydande samhällsomvandlingar av den typ som genomförs i och kommuner. tillstyrker också att godkänner regeringens förslag om ändrad beräkning av inkomster på statens budget . Vidare tillstyrker skatteutskottet regeringens förslag om ändrade anslag till och och en motsvarande ändring av ramen för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. yttrande är begränsat till de förslag i propositionen som gäller bemyndiganden för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan och för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7. När det gäller förslaget om bemyndigande för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet under utgiftsområde 5 anser utrikesutskottet att regeringen endast i allmänna ordalag angett att det ibland kan finnas behov av att ingå fleråriga avtal i förhållande till organisationer som får återkommande strategiska stöd och inte motiverat varför förslaget väckts nu och inte i samband budgetpropositionen. Vad gäller förslaget om ökat bemyndigande för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 anser utrikesutskottet att regeringen inte motiverat varför beslut om ökat bemyndigande måste tas . Mot den bakgrunden föreslår utrikesutskottet att finansutskottet tar ställning till om de aktuella förslagen är i överensstämmelse med de riktlinjer som gäller för förslag i ändringsbudget. yttrande är begränsat till de förslag i propositionen och motionen som gäller ändrad ram respektive ändrade anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen i de berörda delarna och avstyrka motionen i motsvarande del. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). Miljö- och jordbruksutskottets yttrande (protokollsutdrag) är begränsat till de förslag i propositionen och motionen som gäller ändrad ram respektive ändrade anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt förslaget om att godkänner att regeringen förvärvar fastigheten 2:6 i kommun med de åtaganden som följer av förvärvet. Miljö- och jordbruksutskottet anser att finansutskottet bör tillstyrka propositionen i de berörda delarna och avstyrka motionen i motsvarande del. I yttrandet finns en avvikande mening (SD). Drygt efter det att regeringen överlämnat propositionen Vårändringsbudget lämnade regeringen även en extra ändringsbudget till (prop. 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd). Den sistnämnda propositionen beslutades av (bet. 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358). Den extra ändringsbudgeten ökar ramarna för utgiftsområde 8 Migration med , utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering med och utgiftsområde 15 Studiestöd med i förhållande till regeringens förslag i tabellen i bilaga 2. Under utgiftsområde 8 påverkas också två anslag, dels anslaget 1:2 Ersättningar och boendekostnader (+4,), dels 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden (+29,). Sammanlagt innebär den extra ändringsbudgeten en ökning av utgifterna med . De offentliga finanserna försvagas med lika mycket, dvs. Som utskottet brukar framhålla är det viktigt att processen för ändringsbudgeten är lika stram som processen för budgetpropositionen. Utgiftstaket och överskottsmålet är de yttre restriktionerna för utgiftsökningar. De takbegränsade utgifterna beräknas enligt den ekonomiska vårpropositionen 2018 till inklusive förslagen om anslagsökningar på i vårändringsbudgeten. Utgiftstaket är , vilket ger en budgeteringsmarginal på enligt vårpropositionen. Därutöver minskar budgeteringsmarginalen med till följd av den extra ändringsbudgeten beslutade om (se avsnittet Kompletterande information ovan). Regeringens förslag i vårändringsbudgeten innebär en minskning av den offentliga sektorns finansiella sparande med . Den extra ändringsbudgeten innebär en minskning av det finansiella sparandet med ytterligare 2018. Sammantaget innebär därmed förslagen i de båda ändringsbudgetarna en minskning av det offentliga finansiella sparandet med ca 2018. I procent av BNP blir det finansiella sparandet och det strukturella sparandet av BNP 2018, att jämföras med målnivån en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. I den proposition om vårändringsbudget som nu har att ta ställning till är inte den extra ändringsbudgeten inräknad i regeringens förslag till nya utgiftsramar och anslagsnivåer. I utskottets förslag i bilaga 5 har därför vissa utgiftsramar och anslagsnivåer justerats med anledning av riksdagsbeslutet om den extra ändringsbudgeten. Utskottet konstaterar att , skatteutskottet, utbildningsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag i vårändringsbudgeten, i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. I utrikesutskottets yttrande anförs att det i propositionen saknas motiveringar till varför vissa förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden väckts i ändringsbudgeten i stället för i budgetpropositionen. anser därför att finansutskottet bör tar ställning till om vissa förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom utgiftsområde 7 överensstämmer med de riktlinjer som gäller för förslag i en ändringsbudget. Med anledning av det utrikesutskottet tar upp i sitt yttrande vill utskottet först framhålla att genom att lämna ett bemyndigande om att ingå ett ekonomiskt åtagande förbinder sig att anvisa medel för de betalningar som måste göras när åtagandet infrias , vilket innebär att de bör prövas av på motsvarande sätt som anslag. Det betyder också att det är viktigt att får ett fullödigt beslutsunderlag också när det gäller bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därutöver vill utskottet påminna om att syftet med förslag till ändringar i budgeten enligt förarbetena till riksdagsordningen framför allt är att komplettera den budget som har beslutats av med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. [2] Reformer med varaktiga budgetära konsekvenser bör som huvudregel beslutas i samband med budgetbehandling . I de undantagsfall regeringen exempelvis föreslår ny lagstiftning med varaktiga budgetära effekter i samband med ändringsbudget bör regeringen motivera varför förslaget lämnas vid det aktuella tillfället. Utskottet noterar att de nya och ändrade beställningsbemyndiganden som regeringen föreslår i ändringsbudgeten totalt sett uppgår till , vilket är en hög nivå jämfört med de förslag till bemyndiganden som vanligtvis lämnas i en ändringsbudget. Den största delen av den föreslagna ökningen av statens ekonomiska åtaganden är hänförlig till Sverigeförhandlingens s.k. storstadsavtal, , som påverkar framtida anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utskottet tillstyrker vidare de två lagförslag som lämnas i propositionen. Det ena lagförslaget innebär att det införs särskilda uppskovsregler vid en betydande samhällsförflyttning (med anledning av flytten av m.m.). Utskottet noterar att den varaktiga budgetära effekten av förslaget är försumbar. Det andra lagförslaget innebär vissa kompletterande ändringar av närmast rättelsekaraktär i lagen om statligt stöd till politiska partier. Lagförslaget om uppskovsregler föreslås träda i kraft och lagförslaget om statligt stöd till politiska partier respektive . Dessutom välkomnar utskottet att regeringen i enlighet med tillkännagivande föreslår att anslaget till finansmarknadsforskning under utgiftsområde 2 ökas med 2018 för att finansiera forskning inriktad på två kärnområden, penningpolitik och finansiell stabilitet. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till vårändringsbudget , med den ändringen att vissa utgiftsramar och anslagsnivåer justerats med anledning av den extra ändringsbudget som beslutat om, och avstyrker motionen. Vårändringsbudget (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: Godkännande av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade anslag i enlighet med förslag i bilaga 2. 2017/18:4163 av m.fl. (SD) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2017/18:99 punkt 28. Godkännande av ändrade beställningsbemyndiganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i regeringens förslag i bilaga 3 med den ändringen att regeringens föreslagna bemyndigande för anslag 1:13 Lån till körkort inom utgiftsområde 14 avvisas. 2017/18:4163 av m.fl. (SD) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2017/18:99 punkt 29. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Godkännande av ändrad beräkning av statens inkomster Särskilda uppskovsregler vid betydande samhällsförflyttning Kompletterande ändringar i lagen om statligt stöd till politiska partier Vi yrkar helt eller delvis avslag på 24 av regeringens totalt 74 förslag till anslagsförändringar. Sammanlagt innebär vårt förslag i lägre anslag jämfört med regeringens förslag. Inom utgiftsområde 1 avvisar vi anslagsökningen till . Inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning anser vi att det är samhällsekonomiskt motiverat att behålla det beslutade anslaget för och avvisar därför regeringens föreslagna neddragning av anslaget. Vidare inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd avvisar vi en del av regeringens föreslagna neddragning av anslaget till biståndsverksamhet. Enligt vår uppfattning bör av regeringens föreslagna neddragning på ligga kvar på anslaget och öronmärkas för internationell flyktinghjälp genom UNHCR. bör regeringens föreslagna anslagshöjning till Sida inom samma utgiftsområde avvisas. Inom utgiftsområde 8 Migration avvisas regeringens föreslagna höjning av anslaget 1:2 Ersättningar och boendekostnader på . Vi anser att regeringen satt underbudgetering av de migrationspolitiska utgifterna i system. I stället för ökade anslag vill vi se konkreta åtgärder som och varaktigt sänker utgifterna. Omprioriteringar inom befintligt anslag bör göras för att frigöra eventuellt nödvändiga medel så att kommunerna kompenseras. Även regeringens föreslagna ökningar av anslaget till offentliga biträden i utlänningsärenden och till anslaget Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.m. avvisas. Inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering avvisas regeringens föreslagna anslagsökning till etableringsåtgärder. Dock godtar vi anslagsökningen för särskilda jämställdhetsåtgärder och anser att särskilt fokus bör läggas på specialistkompetens för hedersproblematik. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avvisar vi regeringens föreslagna höjning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag, likaså större delen av höjningen av anslaget Arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Dock accepterar vi det tillskott på inom sistnämnda anslag som ska gå till sommarjobb för unga. Vi motsätter oss alla former av särlösningar på arbetsmarknaden och avvisar därför beställningsbemyndigandet under anslaget Lån till körkort. När det gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avvisar vi regeringens föreslagna höjning av anslaget till Sameskolstyrelsen. Vidare motsätter vi oss neddragningen av anslaget till fortbildning av lärare och förskolepersonal, som regeringen bl.a. gör för att finansiera ökade behov av sfi-undervisning inom vuxenutbildningen. Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avvisas regeringens samtliga föreslagna anslagshöjningar förutom ökningar av anslagen till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor respektive Lotteriinspektionen. De förslag som avvisas är höjningar av anslagen 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, 10:1 Filmstöd, 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken, 13:1 Stöd till idrotten, 14:1 Bidrag till folkbildningen och 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen. Enligt vår uppfattning ligger anslagen redan på en hög nivå, och prioriteringar kan göras inom befintliga ramar. När det gäller föreslagna anslagshöjningar till folkbildning avstyrks de mot bakgrund av att vi inte vill se särlösningar för invandrare. Vidare avvisar vi inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård regeringens föreslagna höjningar av anslagen till klimatinvesteringar och elfordonspremie. Det finns enligt vår mening ingen anledning för staten att tillföra medel till en redan fungerande elcykelmarknad. Också regeringens föreslagna besparing på anslaget för miljö, areella näringar och samhällsbyggande avvisas. Inom utgiftsområde 21 Energi avvisas regeringens föreslagna höjning av anslaget Energiteknik. Vi anser att subventioner till solkraft är en samhällskostnad, då solceller inte kan möta efterfrågan när den är som högst under årets mörkaste och kallaste tid. Vårändringsbudget (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Syftet med en ändringsbudget är enligt förarbetena till riksdagsordningen framför allt att komplettera den budget som beslutats av med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. I strid med dessa intentioner innehåller regeringens förslag till vårändringsbudget en rad reformer på olika områden.