bet · H601KrU2 · 2018-11-09 00:00:00 — Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Förslaget innebär att den nuvarande radio- och tv-avgiften ersätts med en public service-avgift som är individuell. Utskottet föreslår vidare att antar regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen och skatteförfarandelagen. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i radio- och tv-lagen med den ändringen i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna att de sändningstillstånd som meddelas programföretagen närmast efter ikraftträdandet ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas för tillstånd som gäller fr.o.m. . Utskottets förslag, i denna del, grundar sig på fyra motioner. Den nya lagen och lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att godkänner vad regeringen föreslår om för , och och avtalet med i . Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns tolv reservationer (S, M, SD, V, KD, L, MP) och ett särskilt yttrande (SD). Proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service. 19 yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ändringar i radio- och tv-lagen Regeringens förslag i övrigt Överföring och förvaltning av avgiftsmedel Tillgångarna på public service-kontot Utredning av public service i sin helhet Saklighet och opartiskhet i public service 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (SD) 2.Ändringar i radio- och tv-lagen, punkt 2 (S, V, MP) 3.Överföring och förvaltning av avgiftsmedel, punkt 4 (L) 4.Årlig balansering och automatisk justering av tillgångarna på public service-kontot, punkt 5 (M) 5.Sänkt avgift när Radiotjänst i har avvecklats, punkt 6 (M, KD) 6.Utredning av public service i sin helhet, punkt 7 (SD) 7.Kortare sändningsperiod, punkt 8 (SD) 8.Årliga budgetunderlag, punkt 9 (SD) 9.Sponsring av , punkt 10 (M, KD) 10.Medieetisk granskning, punkt 11 (M) 11.Utveckla uppdraget till och tv, punkt 12 (M, KD) 12.Saklighetsprövningar och exponering av rättelser, punkt 13 (SD) Ändringar i radio- och tv-lagen, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Ändringar i radio- och tv-lagen antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) med den ändringen att punkt 2 och 3 ikraftträdande och övergångsbestämmelserna ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. 2017/18:4198 av Per Lodenius (C), 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:4200 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2017/18:261 punkt 3. Reservation 2 (S, V, MP) Regeringens förslag i övrigt a) antar regeringens förslag till 1. lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), b) godkänner vad regeringens föreslår om 1. förvaltningsstiftelsen (avsnitt 7.4 i propositionen), 2. avtalet med i (avsnitt 8 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2017/18:261 punkterna 1, 2 och 4–6. Överföring och förvaltning av avgiftsmedel 2017/18:4200 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 3 (L) Årlig balansering och automatisk justering av tillgångarna på public service-kontot 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M) Sänkt avgift när Radiotjänst i har avvecklats 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (M, KD) Utredning av public service i sin helhet 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 7 (SD) 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 9 (M, KD) 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M) Utveckla uppdraget till och tv 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 11 (M, KD) Saklighetsprövningar och exponering av rättelser 2018/19:24 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Reservation 12 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (V), Lawen Redar (S), (M), (S), Per Lodenius (C), (SD), (S), (KD), (S), i (SD), (MP), (M), (S), (M), (SD) och (M). Ärendet och dess beredning tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppdrag att föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2016:111). presenterade Parlamentariska public service-kommittén (Ku 2016:06) sitt delbetänkande SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende. Utredningen remitterades till ca 40 remissinstanser. Regeringen presenterade proposition 2017/18:261 Långsiktig finansiering och stärkt oberoende för public service . Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottets lagförslag återges i bilaga 3. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Med anledning av propositionen har fem motioner väckts. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottets överväganden disponeras så att motioner med skarpa yrkanden på regeringens förslag behandlas först. Därefter behandlas motioner med yrkanden om tillkännagivanden. Två skrivelser har inkommit i ärendet med namnunderskrifter mot den föreslagna finansieringsmodellen (dnr 773-2017/18 respektive dnr 2677- 2017/18). Public service-rådet har delgett utskottet sitt remissyttrande över SOU 2018:50 Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (dnr 671-2018/19). Verkställande direktören för informerade utskottet om programföretagets verksamhet och verkställande direktören för informerade utskottet om programföretagets verksamhet . I betänkandet använder sig utskottet av radio och tv i allmänhetens tjänst respektive public service som liktydiga. Begreppet programföretagen används för (), () och (). SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende Parlamentariska public service-kommittén fick, som framgår ovan, i uppdrag att analysera villkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst och föreslå nödvändiga förändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för verksamheten. I delbetänkandet SOU 2017:79 Finansiering av public service – för ökad stabilitet, legitimitet och stärkt oberoende formulerade kommittén tre kriterier för hur en framtida finansieringsmodell bör se ut. Modellen ska vara långsiktigt stabil, dvs. garantera en förutsebar och ändamålsenlig finansiering . Den ska vara legitim och ha högt förtroende hos allmänheten. Detta bedöms i sin tur kräva att modellen är solidarisk, rättvis och resurseffektiv. Modellen ska också värna verksamhetens oberoende, vilket bl.a. innebär att de medel som samlas in i systemet endast får användas till public service. Kommittén förordade en individuell public service-avgift som betalas av alla som är obegränsat skattskyldiga, har en beskattningsbar förvärvsinkomst och har fyllt vid beskattningsårets ingång. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Parlamentariska public service-kommittén (dir. 2017:73). Uppdraget utvidgades till att omfatta hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst kan utformas i ett nytt medielandskap. Parlamentariska public service-kommittén presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2018:50). Betänkandet har remitterats till ett hundratal institutioner, och remisstiden gick ut . Nationella mål och regleringar inom medieområdet De mål som beslutat för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). fattade den dåvarande regeringen, med stöd av 4 kap. 3 § radio- och tv-lagen (2010:696), beslut om sändningstillstånd för perioden –för (), () samt (). Programföretagens verksamhet ska präglas av oberoende, stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Regeringen anför att det är särskilt viktigt att SR och SVT slår vakt om programområden som är betydelsefulla för allmänintresset. Regeringen fattar beslut om anslagsvillkor för programföretagen som reglerar användningen av de tilldelade avgiftsmedlen. Regeringens utgångspunkt är att oberoende medier utgör ett fundament i det demokratiska samhället. Regeringen anser att det är centralt i programföretagens uppdrag att utifrån krav på saklighet och opartiskhet granska makthavare, bevaka viktiga samhälls- och kulturfrågor och ge utrymme för en mångfald av uttryck och åsikter som annars inte hade synts eller hörts i offentligheten. Public service ses som en demokratisk kollektiv nyttighet som gynnar alla medborgare, oavsett om utbudet konsumeras eller inte. Som en konsekvens av detta bör alla medborgare vara med och bidra till finansieringen av public service. I propositionen föreslår regeringen en ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Den nya lagen och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . föreslås också att den nu gällande lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst upphävs. Utgångspunkten för regeringens förslag är att programföretagen ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet. Det kräver ett finansieringssystem som är långsiktigt stabilt, uppfattas som legitimt av avgiftsbetalarna och värnar oberoendet. Förslaget innebär att den nuvarande radio- och tv-avgiften ersätts med en public service-avgift som är individuell. Public service-avgiften ska betalas av den som är obegränsat skattskyldig, har fyllt och har en beskattningsbar förvärvsinkomst. Ansvaret för att ta in avgiften bör enligt regeringens bedömning ligga på . Regeringen föreslår att ett räntebärande public service-konto upprättas vid . Kammarkollegiet föreslås förvalta avgiftsmedlen på public service-kontot. Regeringen lämnar vidare förslag som syftar till att stärka oberoendet för public service. Regeringen menar att förslagen har en direkt koppling till det nya finansieringssystemet eller på andra sätt en central betydelse för den övergripande regleringen och styrningen av public service. Det handlar bl.a. om ett förtydligande av vad public service-avgiften får användas till, formerna för tilldelning av avgiftsmedel till public service och längden på sändningstillstånd för sändningsverksamhet som finansieras med public service-avgift. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen i sin helhet. Jämför reservation 1 (SD). m.fl. (SD) anför i motion 2018/19:24 yrkande 1 att bör avslå propositionen i sin helhet. Motionärerna menar att skattefinansierade system kräver hög tilltro och trovärdighet och att nuvarande system behöver reformeras på ett flertal punkter för att få folklig legitimitet. Motionärerna anför att skattefinansiering är en långsiktigt bättre lösning än dagens finansieringsmetod utifrån medie- och teknikutvecklingen, men att en sådan lösning inte kan komma på plats innan en reform av public service ägt rum i fråga om bl.a. granskningsfunktion och sändningstillstånd. Av det följande framgår att utskottet välkomnar de förslag som regeringen lägger fram för public services framtida finansiering och stärkta oberoende. Förslagen ligger i linje med de tillkännagivanden som riktat till regeringen om behovet av en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar public services fortsatta oberoende. Därmed avstyrker utskottet motion 2018/19:24 (SD) yrkande 1. Ändringar i radio- och tv-lagen Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) med den ändringen att punkt 2 och 3 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Jämför reservation 2 (S, V, MP) och det särskilda yttrandet (SD). Längden på tillståndsperioderna för programföretagen framgår inte av radio- och tv-lagen, vilket gör att och regeringen inför varje ny tillståndsperiod måste ta ställning till längden på den kommande perioden. Nuvarande tillståndsperiod är och löper ut vid utgången av 2019 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) ger tillstånd att sända marksänd radio och tv i för andra än programföretagen. Dessa tillstånd gäller . Regeringen föreslår att längden på tillståndsperioderna ska framgå av radio- och tv-lagen (2010:696) på samma sätt som för övriga tillstånd att sända marksänd radio och tv. Tillstånd som enligt radio- och tv-lagen ges till sändningsverksamhet som finansieras med public service-avgift föreslås gälla . Regeringen menar att oberoendet stärks om programföretagen har tydliga förutsättningar att långsiktigt planera sin verksamhet. Förslaget innebär att längden på sändningstillstånden inte längre kommer att höra till de frågor som behöver behandlas av och regeringen inför varje ny tillståndsperiod. Perioderna bör enligt regeringen inledas som det hålls ordinarie riksdagsval så att ändrade maktförhållanden i inte får genomslag för programföretagens uppdrag och tilldelning av medel. Regeringen menar också att det är lämpligt att hela beredningsprocessen sker inom samma mandatperiod. Regeringen föreslår därför att längden på nästa tillståndsperiod, dvs. , ska vara , vilket bör framgå av övergångsbestämmelserna i radio- och tv-lagen. Därefter bör, som framgått ovan, sändningstillstånden gälla . Bestämmelserna om åttaåriga tillstånd bör därför tillämpas första gången fr.o.m. . Parlamentariska public service-kommittén föreslog att de åttaåriga sändningstillstånden ska träda i kraft så att åttaåriga sändningstillstånd kan börja gälla 2026 (SOU 2017:79 s. 153–157). Regeringen menar dock, i likhet med programföretagen, att det inte skulle stärka oberoendet och planeringsförutsättningarna för programföretagen att den kommande tillståndsperioden löper . Sammanfattningsvis föreslår regeringen att bestämmelserna i radio- och tv-lagen om åttaåriga tillståndsperioder ska tillämpas första gången för sändningstillstånd som gäller fr.o.m. . Tillståndsperioden som inleds 2020 ska gälla . Regeringen menar också, mot bakgrund av den snabba medieutvecklingen, att en översyn bör göras under den tillståndsperiod som inleds 2020. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . I motionerna 2017/18:4199 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:4198 av Per Lodenius (C), 2017/18:4201 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:4200 av m.fl. (L) yrkande 1, yrkar motionärerna att beslutar att anta regeringens förslag om ändringar i radio- och tv-lagen med den ändringen att de sändningstillstånd som beviljas närmast efter ikraftträdandet för , SVT och UR ska gälla och att de nya bestämmelserna om åttaåriga sändningstillstånd ska tillämpas första gången för tillstånd som gäller fr.o.m. . Ett större oberoende för public service innebär också ett högre ansvarstagande för programföretagen. Utskottet välkomnar därför att regeringen föreslår att det nuvarande sexåriga sändningstillståndet förlängs med så att programföretagen ges möjlighet att fullt ut ta det ansvar som den ökade självständigheten med tilldelning av avgiftsmedel för hela tillståndsperioden innebär. Inte minst är det viktigt att regeringen föreslår att sändningsperiodens längd regleras i radio- och tv-lagen. Utskottet konstaterar att dagens sändningstillstånd har löpt om en period och att det nya systemet föreslås regleras med åttaåriga sändnings-tillstånd som inleds som det hålls ordinarie riksdags-val. Minskade möjligheter för och regeringen att av kortsiktiga politiska skäl detaljstyra programföretagens verksamhet är en central del i förslaget om en ny finansieringsmodell som även speglas i de föreslagna ändringarna i radio- och tv-lagen. Utskottet delar dock inte regeringens bedömning att den första perioden ska omfatta , dvs. perioden –2030 för att säkerställa programföretagens oberoende. I ett snabbt föränderligt medielandskap får en tillståndsperiod anses vara alltför lång. Det snabbt föränderliga medielandskapet anges också som en försvårande omständighet av flera remissinstanser när det gäller längden på tillståndsperioden. Utskottet vidhåller därför den parlamentariska public service-kommitténs förslag, dvs. att bestämmelserna om åttaåriga tillstånd bör tillämpas fr.o.m. . Det innebär att bör anta den lydelse som utskottet föreslår i punkterna 2 och 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i bilaga 3. Utskottet bedömer att ändringen, författningstekniskt och även i övrigt, är av sådan art att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. I övrigt ställer utskottet sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2017/18:4198 (C), 2017/18:4199 (M) yrkande 1, 2017/18:4200 (L) yrkande 1 och 2017/18:4201 (KD) yrkande 1 och tillstyrker delvis proposition 2017/18:261 punkt 3. Regeringens förslag i övrigt Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om ny lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) och lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). godkänner vidare vad regeringen föreslår om förvaltningsstiftelsen och avtalet med i . Lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande radio- och tv-avgiften tas ut med stöd av lag (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst (avgiftslagen). Uttaget är kopplat till innehav av tv-mottagare. Det innebär att alla hushåll och juridiska personer som äger, hyr eller lånar tv-mottagare ska anmäla sitt tv-innehav och betala radio- och tv-avgift till Radiotjänst i (). Radio- och tv-avgiften uppgår till (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). tilldelas programföretagen totalt ca , varav SR tilldelas ca (), SVT ca () och UR ca (). fattar ett s.k. riktlinjebeslut för hela tillståndsperioden om tilldelning av medel till programföretagen inför det att sändningstillstånd meddelas. Därefter fattar , efter förslag av regeringen i budgetpropositionen, ett årligt beslut om tilldelning av medel för . årliga beslut om tilldelning verkställs genom regeringens beslut om anslagsvillkor, som reglerar villkoren för användningen av de tilldelade avgiftsmedlen. Grundprincipen är att de årliga besluten om tilldelning av medel utgår från det tidigare riktlinjebeslutet. Ledamöter i förvaltningsstiftelsens styrelse för , SVT och UR äger de tre programföretagen. Stiftelseformen har valts för att tillgodose kraven på självständighet och integritet för programföretagen i förhållande till att staten är den yttersta ägaren (prop. 1992/93:236 s. 12). Verksamheten leds av en styrelse som består av en ordförande och tolv ledamöter. Regeringen utser ordföranden. Övriga ledamöter utses av regeringen efter förslag från riksdagspartierna (prop. 1992/93:236, bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). Ledamöter i regeringen och anställda i samt styrelseledamöter och anställda i programföretagen får inte vara styrelseledamöter. Beslutet kompletterades 2007 så att samtliga riksdagspartier ska vara representerade i styrelsen enligt en proportionerlig fördelningsmodell som återspeglar mandatfördelningen i då beslut om tillsättning fattas (prop. 2005/06:112, bet. 2005/06:KrU28, rskr. 2005/06:323). huvuduppgifter är att utse styrelserna i programföretagen, med undantag av verkställande direktörer och arbetstagar-representanter, ta ställning till programföretagens årsredovisningar och besluta om ansvarsfrihet för företagens styrelseledamöter och verkställande direktörer. Ägarfunktionen i förvaltningsstiftelsen är begränsad jämfört med motsvarande funktioner inom näringsliv och statliga bolag. Beslut om företagens verksamhetsinriktning fattas av och regeringen. Stiftelsen svarar inte för finansieringen av verksamheten och deltar inte i löpande finansieringsbeslut som gäller företagen. Staten har två avtal med Radiotjänst i (). Det rör RIKAB:s uppgift att uppbära radio- och tv-avgift och att bedriva avgiftskontroll. Det andra avtalet reglerar att RIKAB har till uppgift att förvalta avgiftsmedlen på rundradiokontot och sköta utbetalningarna från kontot till programföretagen. Avtalet mellan staten och RIKAB får sägas upp om ett beslut av motiverar det. Avtalet upphör då att gälla som staten bestämmer. RIKAB träder i likvidation om avtalet upphör att gälla. Avtalet mellan staten och RIKAB upphör att gälla efter uppsägning. Lag om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringen föreslår att den nuvarande radio- och tv-avgiften ska ersättas av en public service-avgift som ska betalas av alla som är obegränsat skattskyldiga, har en beskattningsbar förvärvsinkomst och vid beskattningsårets ingång har fyllt t.o.m. det år den avgiftsskyldige avlider. Enligt regeringens bedömning bör inte juridiska personer omfattas av avgiftsskyldighet. Regeringens utgångspunkt för beräkningen av avgiftens storlek är att avgiftsmedlen ska täcka kostnaderna för public services-verksamhet. Den totala tilldelningen till programföretagen beräknas uppgå till ca . Avgiften ska betalas av den beskattningsbara förvärvsinkomsten, upp till en inkomst som motsvarar 2,092 inkomstbasbelopp för beskattningsåret. Denna beräkning visar att taket för avgiften förväntats bli per betalningsskyldig med utgångspunkt i inkomstbasbeloppet . Beloppstaket för den föreslagna avgiften bedöms vara en beskattningsbar förvärvsinkomst om ca , vilket motsvarar en förvärvsinkomst om ca . Personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång och som har ett förhöjt grundavdrag kommer att kunna ha en högre förvärvsinkomst innan de behöver betala full avgift. Förslaget innebär att ett hushåll med två vuxna med beskattningsbar förvärvsinkomst som mest kommer att få betala . Hushåll där endast en vuxen har en beskattningsbar förvärvsinkomst kommer som mest att få betala . Regeringen ställer det i relation till nuvarande radio- och tv-avgift som är och som enligt prognoserna sannolikt skulle behöva höjas ytterligare . Regeringen anför att taket för avgiften och därigenom storleken på densamma behöver justeras beroende på hur mycket medel beslutar att programföretagen ska tilldelas. Även befolkningsutvecklingen och förändringar i inkomstbasbeloppet kan leda till behov av att justera beloppstaket och därmed avgiftens storlek. Regeringen föreslår att avgiftsmedlen enbart används för public service-verksamhet så att medlen till public service inte blir en del av de årliga budgetförhandlingarna om olika politiska prioriteringar och att tilldelningen av medel även fortsättningsvis ska ligga utanför utgiftstaket. Regeringen menar att det föreslagna systemet på så sätt kommer att fungera som ett slutet finansieringssystem på samma sätt som det nuvarande. Enligt regeringens bedömning bör ansvara för uppbörden av public service-avgiften. Regeringen föreslår att skatteförfarandelagen (2011:1244) ska gälla för public service-avgiften. Avgiften ska ingå i de allmänna skattetabellerna och i de skatter och avgifter som inkomst-deklarationen ska lämnas för. ska bestämma storleken på avgiften i beslut om slutlig skatt. Regeringen föreslår vidare att de avgiftsmedel som tar in ska föras över till ett räntebärande konto i (public service-kontot) som Kammarkollegiet ska förvalta. Regeringen föreslår att beslut som fattas av om tilldelning av avgiftsmedel som fattas inför en tillståndsperiod ska avse hela perioden.