bet · H601JuU1 · 2018-12-13 00:00:00 — Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom och förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken väljer jag att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande de förslag som Liberalerna presenterar i motionerna Liberalernas budgetmotion 2019 (2018/19:2988) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2018/19:2977). Trygghet är en fråga om frihet. Tillvaron krymper för den som inte känner trygghet. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs, att känna sig trygg i sitt bostadsområde, att inte känna sig tvungen att avstå från att gå ut när vi vill – det handlar om frihet i vardagen. Jämfört med många andra länder är ett förhållandevis tryggt land. Men det gäller inte för alla. Allmänhetens upplevda trygghet i samhället har minskat i allmänhet, men i synnerhet i de av polisen utpekade särskilt utsatta områdena. Inte minst är våldsbrottsligheten omfattande i den organiserade brottslighetens spår. Tiotusentals personer lever med kriminalitet som livsstil och lika många ungdomar står på gränslinjen att dras in i omfattande kriminalitet i de organiserade gängen. Jag vill se en bred satsning för att kraftigt förstärka rättsstatens förmåga att bekämpa brott och bidra till trygghet i samhället. Den står inte i motsats till viktiga socialpolitiska insatser för att förebygga brott, snarare står dessa olika åtgärder sida vid sida. Liberalerna anser att det behövs en nystart för att rättsväsendet ska fungera bättre i hela . Det behövs fortsatta reformer av rättsväsendets myndigheter. Liberalerna lägger därför fram ett antal förslag för effektivare polis och rättsväsende samt bättre förutsättningar för lokalt brottsförebyggande arbete. Svensk polis står inför stora utmaningar. Polistätheten har fallit, och antalet poliser har minskat. Till detta kommer behovet av att klara rättsstatens närvaro både i glesbefolkade områden och i städernas utsatta bostadsområden med hög risk för social oro. När avhoppen från poliskåren ökar och antalet lösta brott faller brant måste vi kunna tala om en kris. Svensk polis möter utmaningar av ett nytt slag. Den organiserade brottsligheten har blivit alltmer sofistikerad, och det finns tecken på att fler personer har kopplingar till organiserade nätverk än vad som antagits. En annan utmaning är de nya former av brottslighet på nätet som är svårutredda och snabbt växande. Det grova våldet som följer i spåren av gängbrottslighet och organiserad kriminalitet kräver också stora polisresurser. Vidare läggs nya uppgifter på polisen för gränsbevakning och inre gränskontroll i med stora migrationsströmmar och många som söker sig till . Även den förhöjda hotbilden vad gäller terrorism kräver mer av polisen. Liberalerna vill se en kraftig ökning av antalet poliser och är beredda att tillskjuta de resurser som behövs. Liberalerna anser att målet måste vara att har minst 25 000 poliser och att det totala antalet polisanställda är minst 30 2024. Den lokala polisnärvaron brister i hela landet och många poliser upplever med rätta att de egna resurserna inte räcker till. Utbyggnaden behöver därför få genomslag i hela – både på landsbygden och i storstädernas utsatta miljöer. Utbyggnaden av antalet poliser ska också åtföljas av en ökning av antalet civila utredare och andra civilanställda. Vidare inser jag att det tar tid att utbilda de 25 000 poliser som behöver. Under en övergångstid föreslår jag därför att staten ska öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Dessa kommunala trygghetsvakter ska samverka med polisen och bidra till trygghet på gator och torg. Brottsutsatta kommuner ska prioriteras. För att polisorganisationen ska kunna byggas ut måste det även vara tillräckligt attraktivt att vara polis. Polisyrket är ett av de viktigaste yrkena i ett fungerande samhälle, och det är av största betydelse att rätt personer söker sig dit. I Liberalernas satsning på ett utbyggt polisväsende är därför en central del att göra polisyrket mer attraktivt. Jag vill öronmärka resurser för en generell lönesatsning för landets poliser med effekt . Jag vill också förbättra polisernas möjligheter till kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning. God utvecklingspotential inom yrket är för oss en naturlig del av goda arbetsvillkor. Polisens utredningsverksamhet står inför stora utmaningar. Brottsligheten förändras och vissa svårutredda brottstyper, som nätrelaterad brottslighet, har blivit vanligare. Avgörande för en effektiv utredningsverksamhet är också att stödfunktionerna fungerar, bl.a. snabb tillgång till forensiska analyser eller andra analyser inom rättsgenetik, rättskemi och rättsmedicin. Jag vill därför genomföra en särskild satsning för att förstärka verksamheterna vid Nationellt forensiskt centrum och . Liberalerna vill även höja ambitionerna vad gäller polisens löpande samverkan med kommunerna. Det behövs ökad kunskapsspridning, förstärkt samverkan mellan polis, kommuner och övriga aktörer samt ökat stöd till olika brottsförebyggande projekt runt om i landet. Kommunernas roll för lokalt brottsförebyggande arbete behöver också förtydligas. Vidare har Liberalerna medverkat till och i flera fall varit pådrivande för att lagstiftningen mot terroristbrott har skärpts i flera steg , men jag anser att ytterligare steg behöver tas. behövs också höjda ambitioner för det lokala brottsförebyggande arbetet för att motverka radikalisering och värvning till terrorism. Liberalerna vill kraftigt förstärka kränkningsersättningen till brottsoffer. Kränkningsersättningen är en del av brottsskadeersättningen och syftar till att ge brottsoffret ersättning vid vissa brott som innebär en särskilt allvarlig kränkning av offrets person, frihet eller frid. Jag anser att kränkningsersättningen bör fördubblas jämfört med . Vidare vill jag återupprätta beredskapspolisen. En modern beredskapspolis kan fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Slutligen vill jag förstärka åklagarväsendet, domstolarna och kriminalvården. Ökade resurser behövs för att möta det ökande ärendeflöde som blir följden av Liberalernas utbyggnad av polisen. Vidare kan det förutses att det svenska rättsväsendet kommer att behöva hantera fler komplicerade ärenden med internationell anknytning. När det är fullt på våra häkten, SiS-institutioner, förvar och fängelser är det viktigt att vi tillskapar fler platser för tyvärr nödvändig inlåsning för att rättsstaten ska kunna fortsätta fungera. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 4: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:132 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om 7 000 fler poliser och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler utbildningsplatser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjda polislöner och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utrustningslyft och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kroppskameror och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:135 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beställa en ny Brårapport om invandrarbrottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:735 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler civilanställda inom polisen så att fler utbildade poliser kan komma ut i fält, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utbilda fler poliser och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en statlig skadeståndsgaranti och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2359 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2453 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler poliser och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra beredskapspolisen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell bör inrättas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2621 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2763 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Domstolar och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka antalet anställda inom polisen och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild lönesatsning riktad mot poliser och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2868 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka med 10 000 fler polisanställda och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra höjda polislöner och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2871 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild satsning på polisens hundresurs för att hitta fler vapen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2915 av m.fl. (KD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en forced marriage unit enligt brittisk modell ska inrättas och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2936 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minst 10 000 fler polisanställda 2024 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja polisernas löner och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett utrustningslyft för svensk polis och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkning av Nationellt forensiskt centrum och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad handläggning av vapenlicenser och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till för att stärka polisens förmåga med bl.a. övervakningskameror i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Domstolar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökade resurser till Kriminalvården och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurser till och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fördubblad kränkningsersättning till brottsoffer och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2977 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Kommunala insatser mot våldsbejakande terror Förslag till beslut om anslag 2019 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Kommunala insatser mot våldsbejakande terror Brottsligheten utgör ett hot mot vårt demokratiska samhälle och ska bekämpas med alla medel. Det är när tron går förlorad som gängen och våldet blir ett alternativ. För mig som socialdemokrat är det otroligt viktigt att bekämpa brotten men också brottens orsaker. är i grunden ett tryggt land, men vi har problem som vi måste möta med kraft. Därför har vi under den föregående mandatperioden skärpt lagar för att bekämpa terrorism, för att knäcka den organiserade brottsligheten och för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Vi har påbörjat den största polissatsningen med målet om 10 000 fler polisanställda till 2024. Allt detta är viktiga beståndsdelar i ett medvetet jobb för att öka tryggheten i vårt samhälle, och jag är som ordförande i justitieutskottet glad för att det råder rätt bred samsyn också i det viktiga arbete vi har framför oss. Det vi däremot i denna stund, fru talman, är djupt oeniga om är hur seriöst det är att i detta läge, med en övergångsregering och en övergångsbudget, driva igenom en annan budgetram och på område efter område förändra förutsättningarna i grunden. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är inte heller det den är till för. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärd och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet, och den är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Trots att har en övergångsregering som följer spelreglerna och lägger fram en övergångsbudget röstade och igenom sin budgetmotion med stöd. Det står partierna fritt att göra så. Men i mina ögon är det inte ansvarsfullt, och det för inte heller närmare en regeringslösning. Jag är övertygad om att vi i detta läge, där landet leds av en övergångsregering, måste koncentrera vårt arbete på att få till en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Det är inte på utgiftsområde 4 de stora frågetecknen finns. Här är förslagen mycket i linje med tidigare budgetar. Det är saker som liknar det vi själva har aviserat och som framöver kommer att krävas för att stärka helheten i rättsväsendet. Det är en politik som oavsett regering framöver kommer att behöva läggas på bordet. Men, fru talman, som vi vet är samhället en helhet. Därför är det intressant att också när man som vi jobbar med kriminalpolitik lyfta blicken i detta läge. Den långsiktigt bästa brottsbekämpningen är att bygga ett samhälle där de sociala klyftorna är små, där alla har rätt till arbete, där kvinnor och män har lika mycket makt och där barn och ungdomar har trygga uppväxtvillkor. På det sättet är välfärdspolitiken en viktig del av kriminalpolitiken. Kriminalitet föds ur ojämlikhet och ojämställdhet. Därför är det helt fel väg att gå när man lägger fram en politik med fokus på stora skattesänkningar. Det är inte vad nu behöver, det är inte vad väljarna har efterfrågat och det är inte den politik som kommer att göra vårt land tryggare. Det går aldrig att kombinera moderata skattesänkningar med socialdemokratiska välfärdsambitioner. Den ekvationen är en omöjlighet. och budget innebär stora skattesänkningar på . Trots löftet om att skattesänkningarna främst ska gå till låg- och medelinkomsttagare visar egen analys att man sänker skatten mest för dem som tjänar mest. Den tiondel av samhället som har de högsta inkomsterna får mer på kontot medan den tiondel som tjänar minst får nöja sig med . Detta i kombination med kraftiga nedskärningar på arbetsmarknadspolitiken, nedskärningar på bostadsbyggandet som kommer att leda till byggande av färre hyresrätter och nedskärningar på utbildningar skapar inte trygghet och sammanhållning i samhället utan i stället större utanförskap och klyftor. Med slopat stöd till barns och ungas fritid, mindre pengar för att arbeta med en jämlik skola, skrotade ungdomskontrakt i kampen mot ungdomsarbetslöshet och nedläggningen av växer inte jämlikheten och jämställdheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rättsväsendet Mer av utanförskap och ökade klyftor och mindre av jämlikhet och jämställdhet - det är ett riktigt dåligt recept om man menar allvar med att man vill öka tryggheten i vårt samhälle och minska kriminaliteten. Då räcker det inte med satsningar på rättsväsendet. och budget representerar en helt annan politik än den vi socialdemokrater gick till val på och vill bedriva. Vi vill bygga ett starkare samhälle och ett tryggare där investeringar i välfärd och trygghet går före skattesänkningar för dem som tjänar mest. Vi vill ha ett samhälle där vi både stärker rättsväsendet och bekämpar brotten men också brottens orsaker. Eftersom beslutade om andra utgiftsramar än övergångsbudgetens väljer vi socialdemokrater att i betänkandet lägga fram vår politik och vår synpunkt i ett särskilt yttrande och deltar inte i anslagsbesluten på utgiftsområde 4, i enlighet med den praxis som finns här i . Vi har fastlagda ramar för Utgiftsområde 4 Rättsväsendet att förhålla oss till. Precis som föregående talare väljer vi i att visa vår politik genom ett särskilt yttrande, eftersom vår politik på många punkter skiljer sig från de fastlagda ramarna. befinner sig i ett allvarligt läge där den grova kriminaliteten har bitit sig fast och där rättsväsendet med en rödgrön regering inte har fått tillräckliga resurser, befogenheter eller straffskärpningar som skulle kunna vända utvecklingen. var tidigt ute och föreslog fler utbildade poliser. Men i början av förra mandatperioden var samtliga partier förutom överens om att vi hade tillräckligt många poliser och att rättsväsendet inte behövde några särskilda resursförstärkningar. Detta var, med facit i hand, en allvarlig misskalkylering från de andra partierna. Det är också själva orsaken till den situation som vi befinner oss i . är dock tonläget ändrat. Fler partier vill satsa på rättsväsendet, och framför allt på . Trots det finns det stora skillnader mellan de olika oppositionspartierna. har budgeterat för totalt 4,7 miljarder mer än regeringens övergångsbudget, varav nästan 3,3 miljarder går till . Av den summan har vi avsatt 1,5 miljarder till en riktad lönesatsning, som då kan jämföras med och lönesatsning om . I sammanhanget ska det sägas att de rödgröna partierna inte vill se någon riktad lönesatsning alls till poliser. Vi har också valt att satsa på ett utrustningslyft för poliser, så att de står rustade inför de tuffaste situationer som kan uppstå. För att nämna någonting mer i vår satsning på ramar har vi också valt att satsa på kameraövervakning, så att samtliga utsatta och särskilt utsatta områden skulle kunna förses med kameraövervakning för att på olika sätt motverka brott. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rättsväsendet Det räcker inte att bara satsa på om rättsväsendet som helhet ska kunna leverera. Det krävs också att andra myndigheter får en resursförstärkning som kan möta upp effekterna av en resursförstärkning till . och Kriminalvården är två myndigheter som har larmat om en ansträngd situation. har även föreslagit kraftiga resursförstärkningar, så att åklagare kan hantera fler förväntade åtal. Och Kriminalvården behöver redan nu fler anstaltsplatser och mer personal för att verksamheten inte ska bli lidande. har därför budgeterat för ett utökat anslag om till Kriminalvården och till . Det tål att sägas att fler oppositionspartier även här har gjort en framryckning i sina anslagsökningar, men ett parti sticker ut. har när det gäller samtliga anslagsförslag inom ramen för rättsväsendet anslagit mer medel endast till . Man har inte anslagit en enda krona mer till Säkerhetspolisen, , , domstolar, Kriminalvården eller . Man har inte anslagit en enda krona mer till något annat anslagsområde. Det är inte seriös politik att inte se helheten och helt utelämna resten av rättskedjan. Det tål även i sammanhanget att nämnas att den budget som vi nu har antagit för rättsväsendets del ger mer pengar till , och . Den ger också förutsättningar för en riktad lönesatsning till poliser. Anledningen till att denna budget vann var att valde att stödja den. Om eller Liberalerna hade fått bestämma hade med största sannolikhet antagit den rödgröna övergångsbudgeten. De valde att lägga ned sina röster i stället för att stödja det förslag som gav mer pengar till rättsväsendet. Även om hade velat se mer pengar till och våra andra myndigheter är jag ändå stolt över att med min röst ha medverkat till att vi ska kunna stärka rättsväsendet med mer resurser än vad som fanns i övergångsbudgeten. Avslutningsvis måste jag givetvis tacka och för detta som äntligen har lämnat decemberöverenskommelsens principer och faktiskt gjort förändringen möjlig. Det är intressant att lyssna på och när de står här i kammaren efter att en ny budgetram från och med stöd av har antagits. Min korta fråga till är: Ska kammaren på detta sätt se som en del av regeringsunderlaget för en högerregering? Det kan ju inte vara meningen att en övergångsregering, som inte själv kan utlysa extraval och inte kan avgå, ska administrera en högerpolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Rättsväsendet Med all respekt för min position i och i utskottet ligger det lite grann utöver mina befogenheter att avgöra regeringsförhandlingar som inte är påbörjade. Men jag kan konstatera att vi har agerat precis likadant under hela den föregående mandatperioden då vi har haft en möjlighet att påverka politiken på ett sätt som gör att vi stärker rättsväsendet genom tillkännagivanden. Vi har även vid varje votering om anslag i budgeten försökt stärka rättsväsendet. Det betyder inte att vi per automatik är en del av regeringsunderlaget. Om vi hade varit det hade vi sett en betydligt större resursförstärkning än den som och har levererat . En av de viktigaste frågorna för är nämligen att stärka rättsväsendet och se till att antalet poliser ökar, så att vi får fler poliser ute på gator och torg. För att nå dit måste vi också se till att öka attraktiviteten i polisyrket genom en riktad lönesatsning som motsvarar de förväntningar som poliserna har, detta för att poliser som har lämnat yrket ska kunna återvända och för att de som står på tur ska söka sig till yrket. Vi kan alltså inte säga att vi är en del av regeringsunderlaget; så mycket kan jag säga. Men vi är definitivt för en förändring, där vi går från den socialdemokratiska politik som har underbudgeterat rättsväsendets myndigheter. Det skäms jag inte för. Jag har ingen ytterligare fråga men vill säga något. Här finns alltså ett parti som fäller en sittande regering och som driver fram en annan politik än den som enligt praxis i detta läge leder till en övergångsbudget, men detta parti har inte ledamöter som i kammaren kan svara på frågan om man är ett regeringsunderlag eller inte.