bet · H501UbU15 · 2018-02-27 00:00:00 — Vad gäller frågan om behovet av kompetensförsörjning i en viss region kan utskottet konstatera att regeringen införde regionalt yrkesvux, som syftar just till att erbjuda utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. Vidare har regeringen i sin budget kraftfullt byggt ut den eftergymnasiala vuxenutbildningen med satsningar på såväl vuxenutbildning som och högskolan i hela landet i det s.k. (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). När det gäller frågan om lärcentrum kan utskottet konstatera att regeringen beslutade att inrätta ett nytt statsbidrag som ska gälla både insatser för att etablera nya lärcentrum och utveckling av de som redan finns. Kommuner som i samverkan med andra kommuner bygger ut eller etablerar nya lärcentrum ska kunna söka statsbidraget hos . Regeringen föreslog att anslaget skulle utökas med , och därefter med (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 233). beslutade i enlighet med regeringens förslag, och förordningen (2017:1303) om statsbidrag till lärcentrum träder i kraft . När det gäller övriga frågor anser utskottet inte att det finns något behov av att ändra det gällande regelverket. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:238 (C), 2017/18:651 (M), 2017/18:1468 (S), 2017/18:1831 (S), 2017/18:1873 (S) yrkande 3, 2017/18:1914 (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1937 (V) yrkande 25, 2017/18:2153 (S), 2017/18:3299 (S), 2017/18:3567 (M) yrkandena 39 och 40, 2017/18:3683 (C) yrkande 21, 2017/18:3759 (C) yrkandena 16 och 39 och 2017/18:3857 (M) yrkande 3. Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen, om utbildning kopplad till gruv- och stålindustrins behov, om kvalitetssäkring och tillsyn av utbildningen av coacher i , och om utvärdering av utbildningarna till elev- och lärarassistent samt om barn- och fritidsprogrammet. Vidare avslår motionsyrkanden om en nationell satsning på utbildningar inom byggsektorn och behovet av ett barnskötarlyft. avslår även motionsyrkanden om nationell reglering gällande undersköterskor. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (V), 11 (V) och 12 (L). I kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 37 föreslås en bred översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen samt viltvårdsutbildningarna inom bl.a. yrkesvux och . Motionärerna framhåller att en översyn av dessa frågor bör övervägas eftersom det skulle underlätta utformningen av utbildningar som stärker kompetensförsörjningen inom primär- och livsmedelsproduktionen och tydligare leder till jobb. I kommittémotion 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås en satsning på utbildning kopplad till gruvnäringens behov. Vidare föreslås i kommittémotion 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 3 att utbildningsinsatserna kopplade till stålindustrins kompetensbehov stärks. Motionärerna menar att det görs alltför svaga utbildningsinsatser för industrin inom ämnen som t.ex. metallurgi. Enligt kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 20 bör ett särskilt anslag inrättas för att utbilda fler kostrådgivare med kognitiv inriktning. I motion 2017/18:1486 av och (båda L) föreslås en kvalitetssäkring av utbildningen av coacher, liksom tillsyn av deras verksamhet. Motionärerna anser bl.a. att tillsyn av verksamheten av en myndighet som bör införas i . I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 20 föreslås att utbildningarna till elev- och lärarassistent ska utvärderas och att regeringen ska återkomma med förslag för att säkerställa att de som studerar får med sig rätt kunskaper. Motionärerna hänvisar till att det har inrättats flera elev- och lärarassistentutbildningar, vilket de anser är lovande eftersom det är viktigt att de som avlastar lärarna har kompetens att arbeta med barn och i en skola. Enligt motion 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 3 bör regeringen överväga att se över barn- och fritidsprogrammet, inriktning pedagogisk omsorg, inom bl.a. vuxenutbildningen så att den garanteras nationell likvärdighet. I motion 2017/18:743 av m.fl. (S) föreslås fler platser inom vuxenutbildningen för kockar och ekonomibiträden. Motionärerna anser att för att möta arbetsmarknadens behov av kökspersonal som kockar, ekonomibiträden och måltidspersonal krävs en utbyggd och kvalitetssäkrad vuxenutbildning med långsiktig finansiering. I motion 2017/18:1464 av m.fl. (S) föreslås en nationell satsning med målet att få fler att välja utbildningar inom byggsektorn. Motionärerna hänvisar till att det råder stor brist på inhemska byggnadsarbetare samt kommande stora pensionsavgångar av byggnadsarbetare, vilket inte matchas av tillskotten från nuvarande utbildningssystem. Enligt motion 2017/18:1913 av m.fl. (S) bör man överväga behovet av ett barnskötarlyft för att utbilda fler barnskötare. Motionärerna anser att resurser för barnskötarutbildning behövs inom ramen för kommande kunskapslyft. I motion 2017/18:2101 av (MP) yrkande 2 föreslås att utbildningen av lymfterapeuter utökas. Motionären framhåller att staten bör ansvara för att säkerställa att fler lymfterapeuter utbildas, eftersom de har en så central roll i behandlingen av lymfödem. Nationell reglering gällande undersköterskor I partimotion 2017/18:2898 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att det införs en undersköterskeexamen. Motionärerna menar att när fler vårdbiträden anställs är det viktigt att tydliggöra undersköterskornas särskilda kompetens och utbildning, genom en undersköterskeexamen. Yrkesidentiteten är viktig, och en examen är en kvalitetsstämpel på utbildningen. Enligt kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 3 bör nationella riktlinjer införas för undersköterskor. Motionärerna hänvisar till att det finns möjlighet att specialisera sig genom inom t.ex. demens eller palliativ vård, men att det saknas nationella riktlinjer för utbildningen. I motion 2017/18:626 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås en nationell reglering av vuxenutbildningen för undersköterskor. Motionärerna menar att för att säkra tillgången till kompetent, kunnig och engagerad personal i äldreomsorgen och hälso- och sjukvården måste undersköterskeyrkets attraktivitet öka. En yrkeslegitimation för undersköterskor skulle bidra till det. I motion 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås att regeringen överväger att se över undersköterskeutbildningen på både gymnasiet och vuxenutbildningen så att den garanteras nationell likvärdighet. Enligt motion 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 7 bör nationella kompetenskrav upprättas för undersköterskeyrket, barnsköterskeyrket och skötaryrket. Motionärerna anser att i takt med en förväntad ökad integrering mellan omsorg och vård och landstingskommunal vård, parallellt med ökad specialisering, behöver nationella kompetenskrav upprättas för de nämnda yrkesgrupperna. Bakgrund och gällande rätt Eftergymnasiala utbildningar som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) regleras främst i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Som tidigare nämnts föreslog regeringen i samband med budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16) ett kunskapslyft med permanenta utbildningsplatser för att ge människor en chans att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till högre utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ett ökat deltagande i samhällslivet eller för personlig utveckling. En stor del av bestod av statligt finansierade utbildningar inom yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Myndigheten för beslutar om vilka utbildningar som ska ingå i enligt vad som anges i förordningen om (se även 3 § 1 förordningen [2009:279] med instruktion för Myndigheten för ). Myndigheten grundar sina analyser på bl.a. långsiktiga arbetsmarknadsprognoser från Arbetsförmedlingen och SCB, och har även kontakter med branschorganisationer och de representanter för arbetslivet som är involverade i utbildningarna. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar bidrar genom de regionala kompetensplattformarna med regional kunskap om utbud och efterfrågan när det gäller utbildningar (prop. 2015/16:198 s. 22). redovisade ett regeringsuppdrag där verket tagit fram en fördelningsmodell för statsbidrag för regionalt yrkesvux. ska vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till behoven av kompetens på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning i de samverkande kommunerna (minst tre kommuner ska samverka om planering och genomförande av utbildning). Vid fördelning av yrkesförarutbildningarna ska hänsyn tas till behovet av geografisk spridning (Fördelningsmodell inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning, rapport , dnr. 2017:01233, s. 4). redovisade även ett regeringsuppdrag om sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket, inom ramen för regionalt yrkesvux. Ett syfte med regionalt yrkesvux är att bättre möta behoven av kompetens på arbetsmarknaden. Därför har nationella förslag på yrkespaket utarbetats för att underlätta för huvudmännen att erbjuda ett bredare utbud av yrkesutbildningar. (Redovisning av uppdrag om sammanhållna yrkesutbildningar samt stödinsatser under införandet av regionalt yrkesvux, Dnr 2017:702, ). Nationell reglering gällande undersköterskor Undersköterskor är samlingsnamnet på de yrkesutövare som i huvudsak har genomgått gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram eller vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå med inriktning mot vård och omsorg. De flesta undersköterskor arbetar med vård, omsorg, stöd och service inom eller i verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, alternativt i den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Därutöver är många undersköterskor verksamma inom den landstingsfinansierade hälso- och sjukvården. I utredningsbetänkandet Effektiv vård – slutbetänkande av En nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården (SOU 2016:2) konstaterades att yrkesutbildningarna till undersköterska varierar kraftigt i utformning mellan olika utbildningsanordnare, vilket försvårar en effektiv kompetensförsörjning. Utredningen föreslog att skulle få i uppdrag att fastställa nationella kompetenskrav för bl.a. undersköterskor, för att underlätta kommunernas och landstingens kompetensförsörjning genom en ökad standardisering och samordning av utbildningarna. tillsatte regeringen en utredning om reglering av yrket undersköterska. Utredaren ska bl.a. beskriva yrkets innebörd och yrkesrollens beskaffenhet. Vidare ska utredaren föreslå en ändamålsenlig reglering för yrkesgruppen undersköterska, dvs. att yrkesgruppen ska omfattas antingen av bestämmelserna om legitimation, skyddad yrkestitel eller annan reglering. Därutöver ska utredaren förtydliga vilken kompetens som ska krävas och lämna de författningsförslag som behövs. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrev anger regeringen att myndigheten ska föreslå justeringar i programstrukturen och examensmålen för vård- och omsorgsprogrammet samt ta fram förslag till de förordningsändringar som krävs med anledning av ett införande av en undersköterskeexamen inom såväl gymnasieskolan som vuxenutbildning. Förslaget ska utgå från de nationella kompetenskrav för undersköterskor som föreslås i Effektiv vård (SOU 2016:2). I genomförandet av uppdraget ska föra en dialog med och Utredningen om reglering av yrket undersköterska (2017:07) om hur kompetenskraven på bästa sätt kan ligga till grund för utbildningar till undersköterska och till grund för en reglering av yrket. ska även föra en dialog med SKL. Uppdraget i denna del ska redovisas till () . Utskottet konstaterar att regeringen i sin budget kraftfullt byggt ut den eftergymnasiala vuxenutbildningen med satsningar på såväl vuxenutbildning som och högskolan i hela landet i det s.k. (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Vidare införde regeringen regionalt yrkesvux, som syftar just till att erbjuda utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner. beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor (prop. 2017/18:1 utg. omr. 16 s. 202 f.) Utskottet noterar vidare att redovisade ett regeringsuppdrag där verket tagit fram en fördelningsmodell för statsbidrag för regionalt yrkesvux. ska vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till behoven av kompetens på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning i de samverkande kommunerna (minst tre kommuner ska samverka om planering och genomförande av utbildning). Vid fördelning av yrkesförarutbildningarna ska hänsyn tas till behovet av geografisk spridning. redovisade även ett uppdrag om sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket, som har utarbetats för att underlätta för huvudmännen att erbjuda ett bredare utbud av yrkesutbildningar. Därigenom finns enligt utskottet goda förutsättningar att ta fram förslag till kombinationer av kurser som motsvarar behoven på arbetsmarknaden som kan användas i hela landet. Det pågår således statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna. Några riktade insatser av det slag som efterfrågas i några motioner är utskottet inte berett att ställa sig bakom. Inte heller ser utskottet något behov av översyn eller andra åtgärder i fråga om vissa utbildningar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:669 (S) yrkande 3, 2017/18:743 (S), 2017/18:922 (SD) yrkande 2, 2017/18:931 (SD) yrkande 3, 2017/18:982 (SD) yrkande 20, 2017/18:1464 (S), 2017/18:1486 (L), 2017/18:1913 (S), 2017/18:2101 (MP) yrkande 2, 2017/18:2339 (V) yrkande 20 och 2017/18:3345 (M) yrkande 37. När det gäller frågan om en nationell reglering gällande undersköterskor kan utskottet konstatera att regeringen tillsatt en utredning om reglering av yrket undersköterska. Uppdraget ska redovisas . Vidare kan utskottet konstatera att regeringen i regleringsbrevet för har gett verket i uppdrag att föreslå justeringar i programstrukturen och examensmålen, samt att ta fram förslag till förordningsändringar som krävs med anledning av ett införande av en undersköterskeexamen. Utskottet ser inte något skäl att föregripa det pågående arbetet och avstyrker därför motionerna 2017/18:626 (S) yrkande 2, 2017/18:669 (S) yrkande 2, 2017/18:802 (S) yrkande 7, 2017/18:2898 (L) yrkande 3 och 2017/18:3593 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillåta preparandutbildningar, godkännande av utbildningsomgångar och längre tillstånd, kvalitetsgranskning av utbildningar, fristående yrkeskurser och förberedande kurser samt regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter. Vidare avslår motionsyrkanden om utbildning till djurvårdare, geografiska spridning samt utbildningar inom besöksnäringen. Jämför reservation 13 (M) och 14 (C). Enligt kommittémotion 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkande 4 bör preparandutbildningar och baskurser tillåtas inom för att möjliggöra för fler att bli behöriga till utbildningar. Motionärerna anser att för att underlätta för karriärbyten till bristyrken bör det finnas möjlighet för utbildningsanordnare att erbjuda preparandutbildningar för att ge fler behörighet. I yrkande 5 föreslås att fler utbildningsomgångar på ska kunna godkännas än . Motionärerna menar att är fokuserad på kortsiktiga arbetsmarknadsbehov, vilket innebär att dess utbildningsutbud ständigt är under omprövning. I yrkande 6 föreslås kvalitetsgranskning av utbildningar. Motionärerna menar att kvalitetsgranskningen, i likhet med tillsynen, bör avse enskilda utbildningar och göras utifrån fastslagna kvalitetskriterier som kopplats till resultat och de studerandes utveckling. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås att möjligheten utreds för att erbjuda både fristående yrkeskurser och förberedande kurser. I yrkande 23 föreslås att det ska bli enklare för elever som läst högskoleförberedande program i gymnasieskolan att uppnå behörighet till . På så sätt kan man enligt motionärerna underlätta för fler att byta yrkesinriktning. Enligt kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 19 bör ges förutsättningar att verka långsiktigt genom längre tillstånd för utbildningar. Motionärerna anser att när det kommer till att erbjuda kompletterande utbildning inriktad mot ett specifikt yrke har en viktig roll att fylla, oberoende av om det handlar om personer som precis gått ut gymnasiet eller de som vill komplettera sin akademiska utbildning i arbetslivet. bör därför ges förutsättningar att verka långsiktigt genom längre tillstånd och mer resurser. I yrkande 20 föreslås att möjligheten utreds för att erbjuda både fristående yrkeskurser och förberedande kurser. I motion 2017/18:724 av (S) föreslås att man överväger en översyn av regelverket för avgiftsbelagda moment inom verksamheter. Motionären framhåller att vissa utbildningar tar betalt av de sökande för att göra obligatoriska ansökningstester. är och ska enligt motionären vara avgiftsfri, och det borde även innefatta ansökningsförfarandet. I motion 2017/18:2728 av (M) föreslås att det inrättas en kvalificerad yrkesutbildning till djurvårdare i . I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås att geografiska spridning ses över. Motionärerna anser att en översyn bör göras med utgångspunkt i att utbildningar bör placeras där de har goda möjligheter att samarbeta med det lokala näringslivet. Motionärerna anser också att yrkesinriktade utbildningar i större utsträckning bör ges inom ramen för än som akademiska utbildningar. Motsvarande förslag, om att geografiska spridning ska ses över, återfinns i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 21. I motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 4 föreslås att fler utbildningar inom besöksnäringen anordnas inom och yrkesvux och av andra aktörer på lokal nivå. Motionärerna menar att besöksnäringen i landet skulle kunna utvecklas, men att det kräver regionala satsningar inom och yrkesvux på utbildning och kompetensutveckling. I motion 2017/18:742 av m.fl. (S) föreslås att fler yrkeshögskoleplatser ska inrättas i . Motionärerna menar att trots stora behov av arbetskraft är platserna på fortfarande för få. Enligt motion 2017/18:1052 av m.fl. (S) bör man överväga att befintliga kriterier, tillsammans med hänsyn till industrins kompetensförsörjningsbehov och det regionala behovet, ska påverka fördelningen av yrkeshögskoleplatser. I motion 2017/18:1111 av m.fl. (S) föreslås en översyn av instruktionen till Myndigheten för så att arbetsmarknadsläget regionalt och kommunalt beaktas än mer vid valet av vilka utbildningsinsatser myndigheten ska genomföra. Enligt motion 2017/18:1412 av och (båda S) bör fördelningen av yrkeshögskoleplatser ses över. Enligt motionärerna bör fördelningen av yrkeshögskoleplatser anpassas så att platserna även kommer län med mindre invånarantal och många småföretag till del. Bakgrund och gällande rätt Genom lagen om upphävdes lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning. Enligt övergångsbestämmelserna fick en utbildningsanordnare som före hade beviljats statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning (KY) beviljas fortsatt stöd, dock längst t.o.m. . Kvalificerad yrkesutbildning har därefter upphört som utbildningsform. Utbildningarna inom präglas av såväl arbetslivsanknytning som teoretisk förankring och ska svara mot arbetsmarknadens behov. har beslutat om ändringar i lagen om som innebär att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna en utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Det innebär att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning (se 12 § lagen om , prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Lagändringarna trädde i kraft . Vidare finns bestämmelser om förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i i förordningen (2009:130) om . Det krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att Myndigheten för beslutar huruvida en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 3 och 4 §§ förordningen om ). Enligt vad som framgår av en ny rapport har andelen examinerade som har arbete året efter sin examen vid legat stabilt , och 2017 noterades den högsta nivån, . Ökningen har framför allt skett inom utbildningsområdena data/it och teknik och tillverkning (Studerandes sysselsättning 2017 – Examinerade från 2016, rapport från Myndigheten för , ). utfärdade regeringen förordningen (2017:13) om behörighetsgivande förutbildning inom . Bakgrunden till förordningen framgår av proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola – ett lyft för kunskap, där regeringen föreslog att en utbildning inom ska få bedrivas som behörighetsgivande förutbildning på gymnasial nivå. Regeringen bedömde att förutbildningen bör få erbjudas i anslutning till en ordinarie yrkeshögskoleutbildning, om det finns brist på behöriga sökande till den ordinarie utbildningen och det behövs arbetskraft med sådan kompetens som den ordinarie utbildningen syftar till att ge. Regeringen hänvisade till en kartläggning som Myndigheten för genomfört (U2014/03745/GV), som visade att utbildningsanordnare på eget initiativ redan erbjöd utbildningar som förberedde för yrkeshögskoleutbildningar. De förberedande utbildningarna var vanligtvis avgiftsbelagda, och eftersom dessa utbildningar inte ingick i var de inte studiestödsberättigande (prop. 2015/16:198 s. 32 f.). Regeringen konstaterade att systemet med att utbildningsanordnaren, på eget initiativ och utanför regelverk, genomförde förberedande utbildningar utestängde dem som varken hade råd med studerandeavgifter eller att gå en utbildning som inte berättigade till studiestöd. , menade regeringen, visade förekomsten av dessa utbildningar att det finns ett uppenbart behov av behörighetskompletterande insatser för att yrkeshögskoleutbildningar som är särskilt efterfrågade av arbetslivet ska komma till stånd. En utökad rätt till komvux har beslutat att fr.o.m. införa en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå togs bort. Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller studier som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. I proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola bedömde regeringen att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Regeringen konstaterade att även om det finns många fördelar med flera utbildningsomgångar kan det vara riskabelt med långa beslutsperioder, eftersom en stor del av det anslag som Myndigheten för disponerar för utbildningskostnader därmed binds upp . Nya utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kan få svårt att komma in i därför att medel är bundna under långa perioder. Det kan hindra den flexibilitet som också ska känneteckna utbudet av utbildningar inom . Regeringen ansåg därför att utbildningarna inom bör få ges i olika antal omgångar. På så sätt kan förena flexibilitet med kontinuitet och långsiktighet (prop. 2015/16:198 s. 22). Myndigheten för kan besluta om att en yrkeshögskoleutbildning får stöd för fler utbildningsomgångar .