bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — • agera öppet mot sina intressenter genom att hållbarhetsrapportera samt att föra en öppen och konstruktiv dialog med sina viktigaste intressenter; i regeringens riktlinjer för extern rapportering åläggs bolagen att i samband med årsredovisningen publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI) som har kvalitetssäkrats genom oberoende granskning och bestyrkande • samarbeta med andra bolag med statligt ägande, det privata näringslivet, ideella organisationer och andra intressenter för att effektivisera arbetet och uppnå ännu bättre resultat • följa internationella riktlinjer för miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik, de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Staten har etablerat ett nätverk för hållbart företagande för att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande. Det ger enligt regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) bolagen möjlighet att inspireras av och utbyta erfarenheter med varandra i syfte att stärka och effektivisera arbetet med hållbart företagande i den statliga bolagsportföljen. För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har vidare en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen, dvs. i ägardialogen, styrelsenomineringsprocessen, processen för ekonomiska mål och processen för uppdragsmål. Analysen ger underlag för en gemensam och förutsebar utgångspunkt i dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket skapar förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styrning av bolagen. De första analyserna genomfördes . Regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter m.m. i svensk utrikespolitik Regeringen överlämnade skrivelsen Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik (skr. 2016/17:62) till . Av skrivelsen redogör regeringen för dess ambitioner och prioriteringar på området. Skrivelsen innehåller ett särskilt avsnitt om hållbart företagande och mänskliga rättigheter. Av avsnittet framgår att regeringen avser att förbättra samstämmigheten mellan handels-, närings- och utrikespolitik genom att arbeta aktivt för att svenska investeringar i utlandet ska leda till hållbart företagande och respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vidare avser regeringen att öka kunskapen på ambassader om FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt hållbart företagande så att de kan stödja svenska företag i dessa frågor när företagen är verksamma utomlands. Skrivelsen behandlades av utrikesutskottet (bet. 2016/17:UU15). I ett ställningstagande om mänskliga rättigheter i arbetslivet framhåller utrikesutskottet bl.a. dess uppfattning att företagande och respekt för mänskliga rättigheter ska gå hand i hand med och vara en del av en aktiv politik för hållbart företagande. lanserade statsminister en global satsning för social dialog och bättre villkor på arbetsmarknaden, Global . Satsningen är initierad av statsministern och har utformats i samarbete med och utveckling () och (Internationella arbetsorganisationen) . Syftet med Global är att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och ländernas regeringar för att förbättra anställningsvillkor och produktivitet. Global beskrivs på regeringens webbplats som en plattform för att dels lyfta fram frågan om partssamverkan, dels stärka befintliga samverkansstrukturer. Det handlar således inte om att utveckla ett nytt ramverk eller avtal som ska implementeras i alla länder eller skapa en ny internationell organisation. Global bygger på redan etablerade initiativ och samarbeten, men sägs bidra genom att ge politisk riktning och kraft till den övergripande utvecklingen och genom att systematisera och förbättra redan existerande processer. Till grund för Global ligger en deklaration som länder, företag, fackföreningar och andra organisationer inbjuds att ansluta sig till. Det finns även en webbplats knuten till initiativet. Global ska även ses som ett bidrag till den globala hållbarhetsagendan, Agenda 2030, och målet om anständiga arbetsvillkor och en inkluderande tillväxt. I de aktuella motionerna framförs olika förslag när det gäller politiken för hållbart företagande. Utskottet vill inledningsvis påminna om att behandlade regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69, bet. 2016/17:NU12). I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på hållbart företagande och en rad frågor som är kopplade till detta. Ett enhälligt utskott anförde då att det såg positivt på att en sammanhållen politik för hållbart företagande presenterades och välkomnade en samlad diskussion om dessa angelägna frågor. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen överlämnade en skrivelse till om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik där det finns ett särskilt avsnitt om hållbart företagande. Utskottet noterar att utrikesutskottet vid sin behandling av skrivelsen (bet. 2016/17:UU15) uttalade att företagande och mänskliga rättigheter ska gå hand i hand med, och vara en aktiv del av hållbart företagande. instämde vidare i regeringens syn att en förbättrad samstämmighet mellan handels-, närings-, utvecklings- och utrikespolitiken är centralt för att skapa bättre förutsättningar för hållbart företagande och respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottets uppfattning är att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, politiken för global utveckling och hållbart företagande ska genomsyra handelspolitiken. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att företag tar ansvar och att de ska uppmuntras att vara föredömen utomlands vad gäller mänskliga rättigheter, affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn, jämställdhet och socialt ansvarstagande. Utskottet anser att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det staten kan och bör göra anser utskottet är att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Utskottet konstaterar att regeringen vidtagit ett antal åtgärder inom ramen för exportstrategin och handlingsplanen för företagande och mänskliga rättigheter. Utskottet noterar också att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att göra en bedömning av hur följer FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, och att det ska redovisas . Som framgår av det föregående avsnittet finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för arbetet med hållbart företagande. Även om de inte är bindande för företagen så har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel och miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Som utskottet anfört ovan anser utskottet i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen, t.ex. i fråga om statens exportfrämjande verksamhet som berörts i ett tidigare ställningstagande. Utskottet vill också i likhet med föregående år framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande, och påminna om att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga bolagen. När det gäller situationen i vill utskottet utöver det som anförts tillägga att det förutsätter att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter och följer folkrätten, internationell rätt och svensk lagstiftning. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:534 (V), 2017/18:1029 (KD), 2017/18:2302 (SD), 2017/18:2711 (S), 2017/18:3330 (V) och 2017/18:3405 (M), i berörda delar. Främjande av internationell handel, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (L), (KD), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 5–8 och 10, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 6–8 och 11, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 13, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2017/18:3 av (KD), 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5–9 samt 2017/18:3519 av (SD) yrkande 3. Handel och öppenhet skapar jobb och välstånd i och i andra länder. Världens länder växer tillsammans när frihandel river murar och låter människor, varor och tjänster korsa gränserna. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3194 (L), 2017/18:3239 (M), 2017/18:3240 (M), 2017/18:3410 (M, C, L, KD), 2017/18:3419 (M) och 2017/18:3684 (C) att världen och behöver mer frihandel och färre murar. Protektionism är ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel. Protektionism är också ett av de största hoten mot svensk export. Om jobben ska fortsätta bli fler måste förbli öppet mot omvärlden. export motsvarar nästan hälften av landets BNP, och export är beroende av import. I likhet med motionärerna anser vi att ska vara den främsta rösten inom EU och i världen för frihandel och öppenhet. Kampen för öppna marknader och mot protektionism är och måste vara den högst prioriterade frågan för i handelspolitiken. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD) och 2017/18:3410 (M, C, L, KD) att regeringen bör driva på för att utveckla en strategi inom EU-samarbetet för att motverka protektionism i världen. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar konkurrenskraft, och det hämmar landets utveckling. I enlighet med vad som anförs i flera av de nämnda motionerna anser vi att EU bör verka för fler frihandelsavtal. Liksom motionärerna anser vi att dessa avtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. Detta är ett viktigt led i arbetet med att skydda den ekonomiska stabiliteten i unionen och för att trygga arbetstillfällen och tillväxten av jobb. Frihandelsavtal tar bort byråkratiska hinder som utgörs av de skilda regler som råder mellan olika marknader och som hämmar tillväxten. Vi är särskilt angelägna om att få avtalet mellan och på plats eftersom skillnaderna mellan den europeiska hemmamarknaden och den stora amerikanska marknaden i många fall är onödigt regelkrångel. Vi menar att utfallet av avtalet kommer att vara helt avgörande för hur världshandeln utvecklas de kommande decennierna. När det gäller regelkrångel är det viktigt att parterna får ett bra gemensamt regelverk på plats där man kan komma överens om standarder och andra regelförenklingar. Detta, menar vi, skulle få en större inverkan på svenska exportföretag än många av de lagändringar som skulle kunna genomföra. Vidare är det viktigt att i förhandlingarna om EU:s framtida handelsrelation till sträva efter att upprätthålla mesta möjliga frihandel mellan parterna och minsta möjliga inslag av begränsande tullar, kvoter och andra liknande handelshindrande moment. Barriärer och nationell särlagstiftning som står i vägen för utvecklingen inom den digitala ekonomin måste bekämpas. Handelspolitiken behöver vidare kontinuerligt anpassas till att ekonomi blir alltmer tjänsteintensiv. De största ansträngningarna har länge varit inriktade på att montera ned tullmurar inom jordbruks- och industriområdet. Det arbetet bör fortsätta, men måste det läggas större kraft på att även ta bort handelshinder inom tjänsteområdet. Genom fler frihandelsavtal ökar förmågan att sätta standarder för den globala ekonomin, såväl för handel och respekt för internationell rätt och avtal som för hälsa och miljö. Fler människor kan då dra nytta av en öppen värld där flödet av varor, kapital och tjänster ökar i snabbare takt och välståndet ökar. Detta skapar i sin tur en gemensam styrka att genom välståndets krafter kunna värna fred och säkerhet, liksom demokrati och mänskliga fri- och rättig-heter, vilket är avgörande för den globala utvecklingen. är det viktigt att säkerställa att de höga europeiska standarder som finns för t.ex. miljö, livsmedel och djurvälfärd inte sänks. I stället bör EU vara regelsättande för att de standarder man tar fram på europeisk nivå får global spridning. Det är i sammanhanget också viktigt att framhålla att oavsett med vilken region ett frihandelsavtal förhandlas ska det inte leda till sänkta nivåer vad gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Vi vill underlätta för handel och stärka företagens exportmöjligheter genom att fortsätta riva handelshinder, som konsumentskyddet och miljön värnas. Frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för en positiv ekonomisk utveckling. ska vara en stark röst för grundläggande värden som demokrati, rättsstatens principer, jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter samt driva på för att föra in dessa värden i de handelsavtal som sluts, och svenska företag ska uppmuntras att vara föredömen utomlands vad gäller affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn och socialt ansvarstagande. Genom handel som föregår med gott exempel ges förutsättningar för ökad hänsyn till mänskliga rättigheter och goda villkor. Genom att man tar bort tullar och handelshinder kan även den gröna frihandeln med miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier öka. bör därför verka för att ett grönt frihandelsavtal inrättas. Dessutom måste det bli bättre samstämmighet i EU:s handelspolitik. Ofta lägger EU på höga antidumpningstullar på förnybar energi och energiteknik, vilket är kontraproduktivt. bör därför verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik. Med en allt oroligare omvärld blir frågor om energisäkerhet också allt viktigare. Ökad frihandel inom energi och energiteknik är en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk gas och olja. Energisäkerhet ska därför prioriteras i frihandelsförhandlingar. När EU förhandlar om frihandelsavtal bör ett särskilt energikapitel ingå. resa från fattigdom till välstånd grundlades med hjälp av frihandel och näringsfrihet. Det är på den solida grunden bör fortsätta att bygga sitt välstånd. är satt under hård press. Det är därför viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser följs. bör därför driva på för ett nytt globalt frihandelsavtal inom ramen för WTO. Dessvärre uteblev framgångarna vid i , och vi vill understryka att den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste fortsätta att prioriteras. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Genom att handla växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Här spelar den nya tidens mönster med ökade inslag av e-handel stor roll. För och del är detta särskilt angeläget eftersom av tillväxten nu sker utanför . Internationell handel har en central roll i Agenda och kommer att spela en viktig roll i strävan att uppfylla agendan, både som medel för att skapa nödvändiga resurser för att nå målen och som egna självständiga mål för en hållbar värld. Agenda 2030 ger tydligt uttryck för att handel är ett viktigt instrument för att nå ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. Handel identifieras som en motor för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning och därmed ett centralt bidrag för att kunna uppfylla de flesta av de 17 målen och 169 delmålen i Agenda . Avslutningsvis vill vi även i detta sammanhang framhålla att vi lägger stor vikt vid att fördjupa det nordiska samarbetet genom att montera ned gränshinder och underlätta människors möjligheter att röra sig över gränserna. Det nordiska samarbetet, som är unikt både till följd av sin närhet och sin politiska samsyn, ska främja ökad konkurrenskraft i en globaliserad värld och gemensamt göra oss bättre rustade att möta framtidens utmaningar. Sammantaget anser vi att bör uppmana regeringen att verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det sagda tillstyrker vi motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3194 (L), 2017/18:3239 (M), 2017/18:3240 (M), 2017/18:3352 (M), 2017/18:3404 (M), 2017/18:3408 (M), 2017/18:3410 (M, C, L, KD), 2017/18:3419 (M), 2017/18:3613 (L) och 2017/18:3684 (C) i aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av internationell handel, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 5–9, 2017/18:3519 av (SD) yrkande 3 och 2017/18:3 av (KD), 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 5–8 och 10, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 34, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 23, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 2, 6–8 och 11, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 13, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6. Vi är i grunden positiva till frihandel och globala handelsavtal i dess helhet. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:932 (SD) anser vi att inom såväl EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi förordar att ska föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU i linje med det vi här anför. Vi anser att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt, samt att det genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och dess handelspartner som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP, tre fjärdedelar av exporten samt direkt eller indirekt sysselsätter omkring en miljon människor. Industrin och dess handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen anser vi att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. Vi menar att ska verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska inte agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Vi vill understryka betydelsen av innehållet i handelsavtalen och hur dessa påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel utan här måste hänsyn tas till att det berör många sektorer och faktorer. Vi anser därför att avtal ska skrivas med hänsyn till reella fördelar för den svenska industrin. Vissa avtal kan t.ex. även om de gynnar svenska sektorers intressen gynna andra starka handelsnationers sektorer mer. Vi anser därmed att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller så kan bilaterala och multilaterala avtal nationer emellan ingås för att uppnå bästa möjliga effekter. Vidare anser vi att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. djuretik, hållbart företagande (corporate social responsibility, CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ska ligga på ett minskat koldioxidläckage. Vi är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det s.k. . Vi tror att ett avtal skulle stärka den svenska industrin genom att både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder tas bort, men också genom att förebygga att nya handelshinder skapas. Utkastet till avtal innehåller dock väldigt många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tariffära regelhindren jämfört med att ta bort t.ex. ekonomiska tullar. Vi anser att parterna i första hand ska se över de områden där det finns störst möjlighet till regelsamarbeten, snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs, menar vi, en förståelse för att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. En gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna anser vi ska vara att de nya reglerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen. Därtill får det inte leda till att handelsrelationer med tredjeländer försämras. När det gäller utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av ett framtida avtal i dess helhet är positiv när det gäller industrins exportmöjligheter vill vi flagga för vissa klausuler i avtalet. Vi anser att det ska tas i största beaktning hur tvistlösningsklausulen (ISDS) kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. Vidare förespråkar vi att avtalet ska innehålla en s.k. positiv lista där de delar som ska omfattas av handelsavtalet tas upp och inte en negativ lista där endast de delar som inte omfattas av avtalet listas. Ett framtida handelsavtal mellan och får inte utmynna i en situation där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. Även om vi nu ser stora utmaningar med att få till stånd ett avtal , eftersom förhandlingarna inte har resulterat i några färdiga förslag och de just nu är vilande i avvaktan på att den nya ledningen i ska agera, är vår avsikt att noggrant följa de fortsatta förhandlingarna om om och när de återupptas. Vi avser även att noga bevaka uppföljningen av CETA med den svenska industrins och det svenska lantbrukets bästa för ögonen. Som medlem i EU är en del av den inre marknaden. I likhet med motionärerna är vi dock i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet. Även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras ser vi att ändå kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . är en av mest betydande handelspartner, både för export och för import. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:932 (SD) avser vi att fortsätta att verka för en politik som främjar samarbete och goda företagsrelationer mellan och . Vi är dock oroade över uttalanden på regeringsnivå om framtida krav på för att de ska få tillgång till den inre marknaden. Vi är helt på det klara med att EU:s institutioner och dess förespråkare i medlemsstaterna inte vill ge något bra avtal till den inre marknaden, eller för den delen skynda på processen. Vi är medvetna om att ett snabbt utträde för kan resultera i att även likvärdiga länder väljer att rösta om utträde ur EU, och det är något som unionens förespråkare vill förhindra genom långa och utdragna processer. Men vi anser att det varken hör till EU:s eller de nationella EU-förespråkarnas roll att ställa krav på .