bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Guiden ger tillgång till kunskap, vägledning och verktyg samt kunskapsstöd inom fyra olika sakområden: psykisk ohälsa, äldre, missbruk och beroende samt barn och unga. På sidan finns material från flera olika aktörer utöver , och innehållet har successivt blivit mer omfattande. Kunskapsguiden innehåller även ett stort antal webbutbildningar och filmer som kan användas för stöd till genomförande i verksamheterna. höll utskottet en offentlig utfrågning om kompetensförsörjningen inom hälso- och sjukvården (2016/17:RFR14). Medarbetare med rätt kompetens är en förutsättning för en god vård, och goda arbetsförhållanden ger medarbetarna förutsättningar att utföra sitt arbete. Utskottet välkomnar därför och arbete som sker med stöd av om utvecklingen av det nationella planeringsstödet. Utskottet noterar även de pågående uppdragen till de båda myndigheterna om en analys av den nationella samverkan om kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården i ett långsiktigt perspektiv. Därtill kan nämnas de båda uppdragen till när det gäller specialistläkare. I detta sammanhang kan även nämnas regeringens överenskommelser med SKL om dels stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården, dels goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Dessa satsningar främjar bl.a. bättre administrativa stöd, effektivare arbetsfördelning och en översyn av organiseringen av arbetet och förhållandet mellan arbetstider och arbetsbörda. Slutligen kan nämnas det arbete som pågår för att utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen m.fl. i att samordnat utveckla en modern, jämlik samt tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Sammantaget anser utskottet att motionerna 2016/17:482 (V) yrkande 4, 2016/17:769 (SD), 2016/17:800 (M), 2016/17:2147 (S), 2016/17:3226 (M) yrkande 9, 2017/18:1638 (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3421 (M) yrkande 5 och 2017/18:3568 (M) yrkande 5 bör avslås. Även motionerna 2017/18:1638 (SD) yrkande 2, 2017/18:2139 (S) och 2017/18:3750 (KD) yrkande 28 bör avslås. När det gäller yrkandena som rör sjuksköterskornas situation noterar utskottet dels regeringens satsning för att ge fler sjuksköterskor möjlighet till specialistutbildning, dels utredningen om att se över specialist-sjuksköterskeutbildningen. Motionerna 2016/17:3211 (KD) yrkande 46, 2017/18:1638 (SD) yrkande 7, 2017/18:2825 (M) och 2017/18:2940 (V) yrkande 7 bör avslås. Utskottet noterar vidare utredningen med uppdrag att överväga och lämna förslag till hur yrket undersköterska kan regleras. Motionerna 2017/18:626 (S) yrkande 1, 2017/18:1638 (SD) yrkandena 6 och 10 samt 2017/18:2228 (S) yrkandena 1 och 2 bör avslås. Några motioner berör frågan om konsekvenserna av att man inom hälso- och sjukvården använder sig av inhyrd personal. Utskottet noterar den beslutade utredningen och reda i vården (dir. 2017:128). I uppdraget ingår bl.a. att kartlägga och analysera användandet av stafettläkare och annan inhyrd vårdpersonal i öppenvården såväl som i slutenvården och lämna förslag på hur en kontinuerlig vård kan främjas genom en minskad användning av inhyrd vårdpersonal. I detta sammanhang kan även nämnas SKL:s projekt för oberoende av inhyrd personal inom hälso- och sjukvården. Motionerna 2015/16:621 (S), 2016/17:3222 (M) yrkande 13 och 2017/18:1404 (M) bör avslås. Utskottet noterar det arbete som pågår i län för att ta till vara kompetens och förkorta tiden till arbetsmarknadsetablering men anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2016/17:2973 (C) yrkande 24. Motionen bör avslås. Utskottet anser inte att det finns någon anledning för att ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:612 (S). Motionen bör avslås. Specifika kunskaps- och kompetensfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om specifika kunskaps- och kompetensfrågor. Jämför reservation 33 (C). I motion 2017/18:2482 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska göra en översyn av kunskapen om sepsis (tidigare benämnt blodförgiftning) runt om i landet och göra en satsning på att öka kunskapen om sepsis och tidiga insatser. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 62 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att ge fler anställda inom bl.a. vården kompetens att erbjuda samtalsstöd vid lättare psykiska besvär. Detta kan ske genom att det införs en kortare utbildning för vårdpersonal till samtalskonsulent. I motion 2016/17:954 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att fler inom sjukvården och borde få utbildning om våld i samkönade relationer. I motion 2017/18:687 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att införa obligatorisk utbildning i jämställt bemötande och jämställd vård för anställda inom hälso- och sjukvården. Bakgrund och pågående arbete Svenska infektionsläkares nationella vårdprogram är framtaget inom ramen för Svenska Infektionsläkarföreningens kvalitetsarbete. Vårdprogrammet för tidig identifiering och initial handläggning av svår sepsis och septisk chock har utarbetats av en arbetsgrupp inom och publicerades första gången . Det reviderades och uppdaterades 2013 och 2015. Sepsisfonden är en stiftelse med huvudsyftet att samla in och fördela pengar till olika forskningsprojekt som aktivt kan bidra till bättre diagnostik och behandling av sepsis. Ett annat syfte är att öka medvetenheten och sprida kunskap om sepsis till allmänhet, beslutsfattare och sjukvårdspersonal. På har ett läkarteam tagit fram en ny rutin, sepsislarmet, för att snabbt upptäcka tecken på sjukdomen, och därmed rädda fler liv (). Systemet är vidareutvecklat ur ett system som används i , vid . Inom ramen för Kunskapsguiden ges utbildningen Psyk-E bas – webbutbildning i grundläggande psykiatri (). Programmet har utvecklats för landstings- och kommunpersonal, men kan användas av alla som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med människor med psykisk sjukdom. Psyk-E bas är en del av regeringens satsning på att förstärka kompetensen hos personal i och i den psykiatriska hälso- och sjukvården. Våld i nära relationer Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har utvecklat en utbildarkurs riktad till personal inom hälso- och sjukvården (Att fråga om våldsutsatthet – utbildarkurs för personal inom hälso- och sjukvården, 7,5 högskolepoäng). Kursen riktar sig till hälso- och sjukvårdspersonal som sedan ska vidareutbilda inom den egna verksamheten. Syftet är att våldsutsatta personer ska kunna identifieras och få ett adekvat omhändertagande och stöd. Personer som gått kursen ska sedan i sin tur kunna utbilda personal inom de olika verksamheterna. Kursen ger en introduktion till kunskapsområdet mäns våld mot kvinnor, med fokus på hälso- och sjukvårdens ansvar. NCK har även tagit fram en utbildningsfilm med syftet att öka kunskapen om våld i samkönade relationer. Till filmen hör ett pedagogiskt material, och tillsammans med rapporten i samkönade relationer – en kunskaps- och forskningsöversikt (2009:2) utgör dessa ett utbildningspaket. Utbildningspaketet är tänkt att användas i utbildningar för personer som i sitt yrke möter våldsutsatta, t.ex. inom hälso- och sjukvård. NCK har tillsammans med ett regeringsuppdrag att –2018 ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer (S2011/11337/FST, S2016/0063/FST delvis). I detta uppdrag ingår att utveckla och sprida webbstöd för hälso- och sjukvården och tandvården på nationell och regional nivå. Det nationella kompetensstödet ska lyfta fram gällande regelverk, aktuell kunskap och konkret information från och om verksamma metoder för att upptäcka och arbeta med våldsutsatta kvinnor inom hälso- och sjukvården och tandvården. Det är tänkt att lanseras . har tagit fram utbildningsmaterialet Att mötas i hälso- och sjukvård – Ett utbildningsmaterial för reflektion om bemötande och jämlika villkor (2015-1-5) för personal i hälso- och sjukvården för att ge stöd i att arbeta systematiskt med bemötande och jämlik vård i den egna verksamheten. I utbildningsmaterialet betonas bemötande i vid mening och det ansvar för att behandla alla patienter jämlikt som ligger i sjukvårdarens yrkesroll. På finns fyra filmer med tillhörande diskussions- och reflektionsmaterial om bemötande. Materialet är tänkt att användas på arbetsplatser för att stödja hälso- och sjukvården i ett systematiskt arbete med bemötande för att bl.a. undvika patientsäkerhetsrisker. Utskottet delar motionärens bedömning att det är viktigt med kunskap om sepsis hos vårdpersonal och ser positivt på att det på olika sätt tas initiativ till att ta fram och sprida sådan kunskap. Utskottet noterar vidare den möjlighet som ges till webbutbildning i grundläggande psykiatri genom Kunskapsguiden. När det gäller utbildning om våld i nära relationer för personal inom hälso- och sjukvården kan utskottet konstatera att Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) utvecklar utbildarkurser och utbildningsfilmer i ämnet. NCK har vidare ett regeringsuppdrag –2018 att ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer. Slutligen vill utskottet påminna om utbildningsmaterial för personal i hälso- och sjukvården med syftet att ge stöd i att arbeta systematiskt med bl.a. bemötande. Sammanfattningsvis anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:954 (S) yrkande 1, 2017/18:687 (S), 2017/18:2482 (M) yrkande 1 och 2017/18:3685 (C) yrkande 62. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om legitimation och alternativ behandling. Jämför reservation 34 (SD). I kommittémotion 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att regeringen ser över gällande regelverk för läkarlegitimationer för att förhindra att läkare skriver ut falska läkarintyg till de som söker ersättning enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) eller sjukförsäkringen. Motionärerna anser att en läkare som skriver ut falska läkarintyg bör fråntas sin läkarlegitimation. I motion 2016/17:2514 av Per Ramhorn (SD) föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att arbeta fram metoder för att kunna göra bakgrundskontroller vad gäller kriminell belastning på utländska läkare på samma sätt som på svenska läkare. I motion 2017/18:1453 av (-) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om skyddad yrkestitel. Motionären anser att bör ges i uppdrag att utforma en möjlighet för yrkesutövare inom alternativmedicin att få sin titel skyddad. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjlighet för registrering inom branchorganisationen (och alternativ medicin). Motionären anför att bör få mandat att upprätta ett register över de som arbetar inom komplementär- och alternativmedicin. I motion 2017/18:1472 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att införa möjlighet till komplementär vård för barn . Motionären anför att är det enda landet som inte tillåter homeopatibehandling på barn medan sådan behandling är vanlig på barn inom EU eftersom dessa läkemedel är helt biverkningsfria, oskadliga och miljövänliga alternativ. Av patientsäkerhetslagen (2010:659) följer att med hälso- och sjukvårdspersonal avses bl.a. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården (1 kap. 4 §). Den som i enlighet med vad som anges i en tabell i 4 kap. 1 § har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i förekommande fall, har fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimationer prövas och utfärdas av . Legitimation får inte utfärdas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. Enligt 8 kap. 3 § ska legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården återkallas om den legitimerade – har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke – i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne eller – på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. Av 16 c § 1 förordningen (1999:1134) om belastningsregister följer att uppgifter om brott mot bl.a. 3 kap., 4 kap. 1 och 2 eller 4 och 5 §§ och 6 kap. ska lämnas ut om det begärs av i ärenden om legitimation enligt 4 kap. 1 eller 2 § patientsäkerhetslagen i fråga om den som styrelsen överväger att utfärda legitimation åt. Av 4 § lagen (1998:620) om belastningsregister framgår att belastnings-registret innehåller uppgifter också om den som avses med en dom eller ett beslut som meddelats i utlandet om uppgiften kommer från en myndighet i en stat som tillhör , från den organisationen eller från Europol och avser en svensk medborgare eller någon som har hemvist i eller lämnas från en stat enligt en överenskommelse mellan och den staten. Andra än hälso- och sjukvårdspersonal får inte, när det gäller barn , yrkesmässigt undersöka hälsotillståndet hos barnet eller behandla barnet för sjukdom (5 kap. 1 § 6). Enligt 6 kap. 1 § ska hälso- och sjukvårdspersonal utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Det finns emellertid inte någon definition av begreppet, vilket diskuteras i förarbetena till bestämmelsen (SOU 2008:117 s. 183). Där sägs att avsaknaden av definition är förståelig, eftersom vetenskapen ständigt utvecklas, men också diskutabel eftersom begreppet är ansvarsgrundande. Där sägs även att kravet på att agera i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet inte är absolut eftersom det i rättspraxis har ansetts tillåtet att tillgripa alternativmedicinska metoder under vissa förutsättningar (”halmstråprincipen”). Hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (7 kap. 1 §). Utskottet behandlade motionsyrkanden om att tillåta alternativ medicin och om () strategi om traditionell medicin i betänkande 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet noterade att för att stödja medlemsstaterna i att utveckla en aktiv politik för att stärka den traditionella medicinen påbörjades och sträcker sig till 2023 samt att en halvtidsöversyn väntas 2019. Utskottet ansåg att inte borde vidta några åtgärder med anledning av motionerna, som avstyrktes (s. 74, inga reservationer). följde utskottet (rskr. 2016/17:254). Bakgrund och pågående arbete gör en kontroll mot belastningsregistret vid prövning av om yrkeslegitimation ska utfärdas (). De uppgifter som får tillgång till vid en sådan kontroll rör vissa brott som har lett till en annan påföljd än böter. Mord, misshandel, rattfylleri, framkallande av fara, olaga hot och narkotikabrott är exempel på sådana brott. Att en sökande har begått något sådant brott betyder inte automatiskt att en legitimation är utesluten. gör en individuell prövning av varje ansökan. För sökande med utbildning i ett EU-land görs även kontroll hos det landets myndigheter för att få besked om huruvida personen eventuellt fått sin legitimation indragen och i så fall skälet till det. Komplementär och alternativ medicin Komplementär och alternativ medicin brukar ofta användas som ett samlingsnamn för olika typer av medicinsk behandling som är komplement eller alternativ till den etablerade hälso- och sjukvården. Komplementär medicin, ibland också kallad traditionell medicin, sägs komplettera den etablerade medicinen, medan alternativ medicin sägs avse behandlingar som används i stället för etablerad medicinsk behandling. Integrativ medicin, även kallad integrerad medicin, kan sägas innebära en kombination av etablerad medicin och komplementär- eller alternativmedicinska metoder. Enligt termbank definieras alternativmedicinsk verksamhet som yrkesmässig utövning på hälso- och sjukvårdens område utan att utövaren står under tillsyn av Inspektionen för vård och omsorg (). och alternativ medicin () är en branschorganisation för yrkesverksamma terapeuter och förbund inom komplementär och alternativ medicin. auktoriserar och kvalitetssäkrar yrkesverksamma terapeuter. WHO Traditional Medicine Strategy 2014–2023 beslutades och är en vidareutveckling och uppdatering av en strategi –2005 inom området traditionell, komplementär och integrativ medicin och vård (TM/). Strategin syftar till att stödja medlemsstaterna i att utveckla en aktiv politik och genomföra handlingsplaner för att stärka den traditionella medicinen. Enligt uppgift från borde en halvtidsöversyn av strategin kunna väntas . redovisades betänkandet Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). Utredaren föreslog bl.a. följande: – yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin ska kunna registrera sig i ett nationellt register – den som registreras ges en skyddad rätt att använda beteckningen registrerad tillsammans med den yrkesbeteckning/terapi som han eller hon finns registrerad under, och registret ska vara offentligt och publiceras på internet. Betänkandet kom emellertid inte att leda till någon lagstiftning. gav regeringen (dir. 2017:43) en särskild utredare i uppdrag att – genomföra en kartläggning av aktuella forskningsresultat och pågående forskning när det gäller behandlingsmetoder som används utanför den etablerade hälso- och sjukvården – kartlägga vilka olika utvärderingsmetoder som används för sådana behandlingar. Därutöver ska redovisas i vilken mån de alternativa metoderna genomgår klinisk prövning enligt gängse praxis samt vilka eventuella hinder som finns för sådan prövning – bidra till att öka kontakterna och förståelsen mellan den etablerade vården och den vård som är utanför den etablerade vården i syfte att öka patientsäkerheten. Om kommunikationen behöver förbättras ska förslag till sådana förbättringar lämnas – lämna förslag till en policy för utvärdering och reglering av behandlingsmetoder som inte tillhör den etablerade hälso- och sjukvården, men som efter utvärdering skulle kunna utgöra en värdefull del av denna vård – lämna förslag till ett system som bidrar till att patienter får sådan information som är nödvändig för att göra välövervägda vårdval och för att undvika oseriösa och farliga behandlingsalternativ – utreda om rätten att behandla vissa allvarliga psykiska sjukdomar och störningar för den som inte är legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal bör begränsas. Utredaren får lämna de andra förslag som är motiverade och samhällsekonomiskt effektiva för att öka patientsäkerheten för sådan vård som bedrivs utanför den etablerade hälso- och sjukvården. I direktiven nämns bl.a. att det bedöms nödvändigt att skapa ett register för registrering av uppgifter om vilka vårdgivare och behandlingsmetoder som finns utanför den etablerade vården. I det sammanhanget nämns att den tidigare utredningens betänkande Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- och komplementärmedicin (SOU 2004:123), som föreslog att ett register skulle inrättas, också bör beaktas av utredaren. Utredningen har tagit namnet (S 2017:05). Uppdraget ska redovisas . tillsatte regeringen en utredning som ska se över patientsäkerhetslagen. Översynen är en del i regeringens arbete med att stärka patientsäkerheten. Översynen görs inom departementet och ska vara klar . Uppdraget om en översyn bygger på en skrivelse från ordföranden i (). I uppdraget ingår bl.a. att – analysera om bör ges större inflytande över behörighetsprövningens omfattning. – överväga om bestämmelser bör införas om att den som ansöker om ny legitimation eller behörighet efter tidigare återkallelse måste visa att hon eller han uppfyller kraven på aktuella medicinska kunskaper och personlig lämplighet. Även överväga om det kan finnas anledning att besluta om prövotid och prövotidsplan i samband med beslut om förnyad legitimation. – analysera om det finns behov av att införa en åldersgräns för att få inneha legitimation och vilka för- och nackdelar som en åldersgräns skulle medföra. I uppdraget ingår att analysera vilka konsekvenser det skulle medföra för hälso- och sjukvården, enskilda yrkesutövare och patientsäkerheten. – se över bestämmelserna om prövotidsplan i samband med beslut om prövotid och analysera om det finns behov av något annat slags sanktion i fall där det inte finns behov av uppföljning och kontroll av yrkesutövaren. – överväga om det finns förutsättningar för att införa ett mer flexibelt prövotidsinstitut så att prövotidens längd ska kunna variera. Utskottet kan konstatera att gör en kontroll mot belastningsregistret vid prövning av om yrkeslegitimation ska utfärdas och att legitimation inte får utfärdas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelser i patientsäkerhetslagen om sökanden varit legitimerad. När det gäller frågan om skyddad yrkestitel för yrkesutövare i alternativ medicin noterar utskottet uppdrag. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:2514 (SD), 2017/18:1453 (-) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1646 (SD) yrkande 17. Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller motion 2017/18:1472 (-) finns det skäl för att ta något initiativ. Motionen bör avslås. Prioriteringar inom hälso- och sjukvården Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Jämför reservation 35 (L). I partimotion 2017/18:2898 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att reglera den prioriteringsplattform som antogs av 1997 i hälso- och sjukvårdslagen. Motionärerna anför att texten i 3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) borde kompletteras med formuleringarna i den nuvarande etiska plattformen. I motion 2017/18:1901 av Finn (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att habilitering och rehabilitering bör ges samma prioritering som reaktiv hälso- och sjukvård. Ett likalydande förslag finns i motion 2015/16:2587 av Finn (M) yrkande 5. Enligt 3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen är målet för hälso- och sjukvården en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska enligt andra stycket i samma paragraf ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Bakgrund och pågående arbete ställde sig bakom de riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården som hade föreslagits i proposition 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Genom riksdagsbeslutet infördes en ny bestämmelse om de etiska principerna som återfinns i 3 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen. Riktlinjerna är baserade på följande tre grundläggande principer: – behovs- och solidaritetsprincipen Dessa principer har kommit att kallas den etiska plattformen. Riktlinjerna exemplifieras med fyra breda prioriteringsgrupper. – vård av livshotande akuta sjukdomar – vård av sjukdomar som utan behandling leder till varaktigt invalidiserande tillstånd eller för tidig död – vård av svåra kroniska sjukdomar – palliativ vård och vård i livets slutskede – vård av människor med nedsatt autonomi – habilitering/rehabilitering – vård av mindre svåra akuta och kroniska sjukdomar – vård av andra skäl än sjukdom eller skada. Riksdagsbeslutet innebar vidare ett uppdrag till att utveckla riktlinjer. I riksdagsbeslutet ingick även att en särskild delegation skulle inrättas med uppgift att bl.a. följa tillämpningen av riktlinjerna samt sprida information och kunskap om riktlinjerna för prioriteringar i hälso- och sjukvården och stimulera till diskussion om etik och prioriteringar. Prioriteringsdelegationen lämnade sitt slutbetänkande , Prioriteringar i vården (SOU 2001:8). I betänkandet anförs det att det yttersta ansvaret för att riktlinjerna följs ligger på och regeringen (s. 127).