bet · H501SfU15 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att aktivt driver frågan om att fler medlemsstater måste ta emot kvotflyktingar och öka sina kvoter. Utskottet anser att det behövs alternativ till flyktingsmuggling och att bör verka för att skapa fler lagliga vägar för att kunna söka sig till . Utskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för bl.a. förslaget till ett EU-gemensamt system för vidarebosättning arbetar med denna fråga. Utskottet vill också peka på att ett annat sätt kan vara att underlätta möjligheten till arbetskraftsinvandring. I linje med åtagandena inom ramen för FN:s Agenda 2030 uppmanas medlemsstaterna att fortsätta att ta sitt ansvar och att utarbeta nationella ramar för uppnåendet av målen. Som en del i genomförande av agendan tillsatte regeringen en delegation med uppgift att stödja och stimulera arbetet. Regeringen har aviserat att den kommer att ta fram en handlingsplan för Agenda 2030 . Uskottet noterar vidare att EU deltar i arbetet med att utveckla ett s.k. migrationsramverk utifrån intentionerna i FN:s New York-deklaration för flyktingar och migranter. Ett omfattande förhandlingsarbete pågår för att öka harmoniseringen av medlemsstaternas asyl- och mottagandesystem och få en jämnare fördelning av asylsökande i unionen genom en omfördelningsmekanism och en mer sammanhållen handläggningsprocess. Utskottet välkomnar en ökad harmonisering som enskilda medlemsstater bör kunna ha en mer generös politik i vissa delar. Mycket arbete återstår dock för att få ett nytt gemensamt fungerande asylsystem på plats där alla EU:s länder tar ansvar för att ta emot människor på flykt inom EU och som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och värnar asylrätten. I likhet med flera motionärer anser utskottet att fler medlemsstater måste ta ett betydligt större ansvar än vad de hitintills gjort. Utskottet kan konstatera att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor inom ramen för de förhandlingar som pågår om det europeiska gemensamma asylsystemet. Kommissionen kan föra talan i form av ett överträdelseärende mot en EU-medlemsstat om kommissionen anser att staten inte har införlivat korrekt. Det är kommissionen som beslutar om att inleda en eventuell överträdelsetalan mot medlemsstaten. Utskottet vill peka på att frågan om hur EU ska förmå en medlemsstat att genomföra fattade beslut har hög prioritet inom EU. Även frågan om solidaritet och ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna diskuteras på olika nivåer inom EU. Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår inom EU med att refor-mera det gemensamma europeiska asylsystemet och regeringens pådrivande arbete anser utskottet att det saknas skäl för att göra några tillkännagivanden med anledning av motionerna 2017/18:3178 (M) yrkandena 58, 59, 64 och 65, 2017/18:3684 (C) yrkandena 15–17, 2017/18:3787 (C) yrkande 8, 2017/18:1939 (V) yrkandena 22–29, 2017/18:533 (V) yrkande 6, 2017/18:3194 (L) yrkande 8, 2017/18:2818 (L) yrkande 2, 2017/18:3394 (KD) yrkandena 32 och 33, 2017/18:772 (S) yrkandena 1–3 samt 2017/18:1377 (S) yrkande 4. Motionerna avstyrks därmed. Enligt 9 kap. 3 § UtlL har en transportör en skyldighet att kontrollera att en utlänning som transportören transporterar till direkt från en stat som inte omfattas av har pass och de tillstånd som krävs för resan in i landet. Transportören kan också behöva kontrollera att utlänningen har medel för sin hemresa. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett yrkande om en utökning av transportörsansvaret eller att transportörsansvaret ska tas bort. Motionerna 2017/18:3890 (SD) yrkande 5 och 2017/18:1939 (V) yrkande 31 avstyrks därför. Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG), som genomförts i svensk rätt, reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Begreppet familjemedlem i rörlighetsdirektivet omfattar även registrerade partner. Emellertid förutsätter likställandet i respektive nationell lagstiftning att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. Utskottet konstaterar att en registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande ska räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet, och förutsätter att även fortsättningsvis verkar för att regelverket fullt ut görs icke-diskriminerande. Motion 2017/18:3578 (L) yrkande 28 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. sysselsättning för asylsökande, eget boende och utsatta grupper på asylboenden. Jämför reservation 47 (M), 48 (SD), 49 (C), 50 (V), 51 (L), 52 (KD), 53 (SD), 54 (L), 55 (KD), 56 (V), 57 (L) och 58 (KD) samt det särskilda yttrandet (KD). har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, huvudansvaret för mottagande av asylsökande m.fl. och driver förläggningar, men får ge i uppdrag åt någon annan att driva en förläggning (2 § LMA). Asylsökande ska erbjudas plats på en förläggning. Den som inte önskar utnyttja en erbjuden plats på en förläggning utan skaffar eget boende (EBO) ska ändå registreras vid en förläggning (3 § LMA). svarar för att bistånd lämnas till asylsökande enligt LMA i form av bl.a. bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. Rätten till bistånd för vuxna som inte bor tillsammans med ett barn upphör när tidsfristen för frivillig avresa enligt avvisnings- eller utvisningsbeslutet löper ut eller, om det inte finns någon tidsfrist, när beslutet kan överklagas (11 § LMA). Vidare upphör rätten till bistånd när uppehållstillstånd beviljas, utom i de fall utlänningen vistas på förläggning och inte har anvisats eller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun. Den som inte vistas på förläggning har rätt till bistånd under en månad från den dag de har beviljats uppehållstillstånd (8 § LMA). Asylsökande som på egen hand ordnar bostad har i särskilda fall rätt till bostadsersättning (16 § LMA). I förordning (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. anges i 4 § att bostadsersättning får beviljas den som har har fått eller erbjudits en anställning och för att kunna börja anställningen måste flytta till ort där saknar möjlighet att erbjuda anläggningsboende. ansvar för organiserad sysselsättning för asylsökande, som bl.a. inkluderat praktikplatser, har upphört. Enligt förordning 2016:1363 har länsstyrelserna i stället uppdraget att från ansvara för insatser för asylsökande och personer med uppehållstillstånd i Migrationsverkets anläggningsboenden. Insatserna består bl.a. i att stärka personernas kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, som trädde i kraft , innebär att alla kommuner är skyldiga att efter anvisning ta emot personer som fått uppehållstillstånd för bosättning. Syftet är att nyanlända snabbare ska kunna påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Förslaget innebär att en kommun ska kunna anvisas att ta emot ett visst antal personer. Lagen omfattar i första hand nyanlända som vistas på Migrationsverkets anläggningsboenden och kvotflyktingar. När ett ensamkommande barn anländer till och ansöker om asyl får barnet i enlighet med socialtjänstlagen (2001:453) ett tillfälligt omhändertagande och boende i den kommun, ankomstkommunen, där barnet gett sig till känna för svenska myndigheter. ska efter det att barnet ansökt om asyl anvisa en kommun som får det långsiktiga ansvaret för barnets boende och omsorg, en s.k. anvisningskommun (3 § LMA). Anvisningskommunen ansvarar för att barnet får det stöd och den hjälp han eller hon behöver enligt socialtjänstlagen. m.fl. (M) begär i partimotion 2017/18:3591 yrkande 14 ett tillkännagivande om att i första hand ska använda verkets egna boenden och att lägenheter i kommunala bostadsbolag bör överlåtas till kommuner som så vill. Detta leder till kostnadseffektivitet som lägenheter kan frigöras. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 43 ett tillkännagivande om att låta Statskontoret snabbutreda om takpriset för boenden bör sänkas och om avtalstiderna för dessa boenden bör förändras. Motionärerna anser att det behövs en ökad kostnadskontroll i verksamhet. I yrkande 44 begärs ett tillkännagivande om att i större utsträckning ska driva boenden i egen regi. I yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om förändringar i regelverket för upphandlingar av asylboenden. För att få en jämnare fördelning bör upphandlingar från privata aktörer i kommuner som redan tar ett stort ansvar för asylsökande undantas. I motion 2017/18:3045 av (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att nyanlända ska bekosta sina egna offentliga migrations- och integrationskostnader med lån. Motionären anser att detta skulle kunna gälla t.ex. kostnader för flyktingboende eller undervisning. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 17 ett tillkännagivande om ersättningssystemet för asylsökande. Kuponger bör enligt motionärerna ersätta dagersättningen. I motion 2017/18:83 av (SD) begärs ett tillkännagivande om kommunalt veto vid tecknande av avtal med . kan teckna avtal med privata aktörer om asylboenden utan att kommunen kan påverka besluten. Motionären anser att inga avtal ska få tecknas utan kommunernas medverkan. I motion 2017/18:2380 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa ett system som innebär att en asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna för att delfinansiera sitt uppehälle under asylprocessen. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 16 ett tillkännagivande om att utreda hur mottagandeansvaret kan flyttas till kommunerna. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3789 yrkande 46 ett tillkännagivande om ett utökat uppdrag till att med ett jämställdhetsperspektiv förbättra boendetryggheten för asylsökande under deras väntan på beslut. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:1937 yrkande 1 ett tillkännagivande om förslag på hur den grundläggande kapaciteten i asylmottagandet kan stärkas och beredskapen för tillfälliga ytterligare påfrestningar ökas. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 17 ett tillkännagivande om att bryta sysslolösheten . De asylsökande bör själva sköta städning, matlagning och liknande på det egna boendet. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om boenden för asylsökanden, inklusive en effektivare statlig organisation och fler långsiktiga anläggningsboenden till rimligt pris. bör ges förutsättningar att driva anläggningsboenden, och lägenheter bör prioriteras för dem med uppehållstillstånd, särskilt barnfamiljer. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 7 ett tillkännagivande om att asylsökande ska arbeta på asylboendet med t.ex. lokalvård, matservering, trädgårdsarbete och vaktmästartjänster. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om vikten av ett gott mottagande för att förhindra ett långvarigt utanförskap. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3650 yrkande 5 ett tillkännagivande om att inom ramen för asylprogrammet erbjuda sysselsättning för asylsökande. Asylsökande bör arbeta vid det egna boendet. I motion 2017/18:1118 av (S) begärs ett tillkännagivande om civilsamhällesorganisationer och asylboende. Om sådana organisationer fick möjlighet att driva asylboenden skulle det motverka vinstmaximering och oseriösa aktörer. I motion 2017/18:2221 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att i högre utsträckning än driva boenden för asylsökande i egen regi. Eget boende (EBO) m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 21 ett tillkännagivande om en översyn av EBO-lagen. Antingen ska rätten till eget boende avskaffas helt eller undantag kunna medges för redan hårt ansatta kommuner. och (båda SD) begär i kommittémotion 2017/18:3633 yrkande 3 ett tillkännagivande om att avskaffa EBO-lagen. Lagen leder till bl.a. trångboddhet och svarthandel med kontrakt. I motion 2017/18:3645 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda och återkomma med förslag på ändrad lagstiftning. Motionärerna vill dels avskaffa EBO-lagen, dels att hyresrätten ska förverkas om en lägenhet har upplåtits utan fastighetsägarens godkännande. I motion 2017/18:2466 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att avskaffa EBO-lagen, som bidrar till utanförskap och segregation. I motion 2017/18:279 av (C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en utvärdering och översyn av EBO-lagen för att motverka trångboddhet och svarthandel. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att kommuner ska ha möjlighet att granska att lägenheter för asylsökande och nyanlända som ordnar eget boende uppfyller minimikrav på bl.a. boyta. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:2815 yrkande 37 ett tillkännagivande om att EBO-systemet bör kunna begränsas i vissa kommuner eller kommundelar. EBO-lagen leder till trångboddhet, svarthandel med kontrakt och barn som växer upp under svåra förhållanden. I motion 2017/18:494 av (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda och ersätta eget boende (EBO) med värdigt eget boende (VEBO). EBO-lagen leder till trångboddhet och utanförskap. bör därför granska boendet och kontrollera att personer som uppger en viss adress också bor där. Vidare bör kommuner kunna få dispens från eget boende för asylsökande i utsatta områden. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 25 ett tillkännagivande om att EBO-lagen bör ses över och att ekonomiska styrmedel används på lämpligt sätt. Den asylsökande bör kunna uppvisa ett trovärdigt och värdigt boende för . m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3650 yrkande 8 ett tillkännagivande om asylsökandes trångboddhet. EBO-lagen leder till frekventa flyttar, socialt utanförskap och oseriösa aktörer. Kraven på den som väljer EBO bör därför skärpas. För att få dagersättning bör den asylsökande kunna visa upp ett värdigt boende för . I motion 2017/18:695 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra boendesituationen för nyanlända genom att avskaffa EBO i dess nuvarande form. EBO-lagen leder till svart andrahandsuthyrning med ockerhyror, ständig flytt och olämpliga förhållanden för barn. I motion 2017/18:1792 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra situationen för nyanlända flyktingar genom att avskaffa EBO-lagen och införa ett s.k. värdigt eget boende. bör säkerställa att boendet är värdigt. Asylboende och utsatta grupper m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:1937 yrkande 8 ett tillkännagivande om en maxgräns för hur länge ett ensamkommande barn ska kunna bo i ett ankomstboende. Till följd av flyktingkrisen tvingades ensamkommande barn bo i ankomstboende. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:3578 yrkande 29 ett tillkännagivande om tryggheten på asylboenden för hbt-personer. Hot och kränkningar får enligt motionärerna aldrig accepteras och alla lagbrott ska polisanmälas. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 16 ett tillkännagivande om tryggheten för alla på asylboenden och vikten av skärpta upphandlingskrav för boenden. Tryggheten måste förbättras avsevärt för flickor, kvinnor, hbt-personer och religiösa minoriteter. I motion 2017/18:444 av (L) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att hbtq-certifiera asylboenden. Det förekommer uppgifter om att hbtq-personer har trakasserats på asylboenden. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda om hbtq-asylsökande bör placeras i särskilda asylboenden. I motion 2017/18:502 av (L) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att särskilda asylboenden för utsatta kvinnor bör upphandlas. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att kvinnors säkerhet måste tas till vara på asylboenden. Kvinnliga asylsökande har enligt motionären utsatts för våld och förtryck på asylboenden. I motion 2017/18:577 av (L) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om information på asylboenden om vart man kan vända sig om man varit utsatt för t.ex. hedersförtryck. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att principen bör vara att den som mobbar, diskriminerar eller förtrycker ska flyttas från asylboenden och inte den som blir mobbad, diskriminerad eller förtryckt. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att både privat och offentligt styrda asylboenden ska ha handlingsplaner för hur man säkerställer kvinnors samt sexuella och religiösa minoriteters trygghet på asylboenden. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att privat styrda asylboenden genom avtal ska förpliktas att skydda asylsökande från diskriminering, mobbning och förtryck från andra asylsökande. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att se hur kvinnors och minoriteters rättigheter och boendesituation på asylboenden kan stärkas. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att utreda om det behövs särskilda boenden för hbtq-personer. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att asylboenden ska ha boendestödjare för att stötta de asylsökande. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3650 yrkande 18 ett tillkännagivande om att uppdra åt att rikta särskild uppmärksamhet på utsatta grupper på asylboenden, t.ex. kvinnor och konvertiter. I motion 2017/18:1802 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att alla flyktingboenden ska ha information på olika språk om att alla brott kommer att polisanmälas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ledning och personal på flyktingboenden ska vara skyldiga att polisanmäla vid misstanke om att brott har begåtts. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ledning och personal på flyktingboenden ska vara skyldiga att för kännedom meddela om någon kan vara ett potentiellt hot. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att den som begår brott mot medboende genast ska flyttas från flyktingboendet. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att alltid ska få information om att polisanmälan har gjorts mot någon på boendet. I motion 2017/18:3659 av (KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om snabbare vägar till trygghetsboende för kristna flyktingar. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om information till myndigheter om religionens betydelse och konvertiters särskilda utsatthet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om information till asylsökande och nyanlända, bl.a. om religionsfrihet. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att i fråga om förföljelse av kristna flyktingar möjliggöra anonym rapportering för att synliggöra problemet i den utsträckning det faktiskt förekommer. I motion 2017/18:1112 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om behovet av förbättrad säkerhet på flyktingboenden och en utvärdering av flyktingkrisen. är det enligt motionärerna läge att utvärdera för att lära och ändra rutiner och arbetssätt. I motion 2017/18:1377 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att skärpa kraven på hbtq-kompetens vid anläggningsboenden för asylsökande samt överväga särskilda boendeenheter för hbtq-personer. Många har enligt motionärerna utsatts för hot och kränkningar på boendena. Utskottet anser att det behövs ett mer sammanhållet system för de aktörer som ansvarar för olika delar av processen för att flyktingmottagandet ska bli hållbart och solidariskt. leder det ojämnt fördelade mottagandet mellan kommunerna till stora utmaningar för de kommuner som tar ett stort ansvar. Nuvarande system innebär också ett dubbelarbete för , och som var för sig har kontakter med kommunerna i bosättnings- och anvisningsfrågor. Vidare finns det en rad delvis motstående intressen i boendefrågan. Ett exempel är att tillgången till bostäder inte nödvändigtvis sammanfaller med var arbetstillfällen finns. Andra intressekonflikter kan vara individens möjlighet att välja eget boende kontra det allmännas intresse av boendelösningar som inte leder till bostadssociala problem samt det kommunala självstyret i förhållande till statens möjlighet att fullfölja nationella åtaganden på migrationsområdet. Erfarenheterna visar att behöver fortsätta arbetet med att säkerställa en strategisk planering för boendeanskaffningen. Utskottet noterar att Statskontoret i rapporten asylbostäder? Kostnader och konsekvenser (dir. 2015:103) bl.a. angett att statlig förvaltning och ägande av asylbostäder inte är ett kostnadseffektivt sätt för staten i jämförelse med nuvarande lösning där upphandlar boenden. Enligt Statskontoret kan sänka kostnaderna i sina upphandlingar om avtalen löper . I – arbete med att ordna boenden åt asylsökande (RiR 2016:10) anges bl.a. att kan ordna bättre boenden till en lägre kostnad om myndigheten arbetar på ett effektivare och mer systematiskt sätt. Utskottet ser inte några hinder för att driver boenden i egen regi när det är kostnadseffektivt och i övrigt lämpligt, t.ex. att basbeståndet av asylboenden får en lämplig geografisk placering. Emellertid är det som framhålls i budgetpropositionen (utg.omr. 8 s. 33) också viktigt att dels anpassar sitt boendebestånd efter det lägre behovet, dels löpande uppdaterar sin beredskapsplan där det fastställs hur verket ska agera vid ett oförutsägbart högt antal asylsökande. En särskild utredare har i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända (dir. 2015:107). Uppdraget är brett och utredaren ska även göra en avvägning mellan statens behov av styrning av ett nationellt åtagande och kommunernas behov av att kunna påverka kommunmottagandet. I uppdraget ingår bl.a. att dels analysera och föreslå en ändamålsenlig ordning för mottagande av asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn där ett helhetsperspektiv ska gälla, dels analysera hur insatser som stöder en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet, t.ex. organiserad sysselsättning, språkutbildning och arbetsförberedande insatser, kan komma in i asylmottagandet utan att försämra förutsättningarna för en rättssäker och kostnadseffektiv asylprövning och ett eventuellt återvändande. Utredaren ska också bedöma om det övergripande målet för organiserad sysselsättning ska gälla samt vid behov föreslå ett nytt mål och ge riktlinjer för den organiserade sysselsättningens omfattning och innehåll och för när i tiden olika insatser bör ges till följd av varierande boendeformer under asylprocessen. Vidare ska utredaren analysera hur ansvarsfördelningen och samverkan mellan Arbetsförmedlingen, , länsstyrelserna och kommunerna fungerar och vid behov föreslå förändringar i myndigheternas uppdrag. Även möjligheterna för det civila samhället att involveras i större utsträckning ska beaktas. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2017:48) har utredaren fått i uppdrag att bl.a. se över möjligheten för asylsökande att delta i praktik och andra arbetsplatsförlagda aktiviteter som ökar kontakten med arbetsmarknaden, och föreslå utformningen av ett system för tidiga insatser för asylsökande, där dagersättning kopplas till deltagande. Vidare ska utredaren undersöka förutsättningarna för att införa en möjlighet att sätta ned dagersättningen även vid t.ex. misskötsamhet från den asylsökandes sida eller vid annat agerande som försvårar mottagandet. Enligt direktiven ska kvinnors och mäns förutsättningar att delta beaktas. Uppdraget har förlängts och ska redovisas . Mot bakgrund av vad nu anförts och då utskottet anser att det inte finns skäl att föregripa utredningsresultatet och regeringens kommande beredning avstyrks motionerna 2017/18:3178 (M) yrkandena 43–45, 2017/18:3591 (M) yrkande 14, 2017/18:83 (SD), 2017/18:3787 (C) yrkande 16, 2017/18:3789 (C) yrkande 46, 2017/18:1937 (V) yrkande 1, 2017/18:2818 (L) yrkandena 17 och 20, 2017/18:3394 (KD) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3650 (KD) yrkande 5, 2017/18:1118 (S) och 2017/18:2221 (S). Även motionerna 2017/18:3045 (M) yrkande 3, 2017/18:3890 (SD) yrkande 17 och 2017/18:2380 (SD) avstyrks med vad utskottet anfört om den nyssnämnda utredningen om mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. I flera av motionerna efterlyses förbättringar av tryggheten i asylboenden.