bet · H601FöU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning om skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas till utgifter för certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Tabell 1 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Vidmakthållande och utveckling av investeringar anslag 1:1 Summa utgifter för vidmakthållande och utveckling Varav projektrelaterade myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar Tabell 1 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Anskaffning och utveckling av nya investeringar anslag 1:3 Varav projektrelaterade myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar Resultat samhällets krisberedskap (inklusive det civila försvaret) I fråga om generell utveckling av samhällets krisberedskap anger regeringen i budgetpropositionen att den nationella risk- och förmågebedömningen visar på utmaningar. Flera åtgärder har vidtagits av olika aktörer utifrån tidigare identifierade brister; t.ex. har mer djupgående riskanalyser genomförts inom utpekade områden, fler utbildningar anordnats för nyckelpersonal och deltagande i övningar prioriterats. Ett fortsatt beredskapsarbete pågår inom de prioriterade områdena energiförsörjning, livsmedel, transporter, hälso- och sjukvård samt omsorg, finansiella tjänster, information och kommunikation, säkerhet och skydd. MSB fördelade sammanlagt till dels myndigheter för projekt, dels kommuner och landsting för åtgärder utifrån lagen om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Medel från anslaget 2:4 har även finansierat forskning och olika studier, t.ex. i fråga om informationspåverkan, kritiska flöden och försörjningsfrågor samt civilt försvar. I fråga om brand- och olycksförebyggande arbete anger regeringen att det omkommer ca 3 000 personer i olyckor i , varav drygt 100 personer i bränder. Inom ramen för den nationella strategin för stärkt brandskydd arbetar MSB tillsammans med myndigheter, kommuner och andra organisationer för att uppnå visionen i strategin – ingen i ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand, t.ex. genom informationssatsningen Aktiv mot brand, som är ett samarbete mellan 200 organisationer. MSB bedömer att förmågan att förebygga bränder och andra olyckor har utvecklats positivt men att det finns områden som behöver utvecklas. För att öka aktörernas förmåga behövs t.ex. fler aktörsgemensamma övningar och utbildningar, framför allt inom området ledning och samverkan. Många kommuner har inte heller kunnat upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst. En viktig orsak till detta är att kommunerna har svårt att rekrytera deltidsanställda brandmän. tillhandahöll MSB ca 200 utbildningsplatser för grundutbildning för heltidsanställda brandmän. Behovet bedöms vara ca 250 utbildade heltidsbrandmän . MSB har även tillhandahållit ca 550 utbildningsplatser för grundutbildning för deltidsanställda brandmän. Behovet bedöms vara ca 850 utbildade deltidsbrandmän. Regeringen beslutade om kommittédirektiven En effektivare (dir. 2017:15). Uppdraget redovisades (SOU 2018:54). Utredaren föreslår hur kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst kan bedrivas mer likvärdigt och effektivt. Utredaren föreslår även hur statens stöd till och tillsyn över kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst kan förstärkas och förtydligas. Andelen kvinnor inom kommunernas operativa räddningstjänstverksamhet är . Andelen kvinnor och män med utomnordisk bakgrund är ännu lägre. MSB stöder löpande räddningstjänsternas arbete för jämnare könsfördelning och ökad mångfald. har också inlett ett arbete som följer av strategin och åtgärdsplanen för en jämnare könsfördelning bland myndighetens anställda. Regeringen anger vidare att MSB har till uppgift att på olika sätt stödja aktörer att förbereda sig för de naturolyckor som ett förändrat klimat kan föra med sig. fördelades till 19 kommuner för förebyggande åtgärder mot översvämningar, ras och skred. Utöver det har även bidrag som uppgår till lämnats till länsstyrelser för deras arbete i enlighet med översvämningsförordningen. MSB har också skapat förutsättningar för samordning genom en tvärsektoriell arbetsgrupp för naturolyckor. hade en extrem vädersituation, vilket bl.a. lett till flera omfattande skogsbränder. har genomfört stora och utdragna insatser för att skydda människor, egendom och miljö. MSB har bistått med förstärkningsresurser. har också fått ett betydande stöd från andra länder, bl.a. med vattenbombande flygplan och helikoptrar samt räddningstjänstpersonal med utrustning. I fråga om säkrare hantering av farliga ämnen har MSB i uppdrag att bidra till en stärkt förmåga vad gäller en säkrare hantering av sådana ämnen (benämns ofta CBRNE − kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen). Det sker bl.a. genom föreskriftsarbete, tillståndsprövning, tillsyn och marknadskontroll. genomförde myndigheten 52 tillsynsbesök och åtta reaktiva marknadskontroller samt beslutade i 4 380 ärenden utifrån regleringen i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor. Vidare har MSB medverkat i () regeringsuppdrag om att se över beredskapszoner för verksamheter med joniserande strålning. I slutrapporten redovisades bl.a. förslag på nya beredskapszoner kring kärnkraftverken. Ett tilläggsuppdrag har därefter lämnats till MSB för att i samråd med SSM komplettera slutrapporten med förslag till nödvändiga förordningsändringar. I fråga om samhällets informations- och cybersäkerhet presenterade regeringen en nationell strategi (skr. 2016/17:213). Regeringen har också gett myndigheterna som ingår i samarbetsgruppen för informationssäkerhet (MSB, , , , , och Säkerhetspolisen) i uppdrag att ta fram en samlad handlingsplan för myndigheternas arbete med att genomföra strategin –2022. Regeringen har vidare infört ett system för obligatorisk it-incidentrapportering för statliga myndigheter för att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. inkom 281 rapporter om incidenter till MSB från 79 av 244 rapporteringsskyldiga myndigheter, vilket är i nivå med inrapporteringen . En ny lag om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster trädde i kraft för att genomföra EU-direktivet om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerheten i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet). När det gäller samarbetet på området inom och EU och med Nato anger regeringen att det har utvecklats. Regeringen har gett MSB i uppdrag att bl.a. kunna bistå och ge stöd till EU- och FN-organisationer vid en kris eller katastrofsituation. MSB har genomfört 128 internationella insatser med förstärkningsresurser samt 36 nationella insatser. MSB har haft en ökad ambition inom civil konflikthantering och sekonderat ungefär 30 årsarbetskrafter till insatser främst inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). har vidare gett MSB och i uppdrag att ansvara för att lagerhålla och förmedla materiel för att säkerställa den samlade materielförsörjningen för EU:s civila krishanteringsinsatser. är också en aktiv partner inom det civila krisberedskapsarbetet inom ramen för Natopartnerskapet. Arbetet med civilt försvar har fortsatt att intensifieras, enligt regeringen. Med utgångspunkt i ett särskilt regeringsuppdrag har MSB och Försvarsmakten fortsatt att främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret. Inom ramen för uppdraget genomförs även en fördjupad analys av Försvarsmaktens behov av stöd och samhällets förmåga att lämna stöd. Det civila försvaret har övats i försvarsmaktsövningen och i samverkansövningen Samö2018. Förberedelserna för Totalförsvarsövning 2020 har påbörjats. Den nationella genomfördes för att öka privatpersoners hemberedskap. av kommuner deltog i någon form i kampanjen. Utifrån ett regeringsuppdrag har MSB utarbetat broschyren Om krisen eller kriget kommer och distribuerade den till alla svenska hushåll . MSB har också redovisat en samlad bedömning av befolkningsskyddets nuvarande förmåga samt förslag på hur befolkningsskyddet ska anpassas till nutida förhållanden. Regeringen anger vidare att frivilligas uppdrag har kommit till nytta. Anslaget 2:4 Krisberedskap möjliggör finansiering av uppdragsmedel till frivilliga försvarsorganisationer. genomförde 13 organisationer över 100 uppdrag. I fråga om informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information riktad mot anger regeringen att den har gett MSB i uppdrag att inom myndighetens egna ansvarsområden ha en god förmåga att identifiera och möta detta. En trygg och säker alarmeringstjänst är viktigt för förmågan att hantera olyckor, kriser och krig. mellan staten och föreskriver en medelsvarstid . sänktes medelsvarstiden jämfört med . Vidare har Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) via sms till mobiltelefon i drabbade områden införts och används i allt större utsträckning då de kan sändas ut med stor precision. Anslutningen till (Radiokommunikationssystem för effektiv ledning) har fortsatt att öka. tillkom drygt 5 000 abonnemang, varav merparten från statliga myndigheter. Det totala antalet abonnemang uppgick till närmare 72 000, fördelade på fler än 500 organisationer med ansvar inom bl.a. allmän ordning, säkerhet, energi, hälsa och försvar. MSB har förstärkt robustheten, tillgängligheten och säkerheten i systemet. () är ansvarig myndighet för miljöräddningstjänst till sjöss och sjöövervakning. Myndigheten genomförde 27 miljöräddningsinsatser jämfört med 34 insatser 2016. Liksom föregående år har antalet insatser minskat, men 2017 genomfördes flera omfattande insatser. KBV har genomfört fler kontrollåtgärder än under ett normalår, men väsentligt färre än då den särskilda gränskontrollverksamheten för att stödja innebar ett stort antal åtgärder. Arbetsmetoder har utvecklats när det gäller ett förbättrat urval av misstänkta kontrollobjekt. KBV har med anledning av ett kommande nytt lagförslag förberett sig för utökade rättsliga befogenheter. Förberedelserna har syftat till att identifiera förutsättningar för att rättssäkert och effektivt kunna omsätta utökade rättsliga befogenheter till operativ kustbevakningsverksamhet. KBV har fortsatt sitt omfattande deltagande i Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns (Frontex) insatser i . Myndigheten har deltagit med ett stort kombinationsfartyg, flygplan och mindre båtar. Sammantaget resulterade KBV:s deltagande i att 2 857 personer kunde undsättas. När det gäller sjöräddningsverksamhet nationellt har KBV deltagit i 288 insatser, vilket innebär en knapp ökning jämfört med föregående år. Statens verksamhet utgör en viktig del i det statliga systematiska säkerhetsarbetet, understryker regeringen vidare. Verksamheten är huvudsakligen händelsestyrd beroende på antalet inträffade olyckor. Myndighetens uppsatta mål, att av utredningarna ska vara avslutade , har nästan uppnåtts. Den genomsnittliga utredningstiden – – sänktes något 2017 jämfört med . Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning och utveckling av nya investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för att finansiera vissa kostnader för stöd från andra länder till avseende räddningstjänst eller för beredskapsåtgärder för sådant stöd. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/Partnerskap för fred (PFF). Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader i fråga om Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedierna. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen konstaterar att inga allvarliga tillbud eller haverier inträffade vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser har heller överskridits vid de svenska kärnkraftverken under de senaste dryga tio åren. Halterna av radioaktiva ämnen i miljön fortsätter att vara låga. beslutade om ändringar i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Ändringarna är främst ett led i att genomföra EU:s ändrade kärnsäkerhetsdirektiv (2014/87/Euratom). har också en ny strålskyddslag (2018:396) beslutats. Strålskyddslagen genomför EU:s strålskyddsdirektiv. Arbetet med att stärka säkerhetsskyddet vid de svenska kärntekniska anläggningarna har fortsatt. beslutade () om villkor för drift av det fysiska skyddet av kärnkraftverken. Beslutet innebär bl.a. att kärnkraftverken i bevakas av beväpnade skyddsvakter och att områdena runt kärnkraftverken ronderas av hundförare med bevakningshund. tillsattes en utredning (M 2017:05) om översyn av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Syftet med utredningen är bl.a. att samordna ansvarsförhållandena enligt och kärntekniklagen, utarbeta förslag på sistahandsansvaret för kärnavfall, samordna definitionerna av kärnavfall och radioaktivt avfall i kärntekniklagen respektive strålskyddslagen samt göra en allmän översyn av lagen. Uppdraget ska redovisas . I fråga om kärnavfallshantering har regeringen granskat och utvärderat kärnkraftsindustrins program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall (FUD). Regeringen beslutade att programmet uppfyller 12 § kärntekniklagen men anser att den fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamheten ska omfatta forskning och utveckling om avveckling, nedmontering och rivning samt hantering och slutförvaring av kärnkraftens restprodukter. Vidare ska kommande FUD-program innehålla en beskrivning av hur kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen ska säkras i ett tidsperspektiv på 50–. beslutades de kärnavfallsavgifter som ska gälla för perioden –2020 som reaktorägarna ska betala för att finansiera kärnavfallshanteringen. De inbetalade avgifterna fonderas i Kärnavfallsfonden. Den nya finansieringslagstiftningen trädde i kraft (prop. 2016/17:199). Där tydliggörs bl.a. hur kärnavfallsavgifter och säkerheter (finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp) ska beräknas. I fråga om slutförvarsansökan lämnade kärnkraftsindustrin genom in en ansökan dels till mark- och miljödomstolen, dels till SSM om att bl.a. få bygga en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle. Ansökan har granskats av mark- och miljödomstolen enligt och av SSM enligt kärntekniklagen. Ansökan överlämnades till regeringen med yttrande från domstolen och från SSM. Regeringen ska pröva om verksamheten kan tillåtas och fatta beslut om tillstånd enligt kärntekniklagen respektive tillåtlighet enligt . SSM finansierar och bedriver forskning främst inom kärnsäkerhet och strålskydd. Forskningen finansieras dels från anslaget 3:1 , dels av avgifter från kärnkraftsindustrin via Kärnavfallsfonden. Medel från kärnavfallsfonden utgör den större delen. Syftet med forskningsfinansieringen är att stärka myndighetens och kompetens på området. Myndigheten bidrar också, helt eller delvis, till finansiering av anställningar vid universitet och högskolor. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till () samt till ideella miljöorganisationer. Arbetet med elsäkerhet har som mål att förebygga skador på person och egendom orsakade av elektricitet samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). I arbetet ingår även att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel och tillfredsställande EMC. Regeringen redovisar att en ny elsäkerhetslagstiftning trädde i kraft . Genom regleringen har fått ett helt nytt system för vilka krav som gäller för den som utför elinstallationer, den s.k. elbehörighetsreformen. Det svenska regelverket för elsäkerhet utgår nu från elsäkerhetslagen (2016:732), elsäkerhetsförordningen (2017:218) och ett antal myndighetsföreskrifter beslutade av . Till följd av den nya elsäkerhetslagen har fokus ökat på registrering av elinstallationsföretag och auktorisation av elinstallatörer – ett nytt krav . /18 hade 10 426 elinstallationsföretag registrerat sig i Elsäkerhetsverkets företagsregister. Antalet beslut om auktorisation uppgick till 1 576 stycken 2017, vilket är en ökning med jämfört med . Den främsta orsaken till det ökade antalet ansökningar och beslut är att de flesta elinstallatörsföretag måste ha en auktoriserad elinstallatör knuten till företaget för att kunna registrera sig som elinstallatörsföretag. Totalt finns det ca 44 400 aktiva elinstallatörer registrerade. Tillsyn av elektriska anläggningar, elinstallatörer och elinstallationsföretag utgör en stor del av verksamheten vid . avslutades 459 tillsynsärenden. Det är något fler än föregående år, men ca 200 färre än 2015. genomfördes marknadskontroll av 397 produkter. Detta är en liten minskning jämfört . Nya kontrollmetoder har utvecklats, vilket ökar effektiviteten i tillsynen. Antalet produkter som kontrolleras genom provning i oberoende laboratorier minskade från 357 stycken 2016 till 217 stycken 2017. Antalet produkter som kontrolleras genom dokumentation har ökat kraftigt, från 9 stycken 2016 till 144 stycken 2017. Marknadskontroll genom dokumentation innebär kontroll av att det finns en EU-försäkran, att produkten är märkt på rätt sätt samt att den ekonomiska aktören bedriver ett skadeförebyggande arbete. stoppades 159 produkter i myndighetens marknadskontroll, vilket är en betydande ökning jämfört med , då 99 produkter stoppades. Den höga andelen stoppade produkter beror främst på ett stort projekt med fokus på usb-laddare. har ökat sina informationsinsatser och i allt högre grad prioriterat kommunikativa insatser som ett strategiskt verktyg för tillsyn och marknadskontroll för att tillsynen ska bli mer effektiv. Informationsinsatser görs även kring nya elektrotekniska anläggningar kopplade till den pågående energiomställningen i samhället, t.ex. solcellsanläggningar, energilagring av el, laddstolpar och elvägar. redovisade en rapport om informationskrav vid försäljning av elektriska installationsprodukter. Rapporten visar att det är vanligt att bostadsägare utför egna elinstallationsarbeten, trots att de saknar rätt behörighet. Med anledning av detta har fått i uppdrag att, tillsammans med branschen, ta fram en handlingsplan för hur konsumenter ska kunna få bättre information om hur produkter för elinstallation ska hanteras. Handlingsplanen ska redovisas till . Regeringen har tillsammans med och andra berörda myndigheter under arbetat med ett förslag till förändrat regelverk för vissa avgifter på elområdet. beslutade regeringen om en ny förordning (2017:1040) om elberedskapsavgift, nätövervakningsavgift och elsäkerhetsavgift. Det nya regelverket ska minska administrationen och ge myndigheterna en bättre möjlighet att bekräfta de uppgifter som elnätsföretagen lämnar i samband med att de ska betala avgifterna. Förordningen trädde i kraft . Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter.