bet · H601SfU1 · 2018-12-14 00:00:00 — m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2018/19:2964 att anvisar 5 mindre än vad som föreslås till utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre till följd av motionärernas förslag om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, införa en ny karensdag dag 15 och ytterligare en kontrollpunkt dag 300 i sjukperioden. I övrigt minskas anslaget till följd av effekter av förslag i arbetslöshetsförsäkringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre för att avskaffa de särskilda ersättningsreglerna på garantinivå för flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. Motionärerna vill även avskaffa den automatiska rätten till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång och höja den högsta boendekostnad som ersätts genom bostadstillägget från dagens till . I övrigt minskas anslaget till följd av effekter av förslag inom andra områden. Till anslag 2:1 anvisas mindre på grund av pris- och löneomräkning. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. har bestämt ramen för utgiftsområde 10 till . Utskottet har att bestämma nivån på de olika anslagen inom utgiftsområdet. och har under ärendets beredning i utskottet lämnat ett gemensamt förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 som inte avviker från förslaget i budgetpropositionen. har därmed justerat sitt motionsförslag vad gäller anslagsfördelning inom utgiftsområdet. Utskottet ställer sig bakom den anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning som föreslås i budgetpropositionen . Därmed avstyrker utskottet samtliga förslag till annan fördelning. Utskottet tillstyrker proposition 2018/19:1 punkt 2 samt avstyrker motionerna 2018/19:2379 (SD), 2018/19:1641 (SD) yrkandena 3, 4, 14 och 15, 2018/19:2615 (C), 2018/19:2995 (KD) yrkandena 16 och 19 samt 2018/19:2964 (L). Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag om bemyndigande för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Utskottet tillstyrker därför proposition 2018/19:1 punkt 1. Anslag inom utgiftsområde 10 (S, V, MP) (S), (S), (S), Nooshi Dadgostar (V), Kadir Kasirga (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångs-regering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering, som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste riksdagsarbetet koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den borde ha passerat genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis, snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi det förslag som övergångsregeringen föreslagit också borde ha blivit beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. Anslag inom utgiftsområde 10 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 10 inte får överstiga 2019 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för detta förslag. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 10. budgetalternativ bör ses som en helhet. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:1913. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 10 läggs fram i motion 2018/19:2379. För att göra det billigare och enklare för småföretag och mikroföretag att anställa föreslår vi att företag bara ska stå för sjuklönekostnader som överstiger . Även möjligheterna för arbetstagare att återinträda på arbetsmarknaden kan förbättras med förslaget, eftersom arbetsgivarens risker minskar. Vi föreslår därför att anvisas till ett nytt anslag Sjuklön för småföretag. Vidare föreslår vi att rehabiliteringskedjan stärks genom att den sjukskrivnes arbetsförmåga efter dag 180 bedöms mot yrken inom hans eller hennes kompetensområde på arbetsmarknaden i stället för mot sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom annat sådant lämpligt arbete som är tillgängligt, om det inte finns särskilda skäl emot det eller om det i annat fall kan anses oskäligt. I övrigt föreslår vi att garantinivån i sjukersättningen höjs med motsvarande och att den högsta boendekostnaden som ersätts genom bostadstillägget inom sjukersättningen höjs från dagens till . Vi föreslår även att det införs en ny förmån, sjukersättning med vård och rehabilitering, och att aktivitets- och sjukersättningen kan få bibehållas vid lönearbete . Om lönearbetet uppgår till bör ersättningen minskas. Vidare föreslår vi att hjälpbehov inkluderas i ersättning till vuxna med funktionsnedsättning och att vuxna med funktionsnedsättning medges fortsatt ersättning vid förvärvsarbete även efter att den försäkrade har fyllt . Slutligen vill vi stärka rehabiliteringskedjan genom regelbundna personliga kontakter och avstämningsmöten samt genom att förstärka aktörernas kompetens i bemötande och vid bedömning av försäkrade med psykisk ohälsa. Sammantaget anvisar vi 4 mer än vad som föreslås till utgiftsområde 10 i budgetpropositionen . Anslag inom utgiftsområde 10 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 10 läggs fram i motion 2018/19:2615. Kvalificeringsregeln bör avskaffas för flyktingar och skyddsbehövande i aktivitets- och sjukersättningen. I övrigt bör anslaget till utgiftsområdet minska till följd av effekter av förslag inom andra utgiftsområden. Sammantaget anvisar vi mindre än vad som föreslås till utgiftsområde 10 i budgetpropositionen . Anslag inom utgiftsområde 10 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den Liberalerna önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 10. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 10. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 10 läggs fram i motion 2018/19:2964. Den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen bör återinföras som det införs en ny karensdag dag 15 och ytterligare en kontrollpunkt dag 300 i sjukperioden. Vidare bör de särskilda reglerna för ersättning på garantinivå inom aktivitets- och sjukersättningen avskaffas för flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande. Även den automatiska rätten till aktivitetsersättning vid förlängd skolgång bör avskaffas. Därutöver bör den högsta boendekostnad som ersätts genom bostadstillägget höjas från dagens till . anslag bör minskas på grund av pris- och löneomräkning. I övrigt föreslår vi även vissa minskningar till följd av effekter av förslag inom andra områden. Sammantaget anvisar vi 5 mindre än vad som föreslås till utgiftsområde 10 i budgetpropositionen . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 10: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder (avsnitt 2.6.8). 2.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:1641 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket i bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta regelverket och stärka sjukersättningen och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionshinder och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2379 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2615 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2964 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2995 av m.fl. (KD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom sjuk- och aktivitetsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ersättning för höga sjuklönekostnader Vi behandlar socialförsäkringsutskottets betänkande 2018/19:SfU1 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Jag vill börja med att säga att vi socialdemokrater väljer att avstå från ställningstagande när det gäller utgiftsområde 10. Vi lämnar våra synpunkter i ett särskilt yttrande. befinner sig i ett speciellt läge. har det gått efter ett val utan att vi har haft en regering på plats. Som ett resultat av att statsministern röstades bort fick vi en övergångsregering som administrerar i enlighet med regeringsformen. Den kan inte ta politiska initiativ, den kan inte avgå och den kan inte utlysa nyval. Men den måste lämna en budget till inom fastslagen tid. När det gäller en budgetproposition som överlämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag med en partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senast beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall att inte fattar beslut om en ny budget. Vid framtagandet av propositionen har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer på dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformandet av propositionen. Principerna har tagits fram efter kontakter med regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning, och den tar inte sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Alla som kan ska arbeta, men när man inte kan ska det finnas trygghetssystem som fångar upp. Vi socialdemokrater vill ha en sjukförsäkring som innebär att den som är sjuk och inte kan jobba ska ha rätt till en snabb rehabilitering tillbaka till arbetet och ekonomisk trygghet detta tar. En trygg försäkring är en förutsägbar försäkring. Man ska förstå vad som händer och hur man kommer tillbaka. Så är det inte för alla , och detta är inte acceptabelt. Regeringen har identifierat flera delar där arbetet behöver utvecklas för en sjukförsäkring som ger såväl trygghet som stöd. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att se över sjukförsäkringen, bland annat när det gäller normalt förekommande arbete. Någon exakt definition av vilka arbeten som är normalt förekommande finns inte. Man ska även se över särskilda skäl vid bedömning av arbetsförmågan. Utredningen ska också analysera hur sjukförsäkringens regelverk förhåller sig till dagens arbetsmarknad. Utredningen ska lämna ett delbetänkande . har regeringen beslutat om en ny funktion: en nationell samordnare för sjukförsäkringen, som ska utgå från individens resa genom sjukförsäkringen så att den på allvar hamnar i centrum. En trygg och välfungerande sjukförsäkring är en grundbult i den svenska modellen. En utmaning är att säkerställa att myndigheterna samverkar tillräckligt i sitt arbete för att ge människor det stöd de behöver. Där känner jag en oro över den stora minskning av anslaget till Arbetsförmedlingen som och med stöd av har i sitt budgetförslag. Vem ska ta Arbetsförmedlingens roll? Arbetsförmedlingen är en viktig aktör för att få tillbaka människor i arbete. Men vi får förhoppningsvis svar på det i dagens debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Som sagt debatterar vi utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Då vår egen budget för utgiftsområdet överstiger de nu antagna ramarna har vi ingen reservation i betänkandet, utan vi hänvisar till vårt särskilda yttrande. Att bo och arbeta i och då betala en hög skatt ska innebära en form av samhällskontrakt där man ska veta att man får återbäring av den skatt man betalar när behov uppstår, exempelvis i form av sjukdom. är det tyvärr många - alldeles för många - som upplever sig svikna av detta samhällskontrakt. Människor som har hållit sin del av avtalet och betalat skatt upplever att staten sviker dem och inte håller sin del av avtalet när de sätts i en ohållbar och svår situation. Här riktar sig min kritik främst mot den politik som har rått på detta område . Något som är särskilt oroande är den ökade psykiska ohälsan i . Psykisk ohälsa är den vanligaste orsaken till sjukskrivning . Det är ett område där vi behöver ta ett helhetsgrepp. Den ökning som skett av personer med exempelvis utmattningssyndrom ser jag som ett symtom på att många saker inte står rätt till i vårt samhälle , där särskilt kvinnor ofta drabbas, och krut måste läggas på förebyggande arbete. När utmattningen eller andra former av psykisk ohälsa dock blir ett faktum finns ett stort behov av förbättring i bemötande, kunskap och förstärkning av kompetens inom hela rehabiliteringskedjan. Detta är något som vi vill satsa resurser på i vår budget. Många upplever sig illa bemötta då deras individuella situation inte passar in i ett stelbent system främst gjort för fysiska diagnoser. Jag har bland annat fått läsa om fyrabarnsmamman med asperger och andra diagnoser, som ständigt känt sig illa behandlad och diskriminerad och som inte fått förståelse för sin situation. ser med oro på de iakttagelser som redogör för i sin granskningsrapport av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa - en process med stora utmaningar. Sjukskrivningsprocessens utformning och de underlag som sjukskrivande läkare har att utgå ifrån är uppenbart inte anpassade för psykiska åkommor, som tyvärr blir alltmer vanligt förekommande. Enligt rapporten fungerar bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa i dessa fall så pass dåligt att det finns en risk för att regelverket för sjukförsäkringen helt enkelt inte är rättssäkert, vilket vi anser måste åtgärdas möjligt. Det är dock inte bara de med psykisk ohälsa som har svårt att förstå de beslut om utförsäkring som fattas . Jag har även fått läsa om en person som arbetade i tillverkningsindustrin och skadade sin rygg allvarligt. Personen sadlade om till väktare. När inte heller det fungerade sadlade denna person återigen om till tekniker. Trots detta förvärrades skadorna, och sjukskrivning blev följden. Efter detta hänvisades personen tillbaka till vaktyrket, som uppenbarligen inte fungerade, och sedan till arbete som tågvärd, trots att fackförbundet menade att detta yrke var olämpligt för någon med dessa skador. Historien slutade olyckligt. Personen är nu utförsäkrad och hemlös. Självklart har jag inte alla insikter och hela bakgrunden till detta fall och om personen i fråga kanske hade kunnat ta ett annat arbete på arbetsmarknaden. Men en tillfällig form av sjukersättning med en långsam återgång till ett anpassat arbete efter den fysiska förmågan borde ha varit möjlig och en bättre lösning än utförsäkring och hemlöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning Sammantaget ser vi med stor oro på den utveckling som skett inom sjukförsäkringen, både under den förra och den nuvarande mandatperioden. Vi är det parti som satsar mest resurser för en mer human sjukförsäkring. Vi har berörts av många människoöden där sjuka har kommit i kläm.