bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — Regeringens förslag och åtgärder är inte tillräckligt långtgående för att uppnå det målet, och viktiga delar saknas, exempelvis att rusta lärarna med den kompetens som krävs. I stället bör programmering införas i på samma villkor som för sy- och träslöjd. I mellanstadiet skulle då alla elever ha programmering i en termin precis som de har trä- och syslöjd, för att sedan välja något av de tre ämnena i högstadiet. Detta bör leda till att allt fler skolelever, genom mötet med det tekniska ämnet, söker sig till ingenjörsutbildningar, vilket är i stort behov av. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Klassikerlista, punkt 8 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 21. I av mångfald och en alltmer individualiserad mediekonsumtion ökar behovet av gemensamma referenser. Man bör därför införa en klassikerlista, en lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter – och också med filmer och musik som alla elever bör ta del av under sin skolgång. En särskild lista bör gälla för . För gymnasieskolan bör listans omfattning vara olika beroende på program, men med en gemensam bas. Urvalet bör göras utifrån verkets litterära och språkliga kvaliteter samt dess kulturhistoriska betydelse. Urvalsprocessen bör vara öppen där har huvudansvaret men där de litteraturhistoriska och idéhistoriska institutionerna vid våra universitet spelar en stor roll. Önskvärt är också att är involverad. Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2017/18:2768 av och (båda MP) och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8. Vi anser att det i dagens situation är viktigt att nyanlända elever lär sig det svenska språket snabbt för att inte halka efter i undervisningen. kan eleverna redan sitt modersmål; i många fall talar de på modersmålet inom familjen . Att i detta läge lägga resurser på modersmål i stället för på det svenska språket anser vi inte vara ett rationellt användande av resurserna. Vi anser att eventuell modersmålsundervisning ska bekostas av eleverna själva och bedrivas utanför ordinarie skoltid. Vi menar att skollagen ska ändras i enlighet med detta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2017/18:2768 av och (båda MP) och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8. Dagens elevunderlag skiljer sig mycket från när regelverket om modersmålsundervisning fastställdes. har tusentals barn och ungdomar kommit ensamma till , och utifrån dagens lagstiftning skulle skolan kunna neka dem att ta del av modersmålsundervisningen eftersom de saknar vårdnadshavare med annat språk än svenska i och därmed inte alltid har sitt modersmål som det dagliga umgängesspråket i hemmet. Jag anser att lagstiftningen måste förändras så att alla barn med annat modersmål än svenska garanteras undervisning i sitt modersmål. Ett sätt att gå till väga är att likställa ensamkommande barn och ungdomar med adoptivbarn i lagstiftningen. Mot denna bakgrund anser jag att en utredning bör se över rätten till modersmålsundervisning. Vidare anser jag att det är viktigt att stärka modersmålsundervisningen eftersom ämnet stöder eleverna i deras kunskapsutveckling. Eftersom endast hälften av de barn som är berättigade till modersmålsundervisning deltar i den anser jag att regeringen bör återkomma med åtgärder för att få fler att delta i modersmålsundervisningen. Undervisning i modersmål och minoritetsspråk, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16 samt 2017/18:2768 av och (båda MP). ska ett nationellt minoritetsspråk kunna läsas som nybörjarspråk inom modersmålsundervisningen. Detta är viktigt för att behålla alla de fem minoritetsspråken som levande språk i nästa generation. Jag anser dock att det finns behov av att följa upp hur lagändringarna följs i praktiken. Att endast erbjuda modersmålsundervisning för att långsiktigt bevara minoritetsspråken som levande tal- och skriftspråk anser jag inte räcker. Nya former av undervisning på minoritetsspråk behöver därför utvecklas, och möjligheten till tvåspråkig undervisning bör underlättas. För att fler elever ska stimuleras att fortsätta utveckla sitt modersmål bör fler skolor inom förvaltningsområdena överväga att införa t.ex. finska eller andra minoritetsspråk som valbart ämne i moderna språk, vilket då medför att kursplan och betyg också ska gälla minoritetsspråket i fråga. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 11 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 18, 2017/18:3170 av i (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 3. Det krävs åtgärder för att bättre skydda barn och unga mot pornografin. Det behövs också åtgärder för att öppna upp och skapa möjligheter för barn och unga att få diskutera och prata om det de möter i pornografins värld. Alla skolor tar inte upp pornografi i undervisningen, och om det sker är det på initiativ av enskilda pedagoger och på olika sätt. Jag anser därför att bör ta fram riktlinjer för en särskild läroplan som specificerar hur och gymnasieskolan i sin sex- och samlevnadsundervisning ska ta upp samtal med elever om pornografi. Det behövs också ett bättre stöd- och metodmaterial som styr hur lärare ska diskutera pornografi med sina elever. Framför allt behöver pornografi diskuteras ur ett hälsoperspektiv. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Sex- och samlevnadsundervisning, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3170 av i (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. ingår sex och samlevnad som en integrerad del i många av kurs- och ämnesplanerna både i och på gymnasiet. Undervisningen ska även omfatta begrepp som sexualitet, relationer, kön, jämställdhet och normer. Att frågan om sex och samlevnad är ämnesövergripande i skolans undervisning innebär att ansvaret för kunskapsområdet vilar på flera lärare och tas upp inom ramen för många kurser och ämnen. Kvaliteten i undervisningen varierar dock alltför mycket mellan olika skolor. Eftersom sex och samlevnad inte är en obligatorisk del under lärarutbildningen saknar många lärare såväl kunskap om att de ska undervisa i ämnet som verktyg att genomföra undervisningen. Mot denna bakgrund anser jag att sexualundervisningen behöver ses över så att frågor kring sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck finns med på ett tydligare sätt. Även sexuella trakasserier, könsrollsbundet förtryck och pornografi bör tas med. Blivande lärare ska få möjlighet att fördjupa sina kunskaper i dessa frågor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Entreprenörskap i skolan, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:177 av (SD), 2017/18:546 av (SD), 2017/18:1042 av m.fl. (M), 2017/18:1432 av och (båda M), 2017/18:2730 av och (båda M), 2017/18:3103 av och (båda M), 2017/18:3200 av (M) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 13. Ung Företagsamhet (UF) är en ideell och obunden utbildningsorganisation med syftet att tillsammans med skolan införa entreprenörskap och ett engagerat näringsliv i utbildningssystemet. Ung Företagsamhet bidrar också till att barn och unga får möjlighet att träna och utveckla sin kreativitet och företagsamhet och sitt entreprenörskap. Praktisk övning i entreprenörskap har många goda effekter. Det leder till att fler senare i livet startar företag, det höjer kvaliteten på de startade företagen och bidrar till att kvinnor startar företag tidigare än genomsnittet. Vi anser därför att alla skolor bör kunna erbjuda sina elever utbildning om företagande och företagares villkor, exempelvis genom UF-företagande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Entreprenörskap i skolan, punkt 12 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:177 av (SD), 2017/18:546 av (SD), 2017/18:1042 av m.fl. (M), 2017/18:1432 av och (båda M), 2017/18:2730 av och (båda M), 2017/18:3103 av och (båda M), 2017/18:3200 av (M) och 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi behöver ett utbildningsväsen som i större utsträckning samverkar med samhället och näringslivet så att utbildningar, såväl akademiska som praktiska, blir mer verklighetsnära och relevanta för arbetsmarknaden. Jag menar att det entreprenöriella lärandet därför måste ha en självklar plats i skolan. Det både utvecklar och stimulerar generella kompetenser som att ta initiativ och ansvar och att omsätta idéer till handling. Det entreprenöriella lärandet främjar även kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Det handlar om att utveckla nyfikenhet, självtillit, kreativitet och mod att ta risker. Det betyder att ta till vara möjligheter och förändringar samt att utveckla och skapa värden – personliga, kulturella, sociala eller ekonomiska. Entreprenörskap i skolan är ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet där arbetsformerna stimulerar fantasi och skapande. Inre drivkrafter och motivation är väsentligt för det entreprenöriella lärandet i alla åldrar, från förskola till vuxenutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utvärdering av styrdokument, punkt 13 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Entreprenöriellt lärande och hållbar utveckling ska vara en röd tråd i skolans verksamhet, ett förhållningssätt i klassrummet. Det står tydligt i skolans styrdokument; däremot är det oklart i vilken utsträckning styrningen har gett effekt. FN har beslutat om ett globalt handlingsprogram för lärande för hållbar utveckling, det s.k. Global Action Programme on Education for Sustainable Development (ESD). I internationella sammanhang framställs ofta som en förebild då det gäller ESD. Detta beror med stor sannolikhet på att inriktningen mot lärande för hållbar utveckling finns inskriven i olika styrdokument på utbildningsområdet, alltifrån läroplanerna i förskolan till högskolelagen. Regeringen antog dessutom en strategi för entreprenörskap på utbildningsområdet, en strategi som i många delar sammanfaller med syftet med lärande för hållbar utveckling. har emellertid brustit i uppföljningsarbetet när det gäller vilken eventuell effekt styrdokumentens formulering om ESD har fått på utbildning. Även uppdragen om entreprenöriellt lärande behöver följas upp. Vi behöver veta om styrningen fungerar och om den faktiskt leder utvecklingen i önskvärd riktning. Vi menar att det därför bör göras en utvärdering av styrdokumentens effekt och resultat, med betoning på vad lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för effekter på verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8. För att knyta näringslivet närmare skolan vill vi se att det s.k. , som är ett samarbete mellan skolan, näringslivet och idrottsföreningar, ska utökas. Med både föreningslivet och näringslivet med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans till både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Det skulle också frigöra tid för lärarna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv, punkt 14 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 31. För att fler barn ska få chans att hitta en idrott eller annan föreningsaktivitet som de tycker är rolig anser jag att föreningslivet bör ges möjlighet att få komma in i skolan och på fritidshem. Detta skulle öppna möjligheter för barn som annars kanske inte fått chansen att testa nya aktiviteter och att gå med i föreningslivet. Att barn får samlas runt intressen ger också möjlighet till ökad integration. Detta kan också stärka föreningslivet eftersom det kan tillkomma nya medlemmar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Bedömning, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2017/18:660 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 18. Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan. Om skolan ska kunna skapa en trygg miljö krävs ett genomgripande och systematiskt arbete. Som ett led i detta arbete tycker vi att alla skolor ska ha ordningsregler som gör skolan till en lugn och trygg plats. För att ytterligare öka tryggheten och arbetsron i skolan anser vi att ordningsomdömen, som en skriftlig kommentar och en bilaga till terminsbetygen, bör införas i och på gymnasiet. Bedömning, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 15 och 18 samt 2017/18:660 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi anser att skolan ska vara likvärdig, en skola där samma regler och system gäller för alla skolor. Det finns dock undantag där det är uppenbart att det ska tas lokala hänsyn. Elevernas kunskaper ska också utvärderas och presenteras så stringent som möjligt. Vi anser därför att rektorer inte ska kunna ge sammanfattade betyg i SO-ämnen och NO-ämnen. Vi anser även att det ska införas skriftliga ordningsomdömen från första klass. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fritidshem, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2017/18:849 av (S), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 1. Fritidsverksamheten har länge hamnat i skymundan. Fritidshemmen är allt sämre bemannade, och utbildningsnivån hos personalen har sjunkit. Vi vill därför att barngruppernas storlek ses över och att det ska tillsättas en utredning om hur fritidshemmen kan inkluderas i de nationella skolsatsningarna. Vi vill också se över möjligheterna att ge fritidshemmen en egen läroplan och genomföra ett aktivitetslyft för mer idrott och rörelse i verksamheten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fritidshem, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:849 av (S), 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 37. Gruppstorlekarna har ökat på landets fritidshem . har personaltätheten inte ökat, vilket gör att personaltätheten halverats . Det har genomförts en mycket omfattande nedrustning av verksamheten på landets fritidshem under . Skolinspektionen har konstaterat att lugn och ro nu blivit en bristvara på många fritidshem. I den situation som svensk skola nu befinner sig i vill vi att fritidshemmen utökar sitt ansvar för eleverna, vilket dock är en omöjlig uppgift om inte resurserna utökas. Vi anser således att personaltätheten på landets fritidshem ska öka, och det är då också rimligt att ge denna verksamhet vissa undervisningskompensatoriska uppgifter för de elever som av någon orsak halkar efter i skolarbetet. Det kan röra sig om hjälp med läxläsning, arbete i jourklasser, extra stöd till särbegåvade barn eller annat. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fritidshem, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:849 av (S), 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 37. Fritidshemmen är en del av en samlad skoldag och ska därför hålla lika hög kvalitet som skolan. Många barn börjar och slutar sin dag på fritidshemmet. Tyvärr vistas många av dem i en torftig och osäker miljö eftersom grupperna är för stora och antalet personer i personalen för få för att en meningsfull verksamhet ska kunna erbjudas. En satsning på ökad personaltäthet i fritidshemmen är helt nödvändig för att förbättra arbetsmiljön för både anställda och barn. Det skulle förbättra möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet med hög pedagogisk kvalitet. Trots regeringens satsningar på ökad personaltäthet i fritidshemmen i budgetpropositionen är det inte tillräckligt när det gäller personalsituationen i fritidshemmen. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att återinföra rekommendationer gällande gruppstorlek och personaltäthet i förskolan. Jag anser att sådana rekommendationer också bör finnas när det gäller fritidshemmen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (L) (L) anför: Jag har valt att inte reservera mig mot utskottets beslut, men vill med ett särskilt yttrande framföra följande. Kunskap om den mörka historien är en förutsättning för att nya generationer ska vinnas för idén om demokrati och mänskliga rättigheter. Skolväsendets undervisning om folkmord behöver därför förstärkas. Det är centralt att elever lämnar skolan med tillräckliga kunskaper om exempelvis Förintelsen, folkmorden i , folkmordet i det dåvarande , folkmordet på armenierna och Seyfo. Detta bör speglas i skolans läro- och kursplaner. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:177 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad kunskap om företagsamhet i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:189 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om privat- och hushållsekonomi i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:333 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i skollagen om mobbning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:433 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra studier i esperanto inom ramen för ämnet moderna språk och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:439 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa samtycke och normkritik i läroplanen för grund- och gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa särskilda satsningar för att motverka antipluggkultur bland killar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:486 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om totalförsvarskunskap i högstadiet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:498 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undervisning om Seyfo bör skrivas in i den svenska läroplanen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:546 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:566 av (-): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska syssla med kunskapsförmedling och inte indoktrinering och flum samt om att lärares auktoritet ska återupprättas och stödjas av samhället, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:617 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge skolor och lärare ökade förutsättningar att motverka mobbning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:660 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur betygsättningen kan förändras för att bättre säkerställa objektivitet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att betyg ska gå att överklaga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:849 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behoven för fritidshemmens framtida utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:906 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka personaltätheten på fritidshemmen som man ger dem kompensatoriska uppgifter, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1021 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en översyn av informationen om socialförsäkringssystemet till elever i den svenska och gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1042 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om entreprenöriellt lärande för att möta arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1054 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan bör vara fri från konfessionella inslag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska vara partipolitiskt neutral och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 och tillkännager detta för regeringen.