bet · H501SfU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. lägre socialavgifter för unga och små företag samt om undantag från kravet på att betala socialavgifter. I betänkandet finns tre reservationer (SD, C, KD). 12 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Undantag från att betala socialavgifter 1.Nedsättning av socialavgifter, punkt 1 (C) 2.Undantag från att betala socialavgifter, punkt 2 (SD) 3.Undantag från att betala socialavgifter, punkt 2 (KD) Nedsättning av socialavgifter, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:63 av (M), 2017/18:1001 av (M), 2017/18:1326 av (M) yrkande 2, 2017/18:1522 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 3, 2017/18:1998 av (M) yrkande 3, 2017/18:3043 av och (båda SD) och 2017/18:3508 av Per Åsling (C). Reservation 1 (C) Undantag från att betala socialavgifter 2017/18:401 av och (båda L), 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:3138 av och (båda M) och 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (L), (KD), (S), (S), (M), (SD), (MP), (V), (SD) och (C). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om socialavgifter från allmänna motionstiden /18. Motionerna tar bl.a. upp frågor om lägre socialavgifter för unga, små företag och företag i glesbygden samt undantag från kravet på att betala socialavgifter. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lägre socialavgifter för unga samt för små företag och företag i glesbygden. Jämför reservation 1 (C) och det särskilda yttrandet (SD). Socialavgifter tas ut för att finansiera de sociala trygghetssystemen och består dels av arbetsgivaravgifter för anställda, dels av egenavgifter främst för fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet. Till dessa avgifter kommer en allmän löneavgift om . De lagstadgade arbetsgivar-avgifterna är av den anställdes bruttolön, inklusive den allmänna löneavgiften (2018). Egenavgifterna är , inklusive den allmänna löneavgiften, om inte annan karenstid än har anmälts till Försäkrings-kassan. sänktes socialavgifterna, inklusive den allmänna löne-avgiften, till hälften för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte (prop. 2006/07:84, bet. 2006/07:SfU10, rskr. 2006/07:157). Därefter, , justerades reglerna om nedsättning av avgifterna för unga . togs nedsättningen bort (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). Socialavgifter för små företag m.m. Enligt 3 kap. 18 § socialavgiftslagen ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för inkomst av aktiv näringsverksamhet, dock högst med , när egenavgifter beräknas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Som förutsättning för avdraget gäller att avgiftsunderlaget överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång inte har fyllt , samt inte bara ska betala ålderspensionsavgiften. Genom lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021 har det införts en tillfällig sänkning av arbetsgivaravgifterna för den som är enskild näringsidkare och som anställer sin första medarbetare. Sänkningen innebär att endast ålderspensionsavgift, som uppgår till , betalas på den del av ersättningen som inte överstiger , av som längst . Sänkningen avser således den anställde som först får avgiftspliktig ersättning i företaget. Som förutsättningar gäller att personen anställts efter och att arbetsgivaren och fram till dess att anställningen påbörjas uppfyller villkoren för enmansföretag eller att arbetsgivaren, om verksamheten är påbörjad efter , sedan verksamheten påbörjades och fram till dess anställningen påbörjas uppfyller villkoren för enmansföretag. Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgifts-beräkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgifts-lagen (2000:980), får arbetsgivare och näringsidkare som är verksamma i vissa angivna kommuner i bl.a. , och göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Företag som är verksamma i dessa stödområden får ett avdrag av avgiftsunderlaget när den allmänna löneavgiften och egenavgifterna eller arbetsgivaravgifterna beräknas. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst och för näringsidkare till högst . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. I motion 2017/18:63 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga. Motionären anför att det behövs lägre trösklar in på arbetsmarknaden för att fler unga ska kunna få jobb. (M) begär i motion 2017/18:1998 yrkande 3 ett tillkännagivande om att se över möjligheten att sänka arbetsgivaravgiften för unga . Enligt motionären är höga anställningskostnader avskräckande för småföretagare. Socialavgifter för små företag m.m. (M) begär i motion 2017/18:1326 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över storleken på arbetsgivaravgifterna för små företag. Motionären anför att små företag skapar jobb, trygghet och ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att möjligheter skapas för företag att kunna starta och växa. Storleken på arbetsgivaravgiften påverkar sysselsättningen och företagens expansionsmöjligheter. I motion 2017/18:1978 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om möjligheten att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för små företag. Motionären anför att om små företag ska kunna växa och utvecklas behöver det bli mindre kostsamt att anställa. I motion 2017/18:1001 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa differentierade arbetsgivaravgifter. I motion 2017/18:1522 av (M) begärs ett tillkännagivande om det som anförs i motionen om privata sjukförsäkringar. Motionären anför att de arbetsgivare som avlastar den offentliga vården genom att erbjuda en privat sjukförsäkring borde få möjlighet till avdrag för kostnaden för den privata sjukförsäkringen genom en avräkning mot inbetalda arbetsgivaravgifter. och (båda SD) begär i motion 2017/18:3043 ett tillkännagivande om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd. Motionärerna anför att det behövs en geografiskt differentierad arbetsgivaravgift för att ska kunna få en långsiktigt levande glesbygd. I motion 2017/18:3508 begär Per Åsling (C) ett tillkännagivande om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Enligt motionären finns ett bra system för detta i . Syftet är att ge alla delar av landet rättvisa konkurrensförutsättningar. Det ska vara möjligt att på någorlunda likvärdiga villkor bedriva företag såväl i glest befolkade områden som i mer tätbefolkade områden. Utskottet har tidigare konstaterat att nedsättningen av socialavgifter för unga inte har löst problemet för unga arbetslösa. Utskottet uttalade att en orsak till att reformen misslyckades var att den största delen av resurserna satsades på de ungdomar som redan hade arbete eller som ändå skulle ha fått ett arbete, även utan nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Endast en mycket liten del av nedsättningen riktades mot de ungdomar som bäst behöver den, dvs. unga med låg utbildning eller de unga som på annat sätt står långt från arbetsmarknaden. Nedsättningen av socialavgifterna hade därmed en mycket liten träffsäkerhet. Utskottet har tidigare även konstaterat att det finns ett mycket stort behov av att satsa resurser på effektivare åtgärder som kan göra att just de ungdomar som står långt från arbetsmarknaden blir lättare att anställa (yttr. 2014/15:SfU2y och yttr. 2015/16:SfU1y). Utskottet finner inte anledning att nu göra en annan bedömning än den redovisade och avstyrker därför motionerna 2017/18:63 (M) och 2017/18:1998 yrkande 3 (M). Det s.k. växa-stödet infördes och gäller t.o.m. . Stödet innebär nedsatta arbetsgivaravgifter för enmansföretag som anställer sin första medarbetare. För den personen betalar företaget enbart ålderspensionsavgift. Utskottet kan konstatera att det därutöver finns en möjlighet att i stödområden reducera avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterna, egenavgifterna och den allmänna löneavgiften. Denna möjlighet har utformats så att den relativt sett gynnar små företag i glesbygden. Mot bakgrund av dessa befintliga stödinsatser är utskottet inte berett att ställa sig bakom motioner om ytterligare nedsättning eller andra begränsningar av avgiftsunderlaget, vare sig för små företag eller för företag i glesbygd. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1326 (M) yrkande 2, 2017/18:1978 (M) yrkande 3, 2017/18:1001 (M), 2017/18:3043 (SD) och 2017/18:3508 (C). För det sociala trygghetssystemets legitimitet är det enligt utskottets mening principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. Socialavgifternas samband med det sociala trygghetssystemet grundas bl.a. på principer om omfördelning och solidaritet som har växt fram . Utskottet anser att det inte finns anledning att föreslå ett tillkännagivande om nedsättning av socialavgifterna för de arbetsgivare som väljer att erbjuda en privat sjukförsäkring. Därmed avstyrks motion 2017/18:1522 (M). Undantag från att betala socialavgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett utökat undantag från att betala socialavgifter. Jämför reservation 2 (SD) och 3 (KD). Ersättning till idrottsutövare från ideella föreningar som har till ändamål att främja idrottslig verksamhet är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. Idrottsutövare ansågs ursprungligen generellt bedriva hobby eller ideell verksamhet. Ersättningen kom dock att jämställas med ersättning på grund av anställning, och den avgiftsbelades därför . trädde emellertid den halva basbeloppsregeln i kraft. I förarbetena anges att med idrottsutövare menas även tränare, vilket i sin tur omfattar gymnastikinstruktörer, domare eller därmed jämställda slag av funktionärer (prop. 1990/91:76). Med idrottslig verksamhet avses normalt sådan verksamhet som anordnas av en organisation ansluten till eller annan jämförlig organisation. I ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1999 ref. 25) slogs det fast att ska anses som en sådan ideell organisation vars huvudsyfte är att främja idrottslig verksamhet, och dess aktiva lägerledare ska anses som sådana funktionärer som jämställs med idrottsutövare. I ett avgörande från Kammarrätten i slogs det fast att verksamhet som bedriver i samband med hundtävlingar inte kan anses som idrottslig verksamhet som ger avgiftsbefrielse. I motion 2017/18:3138 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel. Friluftsorganisationerna behandlas inte på samma sätt som idrottsorganisationer när det gäller beskattning och avgifter vilket de, enligt motionärerna, borde göra. I kommittémotion 2017/18:1730 av m.fl. (SD) begär motionärerna i yrkande 5 ett tillkännagivande om ändring i socialavgiftslagen. Motionärerna anför att Svenskt Friluftsliv bör omfattas av undantag från socialavgifter upp till ett halvt prisbasbelopp. och (L) begär i motion 2017/18:401 ett tillkännagivande om att se över hur medlemsorganisationer i kan omfattas av samma undantag i socialavgiftslagen som redan gäller för medlemsorganisationer i . Enligt motionärerna går organisationerna att jämföra helt och förändringen skulle därför vara logisk. Det skulle innebära att de inte behöver betala socialavgifter upp till ett halvt basbelopp. I partimotion 2917/18:3749 begär m.fl. (KD) ett tillkännagivande om vikten av att fler delar av den ideella rörelsen får del av förmånligare skatteregler likt idrottsrörelsen. Utskottet har tidigare och uttalat att undantaget för idrotts-föreningar från att i vissa fall betala arbetsgivaravgifter inte bör utvidgas. Utskottet har hänvisat till att alla ideella organisationer bör behandlas lika (senast i bet. 2016/17:SfU12). Det undantag som gäller uppstod som en lösning på en ändrad rättstillämpning efter ett avgörande i dåvarande Regeringsrätten 1985 för att lindra de ekonomiska effekterna för idrottsföreningar (RÅ85 1:39). Utskottet uttalade redan då den principiella uppfattningen att inkomster i samband med idrottsutövning, precis som alla andra inkomster, bör grunda rätt till socialförsäkringsförmåner och därmed leda till att socialavgifter betalas. För socialförsäkringssystemets legitimitet är det enligt utskottets mening principiellt viktigt att så långt som möjligt upprätthålla ett samband mellan de socialavgifter som betalas och de förmåner som dessa avgifter är avsedda att finansiera. Med det anförda anser utskottet inte att det finns tillräckliga skäl att föreslå ett tillkännagivande om ett utvidgat undantag och avstyrker därför motionerna 2017/18:3138 (M), 2017/18:1730 (SD) yrkande 5, 2017/18:401 (L) och 2017/18:3749 (KD). Nedsättning av socialavgifter, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3508 av Per Åsling (C) och 2017/18:63 av (M), 2017/18:1001 av (M), 2017/18:1326 av (M) yrkande 2, 2017/18:1522 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 3, 2017/18:1998 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3043 av och (båda SD). Regeringen bör återkomma till med förslag till ett system med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter. Den regionala klyvningen måste stoppas och för det krävs konkreta åtgärder. Det krävs reformer för att ta hela landet i bruk och då finns goda exempel i vår närhet. I den norska distriktspolitiken finns ett system med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter för att skapa likvärdiga villkor att bedriva företag i glest befolkade delar av landet. De nedsatta arbetsgivaravgifterna skapar bättre förutsättningar att driva företag och attraherar fler att bosätta sig i dessa bygder. Svenska företag har pekat ut en sänkning av den höga kostnaden för att anställa som den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra företagsklimatet. Genom regionalt differentierade arbetsgivaravgifter skapas ett obyråkratiskt och enkelt sätt att förbättra företagsklimatet på den svenska landsbygden. Undantag från att betala socialavgifter, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:401 av och (båda L) och 2017/18:3138 av och (båda M) samt 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkande 4. Regeringen bör återkomma till med förslag om att medlemsorganisationer som är anslutna till Svenskt Friluftsliv bör omfattas av undantaget i socialavgiftslagen på samma sätt som organisationer anslutna till . De skulle då befrias från att betala socialavgifter upp till ett halvt prisbasbelopp. Undantag från att betala socialavgifter, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:401 av och (båda L), 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:3138 av och (båda M). Regeringen bör återkomma till med ett förslag som ger fler delar av den ideella rörelsen förmånligare skatteregler i likhet med idrottsrörelsen. De ideella organisationerna är centrala i demokratiarbetet. Idrottsrörelsen och friluftsorganisationerna bidrar till samhällsnytta och gemenskap. Idrottsrörelsen behöver inte betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt basbelopp. För att stödja fler ideella organisationer i deras viktiga arbete för bl.a. ungdomar bör de omfattas av samma regelverk. Nedsättning av socialavgifter, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi avstår, under denna förslagspunkt, från att reservera oss när det gäller förslag på förändringar av socialavgifter. I partimotion 2017/18:2487 av m.fl. (SD) presenteras arbetsmarknadspolitik och de åtgärder vi föreslår, som bl.a. syftar till att främja små företag och glesbygd. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:63 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för unga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:401 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur medlemsorganisationer i kan omfattas av samma undantag i socialavgiftslagen som redan gäller för medlemsorganisationer i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1001 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1326 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över storleken på arbetsgivaravgifterna för småföretag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1522 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om privata sjukförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1730 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring i socialavgiftslagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1978 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1998 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för unga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3043 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om sänkt arbetsgivaravgift för arbetstillfällen i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3138 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta Svenskt Friluftsliv omfattas av socialavgiftslagens s.k. halva basbeloppsregel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3508 av Per Åsling (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utarbeta ett system för regionalt differentierade arbetsgivaravgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3749 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fler delar av den ideella rörelsen får del av förmånligare skatteregler likt idrottsrörelsen, och detta tillkännager för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. har ett omfattande och rikt friluftsliv. Miljoner svenskar, och däribland hundratusentals barn, är medlemmar i någon av de friluftsorganisationer som finns över hela landet. Många nyttjar den svenska naturen genom sportutövande, turism och rekreation. Friluftslivet når många samhällsgrupper och är, utöver vad som tidigare nämnts, en viktig resurs för regional utveckling och därmed en viktig del av den palett av näringar som samspelar och skapar förutsättningar för ett levande näringsliv i en levande landsbygd. Idrotten har en stark relation till folkhälsan och är en större sektor, med större resurser, än friluftslivet. Däremot är båda viktiga och har starka kopplingar till folkhälsoarbetet. Ett exempel på en satsning inom området är socialavgiftslagens halva basbeloppsregel, vilken till exempel omfattas av. Ersättning till idrottsutövare från ideella föreningar som har till ändamål att främja idrottslig verksamhet är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen avgiftsfri om ersättningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp. Några som däremot inte omfattas av socialavgiftslagens halva basbeloppsregel är Svenskt Friluftsliv. menar att lagtexten anger att det ska vara fråga om idrottsutövare för att regeln ska kunna tillämpas. Idrotter anslutna till är dem som det i första hand kan komma att handla om. Men det gäller även liknande verksamheter, exempelvis friluftsliv med idrottsinriktningar. Här uppstår en problematik när man med denna motivering blir tvungen att från fall till fall definiera vad som räknas som idrott och vad som räknas som övriga intressen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Socialavgifter Om man med denna regel syftar till att främja folkhälsan genom enbart idrott uppstår svårigheter, då detta i praktiken innebär en åsidosättning av stora delar av folkhälsofrämjande aktiviteter. Med anledning av detta är det viktigt att även Svenskt Friluftsliv med underorganisationer omfattas av halva basbeloppsregeln i socialavgiftslagen som en del i arbetet med friluftslivets utveckling i . Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för 25 ideella friluftsorganisationer i som tillsammans har 1,7 miljoner medlemmar, varav 300 000 är barn och ungdomar. Tillsammans består organisationerna av närmare 9 000 lokala och regionala föreningar. Svenskt Friluftsliv arbetar inte bara med att skapa de bästa förutsättningarna för friluftslivet i och för att medlemsorganisationerna ska vara starka, utan även med att höja friluftslivets status i samhället samt att vårda och värna allemansrätten. Enligt Svenskt Friluftsliv och flera medlemsorganisationer är det stora problemet att har en oklar tolkning och hantering av begreppet idrottslig verksamhet. Det har medfört, enligt bland andra Svenskt Friluftsliv, att i vissa regioner har tillåtit lokala friluftsföreningar, till exempel , att tillämpa prisbasbeloppsregeln medan samma organisationer i andra delar av landet inte har tillåtits att använda regeln. Man har alltså bedömt den idrottsliga verksamheten olika i skilda prövningar. anser att regeringen bör återkomma till med förslag om att medlemsorganisationer som är anslutna till Svenskt Friluftsliv bör omfattas av undantaget i socialavgiftslagen på samma sätt som organisationer anslutna till . Ett av våra största folkhälsoproblem är det ökande stillasittandet, särskilt bland barn och unga. Vardagsmotionen minskar, och de naturliga relationerna till rörelse, motion och vistelse i naturen blir allt färre. För att få bukt med denna negativa utveckling krävs krafttag och ett led i det är att stärka friluftslivets ställning i samhället och underlätta för de organisationer som bedriver verksamheter inom området. Det här motionsbetänkandet är viktigare än vad vi kanske vill erkänna. En av motionerna handlar om att öka förutsättningarna för att hela ska leva, det vill säga att inte bara storstäderna utan även landsbygden ska ha möjligheter att utvecklas. Den motionen har Per Åsling skrivit, och den är viktig för oss i . I motion framgår hur vi med enkla metoder kan omfördela våra gemensamma skattepengar så att de kommer alla till del i vårt samhälle och kommer hela landet till del. Vi kan se, och har gjort det , hur landet klyvs och vissa delar av vårt land bidrar med resurser så att städerna och övriga delar av landet kan ha ett välstånd som inte kommer de delar av landet till del som faktiskt producerar detta välstånd. Vad är det då som jag och Per talar om? Jo, det är till exempel malmbrytningen, vattenkraften och andra naturresurser som man levererar från en del av landet till en annan och att den landsända som producerar detta, framför allt norr, inte kompenseras för vad den faktiskt bidrar med. Man kan undra varför fler och fler lever gott på andras bekostnad, varför flyttkedjorna från landsbygden och ser ut som de gör och allt fler flyttar in till de stora städerna. På landsbygden och i läggs skolor, affärer och företag ned, och allt fler flyttar in till städerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Socialavgifter Det här kan man ändra på. Jag tänker ta er med på en liten tur i verkligheten.