bet · H601KrU1 · 2018-12-17 00:00:00 — Även m.fl. (SD) framhåller i kommittémotion 2018/19:1286 yrkandena 1 och 2 att stödet till elitsatsningen bör återupptas samt att ytterligare åtgärder bör vidtas i syfte att säkerställa äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet över hela landet. föreslår i kommittémotion 2018/19:2904 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska ökas med i förhållande till regeringens förslag och betonar idrottsrörelsens viktiga roll i samhället. Även i motion 2018/19:2690 yrkande 13 framhåller m.fl. (KD) vikten av satsningar på idrott och att det generella stödet till idrotten bör öka. Liberalerna avvisar i kommittémotion 2018/19:2958 av m.fl. regeringens olika öronmärkta bidrag till idrotten med och höjer anslaget med motsvarande belopp till det generella stödet. Idrott innebär gemenskap och stärker människors fysiska hälsa. Anslaget bör ökas med 2019–2021 för en satsning på ett Äldrelyft där träning för äldre lyfts fram. Äldrelyftet ska syfta till att ge fler äldre chansen till fysisk aktivitet och träning och därigenom förbättra livskvaliteten, öka hälsan, minska risken för fallolyckor och främja gemenskap och ge möjlighet att få ett sammanhang. Medlen ska fördelas i samverkan med de nationella pensionärsorganisationerna. Utskottet ställer sig därmed bakom en medelstilldelning på 1 till anslaget . Bidrag till allmänna samlingslokaler (13:2) Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till , Folkets Hus och Parker och för organisationernas information, rådgivning, utvecklingsarbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen anger att i förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen 2018 innebär tillämpningen av de principer som använts vid utformningen av denna budgetproposition att tidigare beräknad ökning av anslaget inte genomförs. Regeringen begär vidare ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2021. föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna motsätter sig regeringens ökning för att skapa föreningsdrivna mötesplatser i socioekonomiskt utsatta områden. Motionärerna påtalar att satsningen är storstadscentrerad och att vill vara hela parti. Liberalerna föreslår i kommittémotion 2018/19:2958 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna påtalar att samlingslokaler är en angelägenhet och att stöd till samlingslokaler i socioekonomiskt utsatta områden bör minskas med detta belopp. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (SD) och m.fl. (L). Utskottet ställer sig även bakom förslaget om ett bemyndigande. Stöd till friluftsorganisationer (13:3) Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag för att friluftslivets organisationer ska kunna utveckla sitt arbete. Av dessa tillförs för att ge friluftsorganisationerna utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och deras förståelse för och omsorg om svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (SD). Bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer (13:4) Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen begär vidare ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. att anslaget ska upphöra. Motionärerna anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (SD). Utskottet ställer sig även bakom förslaget om ett bemyndigande. Insatser för den ideella sektorn (13:5) Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna ställer sig inte bakom regeringens tidigare satsningar på området då de inte anser att argumenten för ökningarna varit tillräckligt tydliga. Utskottet vill lyfta fram att ofrivillig ensamhet bland äldre är ett stort problem och att breda reformer måste genomföras för att motverka den ofrivilliga ensamheten, som har stora hälsokonsekvenser bland äldre. Det civila samhällets verksamheter och inte minst pensionärsorganisationerna, gör enligt utskottet goda insatser för att främja gemenskap och motverka ensamhet och isolering bland äldre. Anslaget bör därför ökas med 2019–2021. Medlen ska gå till föreningar och organisationer för arbete och verksamhet som syftar till att bryta äldres ensamhet och isolering. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget . I ärendet har information inhämtats från . Äldrelyftet (99:10, förslag om nytt anslag) föreslår i kommittémotion 2018/19:2904 yrkande 1 av m.fl. att anvisas till ett nytt anslag för en idrottssatsning för äldre. Medlen ska enligt motionärerna gå till idrottsrörelsens aktiviteter för att få fler äldre att motionera. Som framgår ovan ställer sig utskottet bakom en satsning på idrott för äldre men föreslår att medel i stället anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Ensamhetssatsning (99:11, förslag om nytt anslag) föreslår i kommittémotion 2018/19:2904 yrkande 1 av m.fl. att anvisas till ett nytt anslag för ensamhetssatsningar som ska gå till pensionärsorganisationerna. Som framgår ovan ställer sig utskottet bakom en satsning för att motverka ensamhet för äldre men föreslår i stället att medel anvisas under anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn. Bidrag till folkbildningen (14:1) Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folkbildningen samt för utgifter avseende bidrag till teckenspråkstolkutbildning. Anslaget uppgår innevarande år till 4 , vilket inkluderar en ökning av anslaget med efter beslut till följd av förslag i proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget . Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget . föreslår i kommittémotion 2018/19:2939 yrkandena 1 och 6 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen avser Studieförbundens insatser för att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. I kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. föreslår att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna vill dra ned på de extra medel som anslogs i budgeten till fler utbildningsplatser vid de allmänna kurserna på folkhögskolorna. Motionärerna vill vidare ändra villkoren för bidragsgivningen på så sätt att uppenbart samhällssplittrande mångkulturalistiska verksamheter samt verksamheter som präglas av politisk extremism eller ensidig politisk påverkan inte längre ska kunna uppbära statligt stöd. Vid sidan av detta gör motionärerna bedömningen att trycket på folkbildning sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar gör på nya jobb- och utbildningsplatser. föreslår i kommittémotion 2018/19:2904 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag med anledning av att motionärerna avvisar den satsning som görs på föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. har sin egen satsning för att involvera alla föräldrar i sina barns skolgång inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Liberalerna föreslår i kommittémotion 2018/19:2958 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna avvisar öronmärkning av medel för att utbilda föräldrar i läxläsning, och understryker att folkbildningens själva idé är att vara fri och frivillig och att staten bör vara ytterst försiktig med att beställa olika utbildningar. Utskottet vill understryka den viktiga uppgift som folkbildningen har, men konstaterar att anslaget till folkbildningen ökat kraftig . Utskottet bedömer att det är rimligt att göra en mindre minskning av anslaget. Anslaget bör minskas med 2019–2021. Minskningen avser satsningen för att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. Utskottet ställer sig därmed bakom en medelstilldelning på 4 till anslaget . I ärendet har information inhämtats från . Bidrag till tolkutbildning (14:2) Anslaget får användas för statsbidrag till tolkutbildning. Anslaget får i begränsad omfattning även användas för utgifter för administration, utveckling, utvärdering och rekryteringsfrämjande insatser. Anslaget uppgår innevarande år till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Regeringen begär vidare ett bemyndigande av om att för anslaget få besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2024. I kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 föreslår m.fl. (SD) att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna ser i det korta perspektivet behov av tolkutbildningar på grund av dagens omfattande invandring, men föreslår en sänkning då politik för sammanhållning och ansvarsfulla invandringspolitik jämte skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att minska behovet av kontakttolkar. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (SD). Utskottet ställer sig även bakom förslaget om ett bemyndigande. Särskilda insatser inom folkbildningen (14:3) Anslaget får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. Anslaget uppgår innevarande år till , vilket inkluderar en ökning av anslaget med efter beslut till följd av förslag i proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 yrkande 2 av m.fl. att anslaget ska upphöra. Motionärerna motsätter sig att regeringen öronmärker medel för nyanlända, vilket gäller inte bara personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande. Motionärerna anser att denna form av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar enligt motionärerna att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser i anspråk som kan behövas i annan svenskundervisning. föreslår i kommittémotion 2018/19:2904 yrkande 1 av m.fl. att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag, varav med anledning av breda satsning på asylprogram inom utgiftsområde 1 . Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (SD) och m.fl. (KD). Särskilt utbildningsstöd (14:4) Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor och universitet och högskolor samt för analyser av och utveckling av folkhögskolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Anslaget uppgår innevarande år till . Anslaget beräknas med ett bestämt nominellt belopp, och regeringen föreslår att anslaget ökas med enligt tidigare beräkningar. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Liberalerna föreslår i kommittémotion 2018/19:2958 av m.fl. att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Medlen ska gå till att öka möjligheterna att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget och avvisar därmed motionsförslag från m.fl. (L). Spelinspektionen (15:1) Anslaget får användas för Spelinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget uppgår innevarande år till , vilket inkluderar en ökning av anslaget efter beslut till följd av förslag i proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget med och förslag i proposition 2018/19:2 Höständringsbudget med . Anslaget föreslås öka med till följd av införandet av spellagen (2018:1138). Anslaget räknas upp med i pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget . Utskottet ställer sig bakom en medelstilldelning på till anslaget . Utskottets samlade ställningstagande till anslagsfördelning och bemyndiganden Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Som framkommit ovan har fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 17 till 15 , vilket är en minskning med i förhållande till den utgiftsram som regeringen föreslagit. Utskottets förslag till anslagsfördelning inom den fastställda utgiftsramen framgår ovan. Förslagen innebär att utskottet ställer sig bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat under beredningen i utskottet och som gäller anslagen 1:2, 3:1, 8:1, 13:1, 13:5 och 14:1. När det gäller övriga anslag inom utgiftsområdet ställer sig utskottet bakom regeringens förslag. Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet delvis tillstyrker motionsyrkanden i och budgetmotioner och avstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning i motsvarande delar. Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag till anslagsfördelning (prop. 2018/19:1 punkt 7). Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden inom utgiftsområde 17 (prop. 2018/19:1 punkt 8). Övriga här behandlade motionsyrkanden avstyrks. Medelstilldelning till , och Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till medelstilldelning från public service-kontot till med 3 , till med 4 och till med . beslutade om en ny lag för finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst (prop. 2017/18:261, bet. 2018/18:KrU2, rskr. 2018/19:24). Den nya individuella public service-avgiften kommer att tas in av , och avgiftsintäkterna kommer att föras över till ett särskilt konto i som förvaltas av Kammarkollegiet. Kammar-kollegiet kommer att ansvara för att betala ut medel från kontot till verksamhet som finansieras med public service-avgift. Utbetalningarna ska stämma överens med den tilldelning av avgiftsmedel som beslutat om. Regeringen föreslår att de tre programföretagen tilldelas sammanlagt 8 395 500 000 från public service-kontot. Enligt förslaget ska de samlade medlen fördelas med 3 till , med 4 till och med till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning från public service-kontot till , och (punkt 3). Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på rundradiokontot. I och med de beslut som fattat om en ny finansieringsmodell av public service kommer statens avtal med Radiotjänst i att sägas upp (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Verksamheten kommer därmed successivt att avvecklas och rundradiokontot avslutas. Avvecklingen innebär bl.a. att de återstående avgiftsärenden som är kopplade till rundradiokontot ska hanteras. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på rundradiokontot. Regeringen uppger att rundradiokontot hade ett underskott på vid ingången av 2018. För att hantera återstående avgiftsärenden menar regeringen att det krävs att en kredit beviljas fram till dess att kontot avslutas. När kontot avslutas förs det eventuella underskottet över till det nya public service-kontot. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en kredit på rundradiokontot för att hantera återstående avgiftsärenden och att eventuellt underskott förs över till public service-kontot när rundradiokontot avslutas (punkt 4). Utskottet vill i sammanhanget referera till vad som anfördes i betänkande 2018/19:KrU2 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service om vikten av att avgiftsmedlen varken över- eller understiger den medelstilldelning som beslutar för programföretagen. Kredit på public service-kontot Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på public service-kontot. Jämför särskilt yttrande 5 (SD). I samband med att en ny finansieringsmodell för public service införs kommer Radiotjänst i (Rikab) att avvecklas och rundradiokontot att avslutas (prop. 2017/18:261, bet. 2018/19:KrU2, rskr. 2018/19:24). Det underskott som beräknas återstå på rundradiokontot kommer därmed att föras över till public service-kontot. Regeringen menar därför att public service-kontot bör beviljas en kredit för att hantera underskottet från det tidigare finansieringssystemet för public service. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att täcka ett underskott på public service-kontot. Den nyttjade krediten ska återbetalas inom ramen för public service-kontot. I proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service gör regeringen bedömningen att underskottet på rundradiokontot kommer att täckas av de medel som kommer att komma in från obetalda radio- och tv-avgifter enligt nuvarande system. Enligt uppgift från har myndigheten drivit in ca 157–i obetalda radio- och tv-avgifter. Preskriptionstiden för obetalda radio- och tv-avgifter är . Regeringen bedömer även att intäkterna från public service-avgifterna blir något högre än vad som krävs för att täcka programföretagens medelstilldelning. Regeringens bedömning är att även detta skapar förutsättningar för att hantera underskottet från rundradiokontot. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en kredit på public service-kontot för att hantera återstående avgiftsärenden (punkt 5). Utskottet vill i sammanhanget referera till vad som anfördes i betänkande 2018/19:KrU2 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service om vikten av att avgiftsmedlen varken över- eller understiger den medelstilldelning som beslutar för programföretagen. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i vissa byggnadsanknutna inventarier som ägs av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 1). Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i ett nytt övermaskineri. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst till för investeringar i ett nytt övermaskineri. Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 2). Utskottets förslag i korthet godkänner det mål för spelmarknaden som regeringen föreslår. Regeringen föreslår att målet för området ska vara en sund och säker spelmarknad under offentlig kontroll som värnar intäkterna till det allmänna och som ger goda förutsättningar för allmännyttig ideell verksamhet att erhålla finansiering genom intäkter från spel. De negativa konsekvenserna av spelande ska minskas och det ska råda hög säkerhet i spelen. Spel om pengar ska omfattas av ett starkt konsumentskydd och inte kunna missbrukas för kriminell verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att målet för spelmarknaden behöver ses över med anledning av den av beslutade nya inriktningen på spelmarknaden (prop. 2017/18:220, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363), där statens monopol delvis ersätts av ett konkurrensutsatt licenssystem. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att det nya spelpolitiska målet, liksom den nya spelregleringen, bör vara långsiktigt hållbart för att skapa förutsägbarhet för aktörerna på spelmarknaden. Dessutom bör som regeringen påpekar spellagens (2018:1138) grundläggande krav på spel återspeglas i målet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till mål för spelmarknaden (punkt 6). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om kulturpolitiska mål. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (L). föreslår i kommittémotion 2018/19:2375 av m.fl. yrkande 1 att beslutar att anta följande nya kulturpolitiska mål att gälla fr.o.m. . Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskultur ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja kulturvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande – främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden – knyta ihop kultur, hälsa och banden mellan natur- och kulturvård – väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt – särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning – säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna – främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Liberalerna anför i kommittémotion 2018/19:2037 av m.fl. yrkande 1 att de nationella målen för kulturpolitiken bör vara frihet, mångfald och kvalitet.