bet · H501JuU14 · 2018-04-12 00:00:00 — Att en person gör sig skyldig till nya brott efter en tidigare dom kan beaktas i tre olika avseenden: dels genom påföljdsvalet, dels som skäl för förverkande av villkorligt medgiven frihet och dels när man bestämmer straffets längd. Enligt dagens system beaktas återfallet framför allt genom de två första alternativen. Möjligheten att därutöver skärpa straffet tillämpas i ytterst få fall. Straffskärpning på grund av återfall i brott måste bli betydligt vanligare. Vi vill därför införa en ny renodlad regel som tar sikte på straffskärpning i återfallssituationer då en person tidigare är dömd för brott. Återfallsskärpning bör som huvudregel ske oberoende av om villkorligt medgiven frihet förklaras förverkad. Återfall vid vapenbrott, punkt 27 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 9. Jag anser att det behövs en straffskärpningsregel för innehav av vapen, explosiva varor eller krigsmateriel då en person tidigare är dömd för brott. En straffskärpningsregel skulle även, vid vapenbrott av normalgraden eller grovt vapenbrott, kunna innefatta straffskärpning vid återfall. Mängdrabatt, punkt 29 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1013 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 50 och 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.1 i denna del. Det finns ett klart behov av att tydligare än markera mot upprepad brottslighet för att visa att samhällets tolerans minskar. Det är en väsentlig skillnad mellan att begå ett enstaka brott och att begå brott efter brott. Återfallet utgör i sig en faktor som kraftigt ökar personens ansvar för det han eller hon har gjort. Straffet för den person som döms för flera brott i en och samma rättegång bör därför skärpas betydligt, detta genom att dagens form av mängdrabatt tas bort. har ett system där den person som döms för flera brott i en och samma rättegång åtnjuter en generös s.k. mängdrabatt. Detta då följande tumregel tillämpas i domstol i många fall då en person döms för flera brott i en och samma rättegång. Domstolen utgår från straffvärdet för det grövsta brottet som personen döms för. Sedan adderas hälften av straffvärdet för det näst grövsta brottet och en tredjedel av straffvärdet för det därpå följande brottet och så vidare. I stället för dagens system vill vi se en straffskärpning som i ett typiskt fall skulle medföra att fängelsevistelsen kan öka med ungefär 60–jämfört med dagens system. Detta genom en ny formel. Såväl det grövsta brottet, som det näst grövsta brottet och det tredje grövsta brottet ska tillmätas hela straffvärdet. Först därefter ska avtrappningen börja. Mängdrabatt, punkt 29 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.1 i denna del och 2017/18:1013 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 50. Det finns alltför många bestämmelser om straffrabatter. Vi ser generellt väldigt negativt på dessa, då de bidrar till ett system som leder till alldeles för korta straff. Vi vill att det strafftillägg som föreskrivs i 26 kap. 2 § bör utökas och att det bör införas ett minimitillägg. Genom att införa ett minimitillägg säkerställs att en gärningsman som begått flera brott döms till ett ordentligt förlängt straff. I vissa fall kan det även finnas behov av att frångå regeln om strafftillägg och använda sig av kumulationsprincipen, dvs. att straffen för de olika brotten adderas på varandra. I vilken omfattning detta ska ske bör närmare utredas. Åtgärder mot grov organiserad brottslighet, punkt 30 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 6. Ju tidigare i brottsplaneringen som rättssamhället kan ingripa och lagföra, desto bättre möjligheter att störa, förhindra och pressa tillbaka den organiserade brottsligheten. kriminaliserades försök, förberedelse eller stämpling till grovt vapenbrott. Det är välkommet men otillräckligt enligt min mening bör även förberedelse till vapenbrott av normalgraden vara kriminaliserat. Lagstiftningen har även skärpts så att stämpling har kriminaliserats avseende ett antal brott som typiskt sett ingår i den organiserade brottslighetens arbetssätt, däribland grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grov stöld, grovt bedrägeri, grov förskingring, grovt skattebrott, grov trolöshet mot huvudman, grov oredlighet mot borgenärer, grov utpressning, grovt våld eller hot mot tjänsteman, grov förgripelse mot tjänsteman, grovt vapenbrott, synnerligen grovt vapenbrott och grovt fall av övergrepp i rättssak. När det gäller övergrepp i rättssak har även stämpling till brott av normalgraden kriminaliserats. Detta är fullt befogat, eftersom övergrepp i rättssak är ett brott som så tydligt är kopplat till organiserad brottslighet. Jag anser att det nu är dags att gå vidare och kriminalisera stämpling även till normalgraden av andra brott som har särskild anknytning till organiserad brottslighet. Som har nämnts ovan gäller detta vapenbrott, men även olaga hot och utpressning är aktuella. Enligt min mening bör en förnyad analys göras för att ytterligare utvidga det kriminaliserade området vad avser förstadier till brott som är särskilt knutna till organiserad brottslighet. En särskild straffskärpningsgrund för brott som har samband med uppgörelser mellan kriminella grupperingar, punkt 31 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi vill skärpa straffen för gängrelaterad brottslighet genom att införa en särskild straffskärpningsgrund som kan leda till dubbla straff för vissa brott som har ett samband med uppgörelser i kriminella grupperingar (gängbestämmelse). Med gänguppgörelse ska avses en konflikt mellan grupper av personer som innefattat användning av skjutvapen, andra särskilt farliga vapen och/eller explosiva ämnen. En straffskärpningsgrund av aktuellt slag finns i . Exempel på brott som skulle kunna aktualisera tillämpning av gängbestämmelsen är misshandel, rån, olaga hot, olaga frihetsberövande, utpressning, hot och våld mot tjänsteman samt övergrepp i rättssak. Även vid vissa andra brott ska gängbestämmelsen kunna aktualisera strängare straff. Det kan t.ex. handla om mordbrand och dråp. I dessa fall skulle det bli omotiverat strängt med ett dubblerat fängelsestraff och därför ska en individuell bedömning göras i varje enskilt fall. Vistelseförbud för den som döms för gängrelaterad brottslighet, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 28. För att motverka kriminella grupperingar vill vi införa en ny sanktion för den som har begått brott – vistelseförbud. Vistelseförbud ska kunna aktualiseras för personer som har anknytning till kriminella grupperingar och som har begått upprepad brottslighet. Ett vistelseförbud ska innebära ett förbud att vistas i ett visst geografiskt område efter avtjänat fängelsestraff. Förbudet ska beslutas av domstol och kunna aktualiseras enbart i kombination med ett fängelsestraff. Att överträda vistelseförbud ska vara straffbart. Fängelse ska finnas i straffskalan. Den dömde ska kunna ansöka om att få dispens från vistelseförbudet om det föreligger särskilda skäl. En särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv, punkt 33 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: 2017/18:1318 av m.fl. (M), 2017/18:2060 av (SD) yrkande 3, 2017/18:2581 av (M), 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2017/18:3867 av m.fl. (KD) yrkande 5. Jag instämmer i motionärernas uppfattning att det är av stor vikt att samhället med kraft markerar mot brott som begås på grund av en s.k. hederskultur. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att bl.a. se över om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Jag anser dock inte att en egen brottsrubricering för brott med hedersmotiv är rätt väg att gå eftersom det kan leda till att det enbart blir personer från en viss kultur som kommer att misstänkliggöras. Det finns i stället andra åtgärder som i första hand bör vidtas. Det rör sig bl.a. om följande. För att förhindra att fler utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck behövs mer stöd, mer hjälp att komma ut ur sina närståendes kontroll, för att leva det liv de själva vill och har valt. Jag anser att bestämmelserna om grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning bör skärpas och det ekonomiska stödet till tjej- och kvinnojourer behöver fördubblas. Jag vill att lagstiftningen som omgärdar brotten om grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning ska skärpas så att mer än en person kan ställas till svars för respektive brott. utgår lagen från att förövaren är en enskild man. Det som kännetecknar hedersrelaterat förtryck är den kollektiva kontrollen och bestraffningen, med flera närstående inblandade och de måste kunna lagföras mer effektivt. Som lagstiftningen ser ut nu är den inte anpassad till den verklighet som tusentals unga kvinnor och män lever i. En annan viktig åtgärd är att avskaffa den s.k. tvåårsregeln, som syftar en kvinna eller man som kommit till för att gifta sig, måste stanna kvar i sitt äktenskap för att inte bli utvisad. Jag vill att den ska avskaffas för att kvinnor inte ska riskera att bli fast i en farlig relation och tvingas utstå misshandel för att få vara kvar i landet. Det är orimligt att ha en lagstiftning som bidrar till att kvinnor stannar kvar i förhållanden där de utsätts för våld i rädsla för att bli utvisade. Män utnyttjar systematiskt det överläge som lagstiftningen ger. Det är min uppfattning att dessa åtgärder skulle vara effektivare än att införa en egen brottsrubricering för brott med hedersmotiv. Jag är därför inte beredd att föreslå att ska ta några initiativ med anledning av motionerna. Det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning, punkt 36 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 7. Funktionsnedsättning är en särskild diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen, men medan majoriteten av de övriga diskrimineringsgrunderna eller också finns med i straffstadgarna om hets mot folkgrupp, omfattas inte funktionsnedsättning. Det anser jag vara en brist som behöver åtgärdas. Likaså behöver det tydligt framgå av straffskärpningsregel att brott som begås i syfte att kränka en person på grund av. hens funktionsnedsättning ska ses som en försvårande omständighet vid straffmätningen. Förutom att öka det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning är ett annat viktigt skäl till en utvidgning av lagstiftningen att lagstiftningen i sig har en betydande inverkan på människors attityder och på självbilden. De lagar vi har signalerar tydligt vad som är accepterat och inte i samhället. Att klassificera något som en brottslig handling är även ett sätt att både synliggöra övergrepp och våld och skapa bättre förutsättningar för forskning och kartläggning, vilket i sin tur ökar möjligheten för att förhindra och förebygga fortsatt brottslighet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med syfte att stärka det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning som utsätts för hatbrott. Preskription, punkt 37 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:618 av (S) och 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 17 och 2017/18:1104 av (S). Det kan inte vara rimligt att våldsverkare som har utsatt andra människor för stort lidande ska kunna vänta ut rättssystemet. En grov misshandel på en annan människa kan ge permanenta fysiska skador och lär om inte annat ge permanenta psykiska men. Detta gäller på samma sätt självfallet även för dem som blivit utsatta för våldtäkt. Att då ge brottslingen utrymmet att kunna gå fri bara för att samhället inte lyckats få tag i brottslingen är djupt omoraliskt. Reglerna om preskription stöder vår uppfattning att har en lagstiftning som står på förövarens sida mer än på offrets. Om någon utfört ett brott mot person, framförallt när det gäller fysiskt eller sexuellt våld eller grova fridskränkningsbrott är detta brott som kan ge permanenta fysiska och psykiska skador och dessa bör aldrig preskriberas. Vi yrkar därför att regeringen ska ges i uppdrag att till inkomma med ett lagförslag som tar bort åtalspreskription, påföljdspreskription och absolut preskription för vålds- och sexualbrott av allvarligare art, grova fridskränkningsbrott samt stöldbrott av allvarligare art, framförallt inbrottsstöld och liknande av mer kränkande karaktär. Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 38 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:987 av (M), 2017/18:2563 av (M), 2017/18:2740 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 55 och 2017/18:2348 av Boriana (M). Den tidigare regeringen skärpte reglerna för sexualbrott, och preskriptionstiderna har utvidgats beträffande sexualbrott mot barn. omfattas i princip alla sexualbrott mot barn av en förlängd preskriptionstid, som innebär att preskriptionstiden börjar löpa den dag barnet fyller . Att en gärningsman medvetet kan hålla sig undan rättvisan och därigenom gå fri från lagföring strider mot det allmänna rättsmedvetandet. Polisens förmåga att hitta förövare som undandrar sig rättvisan behöver förbättras för att fler ska kunna ställas inför rätta. Vi vill därför se över preskriptionstiden för sexualbrott mot barn och utreda om preskriptionstiden helt kan tas bort. Syftet är att stärka skyddet för barn och unga som har utsatts för sexuella övergrepp. Utvisning, punkt 40 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:48 av (L), 2017/18:181 av (SD) yrkande 3 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Jag anser att reglerna för utvisning av icke-svenska medborgare som döms för hedersrelaterade brott ska skärpas. är praxis att domstolen prövar frågan om utvisning först om en person döms till fängelse eller om återfallsrisken är stor. Jag anser att utvisning alltid ska prövas avseende vissa typer av brott, bl.a. rasistiska brott och andra hatbrott, våld i nära relationer och hedersrelaterade brott. Sådana brott signalerar en form av hot både mot offret och mot andra i samma situation, vilket gör att utvisning oftare bör vara aktuellt. Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet, punkt 41 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3548 av (SD). Vi anser att ändringen av 29 kap. 2 § som innebär att rätten får döma till ett lindrigare straff om ”den tilltalade frivilligt angett sig eller lämnat uppgifter som är av väsentlig betydelse för utredningen av brottet” var bra. Det har gått lagen trädde i kraft och det är oklart om lagändringen gett den effekt man förväntat sig. Vi vill därför att regeringen återkommer till med en utvärdering av lagens effektivitet och hur bestämmelsen har tillämpats. Av utredningen ska framgå om ändringen har medfört att tilltalade i högre grad har medverkat till utredningen. Om så inte är fallet bör en ny reglering övervägas och utredas. Villkorlig dom, punkt 43 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. En frivårdspåföljd är ingen straffunderlåtelse, utan en påföljd som döms ut för att markera att samhället ser allvarligt på den begångna brottsligheten. Frivård är kriminalvård som äger rum ute i samhället. Ett straff i frivård innebär både kontroll och stöd för de dömda. Frivårdens uppdrag är att övervaka klienter som är villkorligt frigivna, är dömda till skyddstillsyn eller samhällstjänst eller övervakas med hjälp av fotboja. Merparten av dem som döms till kriminalvård återfinns i frivården. Frivården behöver utvecklas för att bli mer modern och ändamålsenlig och för dem som döms till villkorlig dom bör man se över ökade möjligheter att förena den villkorliga domen med föreskrifter. Brott mot föreskrifterna ska leda till konsekvenser för den dömde. Särskilt yttrande (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Särskilt yttrande (SD, -) (SD) och (-) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella parti- och kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Särskilt yttrande (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Särskilt yttrande (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Särskilt yttrande (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Särskilt yttrande (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:9 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild straffskärpningsgrund vid angrepp mot viktiga samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:19 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om skärpt lagstiftning vad gäller straffet för rattfylleri och olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:48 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att icke-svenska medborgare som begår brott riktade mot kvinnor alltid ska prövas mot utvisning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:50 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstifta kring s.k. eftersupning enligt norsk modell och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:72 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av straffet för vårdslöshet med hemlig uppgift och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:123 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inköp, innehav och nyttjande av skyddsvästar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:173 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tjänstedjur bör skyddas av en ny lag om djurplågeri av tjänstedjur och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny lag om grovt djurplågeri samt om att straffet som utdöms för detta brott bör vara mellan 2 och 4 års fängelse, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:181 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det straffbart att utebli från anmälningsplikten för en dömd person och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:278 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa lagstiftningen och öka straffen för att motverka människohandel, prostitution och sexköp och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tas fram en nationell handlingsplan mot alla former av människohandel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:365 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om straffskärpning vid våld, hot och trakasserier mot förtroendevalda och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:410 av (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avkriminalisering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:437 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att i 22 kap. införa en ny bestämmelse som innebär att svenska medborgare som strider mot främmande makter som det svenska försvaret militärt stöttar ska dömas till landsförräderi och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:618 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över preskriptionstiderna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:664 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur lagen om kriminalisering av eget bruk har inverkat på antalet missbrukare och brukare samt deras livskvalitet, hälsa och drogfrihet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:716 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om hets mot folkgrupp samt begreppet störande av allmän ordning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:831 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av lagstiftningen inom rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:842 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att utvärdera domar gällande sexualbrott och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:853 av (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett lagbrott när det gäller ”omvandlingsterapi” och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:863 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga skärpning av lagstiftningen vid trafikbrott och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:880 av och (SD, -):