bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — Utskottet beklagar att diskrimineringen mot muslimer och antalet våldsdåd mot muslimer runt om i landet har ökat. Utskottet konstaterar att situationen för rohingyerna var svår även innan den senaste våldsvågen startade. Rohingyerna tilläts exempelvis inte att rösta i det senaste valet eftersom deras identitetshandlingar drogs in. Därutöver begränsas rörelsefriheten för rohingyerna av lokala föreskrifter och utegångsförbud, vilket även begränsar möjligheterna till utbildning, sjukvård och arbete. Även rätten att utöva sin religion är begränsad. Utskottet konstaterar att kvinnors mänskliga rättigheter i bl.a. inskränks av religiösa och kulturella sedvänjor och att diskriminering förekommer vad gäller exempelvis ägande av mark och tillträde till arbetsmarknaden. Utskottet ser med oro på att våldet mot kvinnor är utbrett och inte är kriminaliserat i hemmet och att våldtäkt inom hemmet enbart erkänns för flickor . Vidare ser utskottet med oro på kränkningar och sexuellt våld mot kvinnor i samband med de väpnade konflikter som pågår och anser att ett första steg bör vara att tar fram en nationell handlingsplan för genomförandet av säkerhetsrådets resolution om kvinnor, fred och säkerhet. Vidare bör kvinnor garanteras en plats i framtida fredsförhandlingar. Enligt UD:s har civilsamhällets möjligheter att verka förändrats påtagligt . Fler organisationer kan verka och återvända till landet. Dock är begränsningarna fortfarande betydande och myndigheterna fortsätter exempelvis att åtala människorättsförsvarare och personer ur det civila samhället. Det förekommer att myndigheter trakasserar och övervakar människorättsförsvarare och fredliga aktivister vid demonstrationer. Politiska fångar finns fortfarande kvar även om många har släppts . Även om förbättringar har skett vad gäller yttrande- , press- och informationsfriheten verkar myndigheter för att begränsa medier, och det civila samhället och journalister och människorättsförsvarare övervakas. Självcensuren är omfattande och oberoende medier har svårt att överleva. Utskottet uttrycker oro över att två journalister från nyhetsbyrån sitter fängslade i landet sedan de granskade situationen i Rakhine. Utskottet instämmer i uttalandet från talespersonen för EU:s ständiga representant som bl.a. lyfter fram att måste se till att journalisterna friges och att deras rättigheter måste skyddas. Utskottet konstaterar att demokrati och mänskliga rättigheter är ett centralt område i EU:s relation med . Regelbundna MR-dialoger hålls mellan och , och den senaste hölls . Utskottet ser positivt på att EU aktivt verkar för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i . Utskottet är vidare positivt till att mänskliga rättigheter och demokrati genomsyrar allt EU-bistånd till . Utskottet ser också positivt på att även bistånd har ett fokus på att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Enligt resultatstrategin för internationella bistånd i –2022 ska biståndet fokusera på tre tematiska verksamhetsområden: 1) Mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och jämställdhet, 2) Fredliga och inkluderande samhällen och 3) Jämlik hälsa inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:473 (SD) yrkandena 1–4, 2017/18:1579 (SD) yrkandena 1–4 och 2017/18:3745 (KD) yrkande 11. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de motioner som återfinns i bilaga 2. FN, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20. Som ett resultat av den moderna och mer komplexa konfliktmiljön är det viktigt att krigets lagar och folkrätten också är anpassade efter den nya verkligheten där civilbefolkningen är mer utsatt än tidigare och där andra aktörer än tidigare är stridande parter. Den humanitära rätten måste utvecklas och förstärkas generellt för att skydda civilbefolkningen och civila strukturer i högre utsträckning än . Möjligheterna till humanitär intervention måste säkerställas inom världssamfundet i syfte att motverka eskalerande konflikter och i förlängningen krig. Vi anser därför att behöver öka det svenska engagemanget och stödet till t.ex. ICC och de europeiska samarbeten som arbetar för att lagföra krigsbrott och terrorbrott, inte minst då de begåtts i tredjeländer. FN, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20. Världssamfundet som vi känner till det formades i mångt och mycket efter , inte minst i samband med att FN bildades. Samarbetet inom FN syftade främst till att förhindra utvecklingen av ett tredje världskrig, vilket gjorde det viktigt att såväl demokratier som diktaturer ingick. vet vi att de demokratiska staterna inte utgör stommen i samarbetet även om utvecklingen för medlemsländerna har gått i rätt riktning. I finns det ett mellanstatligt samarbete genom . skapades i världshistorien och arbetar i huvudsak med att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsutveckling. Samarbetet kan i många fall ses som ett positivt föredöme där länder tillsammans arbetar för en sund värdegrund. Formellt accepteras inte heller diktaturer. ser detta som en sund bas för att utveckla något större och mer slagkraftigt som kan påverka demokratiarbetet i andra länder, nämligen ett internationellt förbund mellan alla världens demokratiska länder. Förbundet skulle kunna ha en avgörande roll i att utvärdera, utveckla och sprida kunskap om demokratin. Förbundets medlemsländer skulle även kunna bli en starkare röst inom FN. Vi anser att regeringen bör arbeta för att möjliggöra ett sådant förbund. ser FN:s konventioner om de mänskliga rättigheterna som vägledande dokument för världssamfundets välfärd. Konventionerna bör ratificeras av alla medlemsstater och följas praktiskt i så stor utsträckning som möjligt. Vi ser en uppenbar risk att förtroendet för FN:s institutioner urholkas om leds eller dess ledare tillsätts av stater som inte lever upp till de mest grundläggande kraven på respekt för mänskliga rättigheter. Vi vill därför att arbetar för hårdare krav på att de som leder FN-arbete själva föregår med gott exempel. Vi anser exempelvis inte att det är lämpligt att arbetar i FN:s kvinnokommission. FN har haft och har betydande problem med korruption. Ett omtalat och iögonfallande exempel är olja-för-mat-programmet som avslöjades som en gigantisk korruptionshärva efter att hade avsatts 2003. De flesta enheter inom FN saknar fungerande system för revision och kontroll av finansiering. Likaså saknas ofta mekanismer för uppföljning och utvärdering av myndigheters och projekts resultat, vilket öppnar för förskingring och förfalskande av resultat. Vi anser att ansvaret för utvärdering av projekt bör ligga på de medlemsstater som finansierar projektet i fråga. I de fall projektet finansieras inom FN:s ordinarie budget bör det utvärderas genom utomstående revisorer som arbetar under sammas straffansvar som revisorer inom näringslivet. Vi ser skarpa antikorruptionsåtgärder som avgörande för FN:s förtroende hos allmänheten och framtid som institution. FN, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. Det krävs ett internationellt ledarskap som är värdegrundat och tydligt. försvarar grundläggande liberala värderingar i en föränderlig tid. Vi söker samarbete för att ge fortsatt tyngd åt mänskliga rättigheter, frihandel och demokratisering. Människor i en stor del av världen åtnjuter inte grundläggande fri- och rättigheter. Vi kommer att behöva tala med dem som står långt ifrån oss för att kunna bidra till en säkrare, friare och rikare värld. Vi vet att samarbete är vägen framåt, inte isolering. I slutändan är FN den bredaste globala mötesplatsen för dialog, inte bara med likasinnade utan också med oliktänkande. Jag anser därmed att det är viktigt att upprätthålla FN som globalt forum för dialog mellan alla världens länder. I och det svenska civilsamhället, inte minst bland de politiska partierna, har FN traditionellt haft ett brett stöd och hög trovärdighet som internationell aktör. För ett fortsatt starkt och fungerande FN är det vårt ansvar att driva på debatten om vad en reform bör innehålla. FN har en unik roll och dess uppgift att verka för global fred och utveckling har inte blivit enklare . tycker att det är viktigt att FN genomför de initiativ som har tagits för att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser. Förövarna måste ställas till svars och arbetet framåt måste intensifieras med kraft. De som har utsatts ska få stöd. Mänskliga rättigheter utmanas i stora delar av världen och vi ser en global tillbakagång. Internationella åtaganden ifrågasätts och omtolkas. Deras universella status erkänns inte. Allt fler auktoritära stater och politiska krafter hotar på nytt de landvinningar som har uppnåtts. Inte minst gäller det demokratiska fri- och rättigheter samt olika minoriteters mänskliga rättigheter. är de mänskliga rättigheterna globala, odelbara och ömsesidigt förstärkande. Till och med i vårt närområde, i och EU, ser vi en oroande tillbakagång och inskränkning vad gäller mänskliga rättigheter och de universella fri- och rättigheterna. talar om att återigen införa dödsstraffet och därmed genom eget val lämna . I utdöms och verkställs fortfarande dödsstraff vilket exkluderar dem från . Att återinföra dödsstraffet är ett aktivt val i fel riktning. Det är viktigt att synen på dödsstraffet inte mjukas upp genom att andra länder eventuellt sviktar i synen på det. kan inte acceptera att dödsstraffet återinförs, inte i eller någon annanstans. FN, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21 samt 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20. Världen har blivit betydligt mer polariserad , FN likaså. Alltför ofta har oenighet mellan länder och regioner skapat låsningar och blockerat viktiga beslut och nödvändiga reformer av FN-systemet. Historiskt har ofta spelat rollen som medlare och brobyggare inom FN, inte minst mellan G77-länderna och västländerna. Ska FN enas och bli mer handlingskraftigt krävs bl.a. en reformering av säkerhetsrådet, att generalförsamlingen får en förstärkt position och att respekten för folkrätten återupprättas. kan spela en viktig roll. Att vårt land är militärt alliansfritt och fortfarande åtnjuter ett stort förtroende för vårt arbete för avkolonialisering, nedrustning och fred ger oss en på många sätt unik position. Jag anser att aktivt bör verka för att motverka splittring och låsningar inom FN-systemet för att FN ska bli en mer enad och handlingskraftig organisation. Generalförsamlingen är FN:s mest demokratiska organ med störst legitimitet. då säkerhetsrådet varit handlingsförlamat på grund av att någon av de permanenta medlemmarna har använt sin vetorätt har generalförsamlingen kunnat agera. Organets befogenheter är dock begränsade. Jag anser att generalförsamlingen borde ha en mer framskjuten roll inom FN-systemet och att regeringen ska agera för detta. FN:s generalsekreterare har ett oerhört svårt och viktigt uppdrag. Därför behöver valet av kommande generalsekreterare bli mer demokratiskt och transparent, även om förbättringar skedde inför valet av den nuvarande generalsekreteraren . För att göra valet av generalsekreterare till ett verkligt val bör säkerhetsrådet presentera minst två kandidater för generalförsamlingen. De bör också tydligt motivera sina val. Dessutom bör hela processen med att utse en ny generalsekreterare tydliggöras med en klar tidsplan. Jag anser även att inför framtida val bör bestämma sig för en kandidat och tydligt redovisa grunderna till sitt ställningstagande. bör vidare arbeta för att nästa generalsekreterare blir en kvinna. FN:s verksamhet är omfattande och berör kompetenser som spänner över samtliga departement. För att säkerställa att talar med en enad röst i FN och att vår politik får maximalt genomslag bör en FN-strategi utarbetas. En svensk FN-strategi bör lyfta upp de stora utmaningarna för FN-systemet och fokusera på att hantera de brister som finns inom systemet. Civilsamhället bör ha en framträdande och central roll i framtagandet. En FN-strategi bör också kommuniceras tydligt för att kunna skapa en större offentlig diskussion och folklig debatt om FN och roll i världsorganisationen. har olika strategier för arbetet inom olika FN-organ. Dessa strategier bör inkorporeras i en samlad FN-strategi som både innehåller politiska prioriteringar och tydligt deklarerar hur ambitioner inom FN ska nås. Lärdomar från framtagande av och arbete med sin FN-strategi bör användas vid utarbetandet av en svensk FN-strategi. FN har ofta fått kritik för att vara stängt och svårtillgängligt. har flera framsteg gjorts, inte minst i framtagandet av Agenda 2030 och den pågående processen med att utse en ny generalsekreterare. Men det finns fortfarande mycket kvar att förbättra, inte minst inom säkerhetsrådet. Den bristande insynen i FN-systemet är ett hinder för det civila samhällets möjligheter att bevaka organisationens arbete och de beslut som tas samt kunna påverka processer innan det är . Bristerna handlar om tillträde till både förhandlingsrum och dokument, men också om otydliga och snäva tidsramar som gör att förhandlingsdokument offentliggörs med alltför kort varsel. Regeringen bör alltid verka för en ökad transparens inom FN och genomgående redovisa ställningstaganden offentligt. Civilsamhället spelar en viktig roll som vakthund och förmedlare av information inom FN-systemet. Civilsamhällets deltagande i FN:s högnivåmöten behandlas inom generalförsamlingen där medlemsstaterna får ta ställning till en lista över organisationer. I praktiken har varje medlemsstat näst intill vetorätt när det gäller det civila samhällets deltagande och behöver inte ange något skäl för att kräva att en enskild organisation ska utestängas. Denna ordning måste reformeras för att säkerställa civilsamhällets deltagande vid FN-möten och inom systemet i sin helhet. Jag anser därför att bör verka för att stärka civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet. Trots framskjutna roll som både FN-vän och stor bidragsgivare återfinns relativt få svenskar inom FN-systemet. Att svenskar gör karriär inom FN berikar både och FN. Jag anser därför att regeringen bör verka för att fler svenskar gör karriär inom FN-systemet. Ett sätt att stärka svensk representation inom FN skulle kunna vara att verka för att anställningsvillkoren underlättar familjeliv och tar hänsyn till olika typer av familjer. Det krävs också en tydlig politisk vilja för att öka antalet svenskar. Det måste bli lättare att gå från ett arbete vid en svensk myndighet eller och erfarenhet från FN måste betraktas som en merit. Det krävs vidare ett välfungerande samarbete i rekryteringsfrågor mellan FN-organen, UD och Sida. bör verka för förbättrade arbetsvillkor för kvinnor inom FN-systemet. FN har länge kämpat med bristande jämställdhet och snedvriden representation utifrån kön. En jämnare representation löser inte bristen på jämställdhet, men de uppmärksammade sexuella trakasserierna och övergreppen av fredsbevarande FN-trupper samt oförmågan att hantera frågor om SRHR vittnar om en världsorganisation där männens perspektiv dominerar. Ett hinder för en mer jämställd representation är arbetsvillkoren. är ett föregångsland när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Dessa kunskaper och erfarenheter anser jag att bör använda i arbetet med att utveckla FN till en mer jämställd organisation. bör även göra ökad representation av kvinnor till en prioriterad fråga i sitt FN-arbete. Medlemsstaterna bidrar ekonomiskt till FN:s olika verksamhetsområden. har flera fonder och program fått mindre pengar till kärnverksamheten då medlemsländerna i stället tenderat att öronmärka bidrag till utvalda projekt eller länder där givaren har nationella intressen. Det försvårar FN-organens långsiktiga insatser för social och ekonomisk utveckling. Kärnstödet behövs för att FN-organens verksamhet ska kunna bedrivas långsiktigt och effektivt. Kärnstöd är dessutom mer demokratiskt då organens beslutsfattande församlingar styr över budgetar i stället för de länder som betalar mest. Jag anser att finansieringen av FN:s verksamhet bör reformeras för att gynna kärnstödet och att bör verka för att fler länder ökar sitt kärnstöd till FN:s arbete. tillsatte FN:s dåvarande generalsekreterare en högnivåpanel som fick uppdraget att föreslå hur FN-systemet skulle kunna moderniseras och reformeras för att bli mer samstämmigt och effektivt när det gäller humanitärt bistånd, utveckling och miljö. har gått sedan högnivåpanelen presenterade sin rapport. Den ledde bl.a. till att FN:s arbete i fält reformerades och att projektet /One UN startade i åtta pilotländer. Jag anser att regeringen bör arbeta för att understödja och förstärka arbetet med One UN. bör öka sitt stöd till den gemensamma budgeten för samordning av FN-organ i berörda länder. I programländerna har de s.k. resident coordinators en nyckelroll i arbetet med One UN som samordnare mellan de FN-organ som finns på plats. är de finansierade genom frivilliga medel från medlemsstaterna, vilket gör de redan belastade tjänsterna mycket osäkra. Jag anser även att bör verka för att finansieringen ska bli tryggare och mer långsiktig. FN, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20. mördades svenska och hennes amerikanska kollega under uppdraget att bl.a. övervaka sanktioner och utreda misstänkta massakrer i i . Jag anser att regeringen måste intensifiera sina ansträngningar för att få till stånd en internationell brottsutredning så att de skyldiga grips och ställs inför rätta. Vidare bör , utifrån rapporten från FN:s board of inquiry se till att de rekommendationer som framförs om ett förbättrat skydd för FN-experter blir verklighet. Det fruktansvärda som hände Catalán och får aldrig hända igen. , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 9. I praktiken råder undantagstillstånd i och all opposition mot regeringen tystas brutalt. Situationen för de mänskliga rättigheterna har successivt försämrats kraftigt och har utvecklats till en av mest hårdföra diktaturer. utnämnde organisationen till världens näst mest militariserade samhälle, efter . Det har fått en bottenplacering i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex . Ett avgörande steg togs 2001, då regimen stängde åtta tidningar och arresterade 15 journalister. är ett av de få länder som saknar oberoende tidningar. En av de arresterade journalisterna var den svenska medborgaren . har olika svenska regeringar försökt få frisläppt genom s.k. tyst diplomati. Det är uppenbart att denna strategi har misslyckats. Därför är det hög tid att går över till en mer offensiv strategi, t.ex. genom att skicka en hög representant till . Jag anser att bör kräva omedelbara frisläppande i alla kontakter med , både bilateralt och inom multilaterala organisationer. , punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 16. Liberalerna ser ett stort behov av individperspektiv i kampen för en bättre värld. Utan demokrater skapas inga demokratier. Demokratiaktivister är centrala i övergången från diktatur till demokrati. Omvärldens stöd betyder mycket för den som kämpar mot en auktoritär regim. måste särskilt arbeta för att , som har suttit i eritreanskt fängelse, släpps fri. , punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 9. Världen över fängslas bloggare och journalister. sitter den svensk-eritreanska journalisten fängslad utan rättegång på grund av sin kritik mot regimen. Både regeringen och EU måste öka sina ansträngningar för att få fri. Jag anser att bör ge frågan nytt liv med hjälp av sin plats i så att den kan väcka åtal mot den eritreanska regimen för brott mot mänskligheten. , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 21.