bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — Jag har också varit enda kvinna bland EU:s utrikesministrar ända till . är vi tre vid bordet. Det är sorgligt att det ska vara så dålig kvinnorepresentation. När vi diskuterar olika länder och situationer är det ofta män som företräder länderna eller ger vittnesmål inför rådet. Därför såg vi till exempel till att somaliska kvinnor bjöds in för att vi också skulle få höra deras röster om situationen i . Och vi frågar om de finns med som fredsbevarare, om de finns med vid förhandlingar och i medlingsinsatser – hur det ser ut med kvinnorepresentationen. Det är otroligt viktigt att se till att kvinnors röster hörs och att vi håller emot den här diskrimineringen. nämnde FN-soldater som begår övergrepp. Det är helt fasansfullt. Jag är säker på att det hade varit annorlunda också där om fler kvinnor hade varit involverade i besluten och faktiskt också ute i fält för att förhindra att sådant förekommer. Kampen måste fortsätta. Det är roligt att se att det finns en ung generation som verkligen intresserar sig för de här frågorna, som vill driva dem och kämpa för dem. : Bara en detalj. Jag vet att IMM har samlat in 5 000 vittnesmål och skrivit 13 rapporter. Just nu kan man tänka att det är de nationella domstolarna som kommer att ställa de skyldiga till svars. Men det vore kanske bra om FN kunde använda den stora kunskapsbas som man nu föredömligt bygger upp och inte förstör de vittnesmål som finns för att kunna hjälpa alla de här människorna, som är spridda över hela världen, att identifiera förövare. Är det gubbigt och dammigt inom säkerhetspolitiken? När jag började som krigsreporter var jag ungefär som en rosa elefant. Säkerhetspolitik var någonting som flickor inte skulle skriva om. De skulle ägna sig åt heminredning eller liknande. när jag är gammal och sitter hemma ser jag att de bästa krigsreportrarna är kvinnor. Till exempel är fantastisk ute på fältet. Låt dig inte begränsas av könet! Det är många kvinnor inom säkerhetspolitiken som håller på att ta över. Det är helt nya tider. Vice ordföranden : Vi börjar nu närma oss slutet på utfrågningen. Å utskottets vägnar vill jag först och främst tacka våra talare utrikesministern, och . Jag vill också tacka alla er andra som har kommit hit och även er som har lyssnat och tittat på den här sändningen. Den här diskussionen tycker jag visar att det finns ett oerhört starkt engagemang och stort intresse för de frågor som är satt att vara ansvarigt för. Det är ett svårt arbete. Det är en väldigt konfliktfylld värld, men det finns också ljuspunkter som vi ibland glömmer bort. Eftersom vi talar om FN och FN:s uppgift är det viktigt att påminna oss om att det, särskilt för oss små länder, är angeläget och egentligen helt avgörande för vår möjlighet att själva få bestämma, att det finns en regelbaserad världsordning, att det finns ett världssamfund och att det finns en organisation med dess fel och brister, för visst finns det fel och brister. Men FN är ändå en organisation med så många medlemsländer, och om det där inte finns en högsta domstol finns det i alla fall ett säkerhetsråd som sätter tonen och en standard. Det handlar om beslut som säkerhetsrådet fattar, mandat, resolutioner, uttalanden och beslut om sanktioner som får konsekvenser. De konsekvenser man vill uppnå är ju ett förändrat beteende. Man ska komma ihåg detta när man talar generellt om FN. Vi behöver denna regelbaserade världsordning. Vi behöver någon som kan sätta ned foten. Vi behöver några som är ytterst ansvariga för fred och säkerhet internationellt, och då med regler som vi gemensamt kommit överens om. Det är det som denna utfrågning har handlat om. Jag tror att vi nästan har varit runt i jordens alla hörn. Det visar hur stort och tungt ansvaret vilar på säkerhetsrådet. Något som drev i sin kampanj var att både och hela FN som organisation ska präglas av öppenhet, transparens, och effektivitet. Det är nu lite upp till bevis. Vi hoppas naturligtvis gemensamt att det reformarbete som har inletts kommer att ge resultat. Jag ska slutligen påminna om att det har förts stenografiska uppteckningar under utfrågningen. Dessa kommer att publiceras i ett av utrikesutskottets betänkanden. Man kan alltså i efterhand gå in och läsa alla frågor som har ställts, de anföranden som har hållits och de svar som har givits. Därmed avslutas både utfrågningen och utskottets sammanträde. När vi nu ska debattera utrikesutskottets betänkande om FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik kan jag än en gång konstatera att det är ett mycket omfattande och digert betänkande som är svårt att omfatta med den begränsade talartid som står till förfogande. Jag ska göra ett försök. Att vi lever i en orolig tid, där hotbilden gentemot mänskliga rättigheter är omfattande och svårare , råder det ingen tvekan om. Men jag vill också stryka under att det finns motsatta situationer. Det finns faktiskt länder där utvecklingen av ökad respekt för mänskliga rättigheter går framåt. Men det är inte dessa länder som vi kommer att debattera . I dagens moderna och komplexa konfliktmiljö är det angeläget att de lagar som berör krig och folkrätt är anpassade efter hur situationen ser ut och att lagstiftningen utvecklas och förbättras. Den humanitära rätten måste utvecklas och förstärkas för att omfatta civilbefolkningen och civila strukturer. Här fyller FN en oerhört viktig och central funktion. FN behöver bli skarpare och vassare och bli mer aktivt när det gäller att motverka eskalerande konflikter, eftersom detta till stora delar drabbar civilbefolkningen. Det finns alltid en risk för att ett krig eller en konflikt fortsätter, att kriget utvecklas än mer negativt och att det blir ytterligare långdragna konflikter som i sin tur blir svåra att häva. Därför anser vi moderater att FN inte bara behöver stärkas utan också vässas. Ett exempel på FN:s svårigheter är vetorätten, där ett enda land kan blockera FN:s insatser för att stödja fredsbyggande åtgärder. är en stor bidragsgivare till FN och därför en viktig aktör som ska använda sitt mandat för att se till att FN utvecklas mer kostnadseffektivt och fokuserar mer på resultat. Jag vill i detta sammanhang också nämna , som är ett viktigt verktyg för att stödja att de personer som begår de hemskaste krigsbrotten ställs till svars. I en rättssäker värld måste den som begår övergrepp och krigshandlingar också ställas till svars för dem. Jag vill även nämna , som är ett grannland och en del i , där vi tydligt kan se hur mänskliga rättigheter alltmer ifrågasätts. Inte minst kan vi läsa hur en regimkritisk rysk journalist, , har blivit skjuten i . Det är ännu inte fastställt att det var som låg bakom brottet, men mycket tyder på det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik När det handlar om vill jag också nämna den lagstiftning som har antagits och som faktiskt gör det legalt att misshandla kvinnor i deras egna hem. Detta har skett i modern tid . Jag vill också nämna det försämrade skyddet för hbtq-personer och hur det civila samhällets område krymps. Jag går därefter vidare till . är ett viktigt land, ett land vars betydelse har ökat alltmer. investerar i ett stort antal länder och har en växande ekonomi. Men med detta följer också ett ansvar för mänskliga rättigheter och ett ansvar för att bidra till en positiv utveckling för jordens befolkning. I detta sammanhang kan börja med att förändra internt i sitt eget land och se till att mänskliga rättigheter också följs i . Låt mig ge några exempel på den negativa utvecklingen för mänskliga rättigheter i . Lagstiftningen om begränsning av antalet mandatperioder som en president kan omväljas togs bort . är även en enpartistat som inte tillåter någon opposition och inte heller något oppositionellt agerande. Enligt UD:s finns det inskränkningar av åsikts-, yttrande-, förenings-, mötes-, demonstrations- och religionsfrihet, det vill säga alla former av mänskliga rättigheter. Dessutom sker det förföljelse och diskriminering av de organisationer som arbetar med hbtq-frågor. I detta sammanhang vill jag också nämna att det sker ett stort och omfattande förtryck av minoritetsgrupper. Jag tänker här på det förtryck som sker gentemot och Xinjiang. Den form av opposition som uttrycks gentemot den kinesiska regimen är inte tillåten. Personer boende i dessa områden tillåts inte heller utöva sin religion. Och den information som sipprar ut visar entydigt hur situationen för de boende i och Xinjiang försämras. Det är angeläget att FN och även agerar för att ett av de stora och ledande länderna i världen ska se till att respektera mänskliga rättigheter, herr talman. När det gäller finns där en negativ utveckling som har pågått , och det finns ingenting som tyder på att situationen har blivit bättre för rohingyerna. Snarare har svårigheterna eskalerat . EU inklusive har också här en viktig funktion att fylla för att förbättra situationen för rohingyerna och uppmärksamma deras situation. Utskottet har i sitt betänkande även behandlat situationen för mänskliga rättigheter i , och . När det gäller måste jag nämna som har suttit fängslad . har en skyldighet att verka för att den svenske medborgaren blir frisläppt . Fikru Maru som suttit fängslad i har blivit frisläppt, vilket är glädjande. När det gäller vill jag säga att förekomsten av könsstympning är den högsta i världen. Detta är anmärkningsvärt och illa. Jag vill avsluta med att understryka att frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati samt avskaffande av korruption är viktiga faktorer för en positiv utveckling inte bara för ekonomin utan också för mänskliga rättigheter. Därför ska vara en stark och drivande röst för mänskliga rättigheter i världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag vill börja med att säga att den här debatten, som behandlar motioner rörande FN, mänskliga rättigheter och utrikespolitiken, kommer väldigt lägligt. Här finns också frågan rörande och Somaliland. Jag tänkte vara en aning okonventionell och lämna diskussionerna rörande de motioner vi debatterar . Så sent som i går fick nämligen besök av en engagerad och imponerande kvinna, den 80-åriga järnladyn . är före detta utrikesminister i det land som den här kammaren än inte har erkänt men som heter Somaliland. Även om jag själv har varit engagerad i denna fråga måste jag säga att bara att träffa och höra på henne under det här seminariet påverkade mig väldigt mycket. Av den anledningen tänkte jag ta tillfället i akt och vädja till , till regeringen och till ledamöterna i utrikesutskottet att lyssna på vad Somalilands regering har att säga. Lyssna gärna på - hon är kvar till . Lyssna och hör om Somalilands historia. Lyssna på deras berättelse om deras framgångar, möjligheter och framtida behov. Jag vet att det också finns en lång rad ledamöter i som håller med mig i uppfattningen att Somaliland är en självständig nation och ett föredöme i sin del av världen. Kan ni då inte bara, snälla ni, hjälpa mig att öppna era partivänners ögon! Det ni kan åstadkomma är någonting otroligt. Ni kan göra en sådan skillnad för dessa 3 ½-4 miljoner människor i Somaliland. Det handlar om att stärka handelsrelationer och förbättra mänskliga rättigheter och samarbeten mellan och . Jag lovar också att bara ett enda möte kommer att påverka er. Det skulle kunna göra världen till en betydligt bättre plats, och det är därför vi sitter här . Sist men inte minst vore det en fantastisk gest mot Somalilands folk, som trots svårigheter har stått ut och gjort precis vad de ska för att bygga sitt land. Somaliland är en unik stat på flera olika sätt. De har välfungerande institutioner och egentligen allting som man kan förvänta sig av en självständig nation. Demokratin och det politiska systemet fungerar jättebra. Landet präglas av trygghet, och utvecklingen går framåt med stormsteg. Företag etableras och kan blomstra, som man tar ett enormt solidariskt ansvar i en mycket orolig del av världen. Man värdesätter sina grannar, trots att flera av dem inte alltid är alltför välvilliga gentemot Somaliland. Det här ser vi exempel på utifrån de många patienter som vårdas på sjukhus i . Man ser hur de bryr sig med tanke på att de tar emot en lång rad studenter från exempelvis . Man bekämpar aktivt terrorism och fundamentalism. Man bistår i bekämpningen av piratverksamheten i grannlandet och området Puntland bland annat genom att låsa in piraterna i fängelser i . I skulle de i många fall klassas som hjältar och släppas på fri fot igen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Jag vill även hänvisa till något som sa på gårdagens seminarium. Det fanns en gång en stark vilja att ingå äktenskap med det folk man älskar, folket av , ett äktenskap mellan och Somaliland. Men faktum är att den föreningen inte var lyckad. I stället har man sett hur problemen har ökat, och kärleksrelationen slutade med skilsmässa - en skilsmässa som är bättre för alla parter, eftersom det uppstod våld och man såg hur det blev diverse olika konflikter. Det här är en skilsmässa som måste erkänna. Ska vi tvinga det här paret att leva tillsammans? Ska vi strunta i den starka vilja som finns att fortsätta den positiva utvecklingen? Vilket land i kommer ens i närheten av Somalilands demokrati och utveckling? Vilket land i kommer i närheten av deras stabilitet? Det är fullständigt orimligt att inte erkänna denna separation, och vi kan heller inte förvänta oss att skulle erkänna de dåd de faktiskt har begått. uttryckte det ganska grovt: Skulle man kunna tänka sig att erkände och försvarade offren i ? Hon tyckte att det var väldigt märkligt, och jag instämmer i det. , Somalilands huvudstad, är säkraste huvudstad, och Somaliland är ett av bäst fungerande länder. Regeringens och Alliansens politik på det här området stoppar dock den potential som finns för fortsatt framgång för Somalilands folk, för att näringslivet ska blomstra och för att hela regionen ska bli tryggare. bör därför ändra säkerhetsklassningen så att företag och privatpersoner kan åka dit utan att varnas för att åka till ett konfliktfyllt område. Man bör verka för en utvecklad näringslivs- och handelspolitik i området. Sist men inte minst måste regeringen också verka för en effektivisering av de medel som går till i . Varför ska vi lägga biståndspengar på säkerhet i när vi har säkra ? Varför göra det här när vi dessutom känner till det instabila läget i , där regeringen knappt har kontroll över sitt eget land och där det dessutom finns omfattande korruption och skumma affärer? Det finns många ytterligare frågor som är väl värda att lyfta fram i den här debatten, och naturligtvis ska jag även göra det. Jag tänkte börja med FN, ett oerhört viktigt internationellt organ för att förhindra krig och stötta de människor som är i behov av hjälp. FN är också ett fantastiskt organ för att kunna utöva diplomati, vilket gör att man bokstavligt talat kan samtala med hela världens folk. Att kunna föra en dialog även med diktaturer och länder som på intet sätt lever upp till sådana värden och mänskliga rättigheter som vi ser som självklara är nämligen också viktigt. Nackdelen med deras närvaro är dock att det också är dessa och inte den fria världen som utgör stommen i FN. Av naturliga skäl behöver vi därför vara vaksamma, och det finns mycket att göra för att förbättra FN. Detta är extra angeläget nu när vi faktiskt sitter i säkerhetsrådet och kan påverka mer . , som är en mycket generös givare till FN, bör inta en central roll i detta samarbete. Vi ska ha en stark och självständig röst samt göra betydligt mer för att ställa högre krav på dem som leder FN-samarbetet. Likaså bör vi se över möjligheten till att utveckla samarbetet med länder som har en liknande syn på exempelvis demokrati och mänskliga rättigheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Vi bör verka för att tydligt förbättra arbetet mot korruption och oegentligheter såväl inom FN som utanför samt stärka skyddet för visselblåsare. Vi bör därför ta initiativ till en reform av FN:s interna regler om skydd för visselblåsare, tvistlösningsmekanismen mellan FN och dess personal, systemet för utvärdering och revision samt möjligheterna att lagföra personer som begår brott under FN-tjänstgöring. Ett annat ärende som absolut behöver lyftas upp under dagens debatt är frågan om . Utvecklingen i har, som vi alla vet, en mycket negativ och auktoritär riktning just , som en följd av Putins tillträde. har inte bara kommit att bli ett säkerhetshot rent militärt, utan även på andra plan har vi stor anledning att vara oroade. Den nedåtgående trenden vad gäller demokratisk status är påtaglig, och exemplen på brott mot folkrätten och åsidosättande av de mänskliga rättigheterna, som vi ser som självklara, är väldigt många. Så sent som kunde vi, precis som nämnde tidigare, höra om hur en rysk journalist blev mördad utanför sitt hem i . Man behöver inte vara alltför insatt för att förstå att detta kan tolkas som en skarp varning till ryska regimkritiska journalister och att de inte ens är säkra när de befinner sig utanför gränser. Verktyg som lagstiftning, propaganda och politiskt inflytande över rättsapparaten har nyttjats för att tysta oppositionella och stärka den ryska regimens ställning. Situationen för oliktänkande och regimkritiker är således mycket besvärlig, milt uttryckt. Vi har vidare sett hur populära oppositionella politiker snabbt anklagas för förskingring och liknande brott, till synes enbart för att undanröja framtida hot mot det auktoritära ryska styret. har EU sanktioner mot , vilket som bekant är något som fullt ut står bakom. Om tydliga förbättringar inte sker för dessa grupper bör vi också överväga ytterligare skärpta sanktioner mot . Regeringen måste här vidta nödvändiga åtgärder för att vidare möjliggöra för oppositionspolitiker och journalister att arbeta för ett stärkande av demokratin i hela . , herr talman, vill jag säga att jag är förvånad över att det inte fanns ett starkare stöd för denna hållning. Min syn är att enigheten i i fråga om dessa åtgärder är ganska stor. Jag inser att jag har talat väldigt länge . Jag skulle gärna tala lite till, men jag respekterar tiden. Som hastigast vill jag bara påpeka vikten av att regeringen lägger mer krut på att sätta sig in i situationen i . Läget i landet är akut, och jag vill framhålla vikten av att ställa tydliga krav på vad gäller efterföljande av FN-resolutioner samt frågor som rör mänskliga rättigheter, politiska fångar, etniska konflikter och inte minst minoriteters - bland annat rohingyernas - ställning i landet. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 12, men vi står naturligtvis bakom samtliga SD-reservationer i betänkandet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Detta betänkande handlar om 170 yrkanden från höstarna 2015, 2016 och 2017. Det fokuserar på sex av världens alla länder, så man kan förstå att det blir en mycket begränsad debatt när vi talar om mänskliga rättigheter globalt. Detta är dock det fjärde betänkande som ligger på bord, herr talman, så vi har berört mer av världens utmaningar när det gäller mänskliga rättigheter än vad som framgår av detta betänkande. Tyvärr undergrävs mänskliga rättigheter globalt. Vi ser hur MR-försvarare hotas, fängslas och till och med mördas. Vi ser hur det fria ordet inte bara hotas och fängslas utan också mördas. Som framgått tidigare i debatten skedde detta i , där ännu en rysk journalist - får jag säga - mördades. Vi har också sett det tidigare på och i . Vi ser hur auktoritära populister i folkets namn stryper och undergräver mänskliga rättigheter, både i och globalt. Vi ser det i Putins , , Orbáns , al-Sisis , , Dutertes och Maduros . Listan på herrar som stryper det fria ordet och som stryper och undergräver mänskliga rättigheter kan tyvärr göras väldigt lång, herr talman. Som en följd av denna utveckling ser vi också hur dödsstraffet på nytt aktualiseras, ibland som ett hot och ibland som en realitet på gatorna i världen, vilket är djupt allvarligt. Det är tid att visa på alternativ, att stå upp för vår liberala demokrati och för mänskliga rättigheter och att stärka samarbetet för mänskliga rättigheter globalt. Det är detta som det handlar om. Ensam är inte stark här heller. Vi ser hur de auktoritära populisterna sluter sig samman och ger varandra skydd i en utveckling som förfärar. FN speglar tydligt världen av . Så har det alltid varit, men med den nya kraft som många av dessa herrar har fått syns det också i FN:s olika organ. FN:s deklaration om mänskliga rättigheter, som fyller , herr talman, ska vara bindande för medlemsstaterna, men i stället undergrävs den av medlemsstaterna. I har vi ett stort stöd för FN, både brett folkligt och brett finansiellt. Men FN:s olika organ, som vi stöder, agerar tillsammans och på uppdrag av de medlemsstater där de verkar för fred, säkerhet och utveckling. Här ligger förstås en utmaning, herr talman, när vi ser hur många av medlemsstaterna väljer att möta mänskliga rättigheter och hur de tränger tillbaka mänskliga rättigheter på olika sätt. Vi har sett det tydligt också när det gäller SRHR. Kvinnors rättigheter är mänskliga rättigheter - det är inte alla som ser det, herr talman - och den fajten måste vi naturligtvis ta. har en röst i säkerhetsrådet. Detta måste vara en röst för mänskliga rättigheter, för reformer, för att motverka straffrihet och för att stärka den internationella rätten, till exempel ICC. Det måste vara en röst för att söka dialog om hur vi kan utveckla responsibility to protect - skyddet för den enskilda människan när stater förtrycker, hotar och mördar och inte kan hävda mänskliga rättigheter i sitt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik Mänskliga rättigheter som trampas på och som eroderas utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Vi har sett det genom historien. Vi lärde när vi skapade våra institutioner att vi inte ska göra så igen. Ändå ser vi hur det händer, herr talman, till exempel nu i . Jag vill i detta sammanhang understryka vikten av att FN i alla sina insatser och i allt sitt arbete tydligt följer sin egen deklaration om mänskliga rättigheter och sina egna regler. Övergrepp måste beivras, oavsett vad det handlar om. Otvetydigt måste detta även gälla sexuella övergrepp, vilken inte har varit fallet. Vi har berört den negativa utvecklingen för mänskliga rättigheter i gällande journalister, oppositionspolitiker, civilsamhälle och så vidare. är i det sammanhanget ett svart hål för mänskliga rättigheter. Ingen kommer in, ingen granskar, och den som försöker sig på att granska måste göra det med regimens vilja; något annat är inte möjligt. Att det begåtts brott mot hbtq-personer har varit väldigt tydligt tack vare modiga hbtq-personer som, med risk för sina egna och sina familjers liv, vågat berätta. Mord har förekommit, och det får inte råda straffrihet. Inte heller får det vara straffrihet för mord på oppositionspolitiker, som till exempel . Vi har fortfarande inte fått en fullständig utredning av vem som var mind bakom mordet. Magnitskij har vi anledning att återkomma till, herr talman, när vi behandlar betänkande UU10, och möjligheterna att från svensk sida tillsammans med andra besluta om mer sanktioner vid övergrepp och brott mot mänskliga rättigheter. En hel del har nämnts kring situationen för rohingyerna och utvecklingen i , och jag kan instämma i flera av inläggen. Jag vill också beröra , en av säkerhetsrådets vetomakter som naturligtvis har ett särskilt ansvar att leva upp till mänskliga rättigheter och som ser på detta ansvar på ett sätt som förskräcker. Vi ser hur ledare stärker greppet om sin makt. Oliktänkande, politiskt eller på annat sätt men särskilt politiskt, röjs undan med olika metoder. Förtrycket mot minoriteter i till exempel ökar.