bet · H501FöU7 · 2018-04-09 00:00:00 — Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna av klimatförändringar och naturolyckor. Regeringen har sålunda gjort en satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Satsningen möjliggör för kommuner att kunna vidta fler förebyggande åtgärder. I budgetpropositionen anges att MSB har fördelat till ett tiotal kommuner för just förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. De åtgärder som beviljats bidrag avser främst stabilitetshöjande åtgärder och åtgärder för att förebygga risken för översvämningar. Regeringen understryker vidare vikten av att människors kunskap om hur man förbereder sig för olika kriser och inför höjd beredskap behöver öka när bl.a. det förändrade klimatet leder till att risken tilltar för extrema väderförhållanden och naturolyckor som t.ex. översvämningar. Regeringens proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning presenterades . I propositionen föreslås två ändringar i (2010:900) som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna för klimatets förändring. Regeringen redovisar också en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Utskottet instämmer med regeringens grundsyn – likt man gjorde i betänkande 2016/17:FöU7 – att det generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv att vidta förebyggande åtgärder än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka. Utskottet ser därför positivt på regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen ska fler kommuner kunna få bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder, vilket får anses som särskilt viktigt eftersom samhället står inför konsekvenserna av ett förändrat klimat. Utskottet anser vidare att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. Samverkan i alla dessa delar är central. Utskottet ser inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder i fråga om beredskap för klimatförändringar, detta mot bakgrund av satsningen på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor samt den förestående beredningen av klimatanpassningsproposi-tionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om översvämningar och skred. Jämför reservation 42 (SD). och (båda M) anför i motion 2017/18:3679 att hotet från ständigt varierande vattennivåer alltid är närvarande i . För att vid behov kunna avvattna är det av central betydelse att flödet i kan öka. Riskerna för översvämningar och skred ökar annars för de kommuner som ligger nedströms längs med älven. Motionärerna menar att det saknas både klarhet om beslut och en sammanhållen strategi och organisation där samtliga berörda kommuner har ett ansvar att bidra till ett samarbete. I motionen föreslås att riskerna vid höga vattennivåer i och höga vattenflöden i bör ses över och att ett uppdrag bör ges för att utreda möjliga former för samordning av behövliga klimatanpassningsinsatser. I motion 2017/18:3893 understryker och (båda M) att dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och att just nu är inne i en stor exploateringsperiod. SGI:s () och övriga tillgängliga utredningar visar på de klimatpåverkande faktorerna för en ökad skredrisk. I SGI:s Götaälvutredning bedöms att det är möjligt och rimligt att kunna vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. Mo-tionärerna föreslår att skredrisksäkrande åtgärder bör vidtas omgående i och att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i . m.fl. (SD) lyfter i motion 2017/18:2017 fram de stora risker för jordskred som finns vid . Ett större skred kan ske när som helst, och det kan komma att medföra stora problem i området. Det finns t.ex. många gamla nedlagda industrier i området som har bidragit till kraftiga föroreningar i marker längs älven. Motionärerna föreslår att byggandet av nya slussar bör påbörjas för att kunna göra samordningsvinster med att kunna utnyttja sprängsten från slussbyggen till att jordskredssäkra älven (yrkande 69). I motion 2017/18:2109 skriver (MP) att arbetet med att klimatsäkra måste börja . Enskilda kommuner har ingen möjlighet att själva stå för dessa kostnader som ligger i miljardklassen. Motionären föreslår att åtgärder bör vidtas för att minska den särskilda sårbarhet som kommunerna runt och längs , kommunerna runt samt Skånes kustkommuner är utsatta för (yrkande 8). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) anges att regeringen gör en särskild satsning på klimatanpassningsanslaget för statlig delfinansiering av åtgärder för skredsäkring längs och bildar en delegation för vid SGI. SGI får sålunda i ökade anslag 2018 för att inrätta en delegation för och vidta åtgärder som minskar skred- och rasriskerna i . Delegationen ska bestå av representanter för myndigheter, kommuner och organisationer med särskilt ansvar för , och utses av regeringen. Delegationen leds av SGI:s generaldirektör. Bakgrunden är Götaälvutredningarnas förslag 2011 och 2013. Delegationens uppgift blir att ta ställning till vilka praktiska, geotekniska åtgärder i den skredkänsliga som ska prioriteras för att minska ras- och skredriskerna. Dessa åtgärder kommer sedan att få statlig finansiering för delar av kostnaderna. Generellt sett uttrycker regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) att vidtagandet av förebyggande åtgärder generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre perspektiv än att finansiera konsekvenser av naturolyckor. Regeringen har sålunda gjort en satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. De åtgärder som beviljats bidrag avser främst stabilitetshöjande åtgärder och åtgärder för att förebygga risken för översvämningar. Enligt MSB:s webbplats har myndigheten genomfört översyn av områden med betydande översvämningsrisk i . Den första analysen av områden utfördes , då 18 områden utmed vattendrag och sjöar i identifierades. Vid den senaste översynen har även risker för översvämning vid havskusten analyserats. Det har lett till att ett flertal nya områden har tillkommit. Översvämningar från skyfall ingår inte i bedömningen. Arbetet enligt EU:s översvämningsdirektiv fortsätter, och kommer MSB att ta fram detaljerade kartor för de nya områden som identifierats. har länsstyrelserna uppdraget att ta fram riskkartor för områdena. Riskhanteringsplaner, med mål för att hantera översvämningsriskerna, kommer sedan att tas fram av länsstyrelserna 2020–2021. I MSB:s årsredovisning (publ. MSB1172) anges att MSB bildade en tvärsektoriell grupp med syftet att förbättra samordningen av arbetet med att förebygga, mildra effekterna av och öka förmågan att hantera naturolyckor och naturhändelser i . I arbetsgruppen deltar 16 centrala myndigheter, representanter för Kommuner och Landsting (SKL) och länsstyrelser. Regeringens proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning presenterades . I propositionen föreslås två ändringar i (2010:900) som syftar till att förbättra beredskapen i kommunerna för klimatets förändring. Regeringen redovisar också en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Utskottet ser positivt på regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020 – likt man gjorde i betänkande 2016/17:FöU7 – men också på den nya satsningen på åtgärder för skredsäkring längs . Regeringens proposition mot bakgrund av välkomnas av utskottet ur ett långsiktigt planeringsperspektiv. I sammanhanget anser utskottet också att MSB:s stöd till relevanta aktörer, t.ex. i arbetet med översvämningskarteringar och älvgrupper, bör lyftas fram som ytterligare exempel på det konkreta arbete som görs för att minska riskerna för översvämningar och skred i hela landet. MSB:s vägledningar och förstärkningsresurser anses fortfarande viktiga i de fall det förebyggande arbetet inte räcker till och en översvämning faktiskt sker. Utskottet ser inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder i fråga om översvämningar och skred, då det initierade arbetet med skredsäkring längs kan sägas ske i enlighet med motionärernas intentioner. Fonder för ersättning vid naturkatastrofer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om fonder för ersättning vid naturkatastrofer. Jämför reservation 43 (SD). m.fl. (SD) föreslår i motion 2017/18:2017 att fonder bör byggas upp på nationell grund för att kunna användas vid naturkatastrofer. Fonderna ska uppmanas att söka landstings- och primärkommunala medel. Bidrag för detta ändamål bör inte ges till EU (yrkande 68). Statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med räddnings-tjänst regleras i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, förkortad LSO. Om utflöde i visst vatten av olja eller andra skadliga ämnen har lett till eller sanering har en kommun rätt till ersättning av staten för den del av kostnaderna som överstiger ett av regeringen fastställt belopp (7 kap. 2 §). En kommun har också rätt till ersättning om en räddningsinsats i medfört betydande kostnader. Rätten till ersättning avser den del av kostnaderna som överstiger en självrisk som beräknas enligt grunder som regeringen fastställer (7 kap. 3 §). Ersättningsärendena prövas och administreras av MSB. Ersättningen finansieras genom anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. inom utgiftsområde 6, som uppgår till . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) understryker regeringen att vidtagandet av förebyggande åtgärder generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre perspektiv än att finansiera konsekvenser av naturolyckor. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna av klimatförändringar och naturolyckor. Som utskottet uttryckt tidigare, t.ex. i betänkande 2016/17:FöU7, delar man regeringens bedömning att det krävs ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. I fråga om ersättning för skador vid naturkatastrofer anser utskottet fortfarande att det är viktigt att inte undergräva incitamenten för just förebyggande insatser. har dessutom, efter förslag från regeringen, möjlighet att tillföra medel till det avsedda anslaget vid behov, vilket bl.a. skogsbranden i visade exempel på. har också möjlighet att anvisa ytterligare medel till statsbudgeten. Utskottet vill understryka att det inte finns några hinder mot privata försäkringslösningar på detta område och att det därmed inte finns några starka skäl för att införa ytterligare statliga lösningar. Det aktuella motionsyrkandet avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om behovet av katastrofmedicin. Jämför reservation 44 (M, C, L, KD). m.fl. (L, M, C, KD) anför i motion 2017/18:3220 att en god krisberedskap inom hälso- och sjukvården förutsätter att det finns katastrofmedicinsk beredskap. har risk- och sårbarhetsanalyser och erfarenhet från olika övningar visat att det finns förbättringsområden inom landstingens katastrofmedicinska beredskap, menar motionärerna som föreslår att en översyn av landstingens beredskap och behovet av katastrofmedicin bör göras (yrkande 1). I betänkande 2016/17:FöU7 föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att denna borde göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser. Kammaren biföll utskottets förslag (bet. 2016/17:FöU7 punkt 27, rskr. 2016/17:225). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) hänvisas till om att öva hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera en allvarlig händelse med många skadade. Rapporten visar på behovet för landstingen att i förväg ha kännedom om vilken typ av stöd som kan behövas vid allvarliga händelser med många skadade. Myndigheten tar bl.a. upp att en ökad samverkan i planeringsarbetet för mer omfattande allvarliga händelser skulle kunna lösa en del av denna problematik. Regeringen har beslutat om en nationell säkerhetsstrategi. Att värna individens och befolkningens hälsa ställer krav på hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga att förebygga, stå emot och hantera allvarliga händelser och kriser, anger man i budgetpropositionen. En förändrad hotbild när det gäller terrorhändelser ökar kraven på hälso- och sjukvårdens beredskap. Återupptagandet av planeringen för totalförsvaret medför att hälso- och sjukvården måste ha en beredskap för att värna den civila befolkningen men också för att stödja Försvarsmakten. Regeringen avser därför att förstärka hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar med , enligt budgetpropositionen. I MSB:s årsredovisning (publ. MSB1172) anges att myndigheten har tagit fram en behovsbild och börjat ta fram en vägledning, Det robusta sjukhuset, samt gjort förberedelser för att återuppta bidragsgivningen inom området . Syftet är att säkerställa akutsjukhusens möjlighet att fungera i hela hotskalan, bl.a. genom att öka robustheten i tekniska försörjningssystem. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), skriver Försvarsberedningen: konstaterar i sin risk- och sårbarhetsanalys att behovet av vårdplatser för ett större antal skadade i samband med en allvarlig händelse först kan säkerställas efter ett omfattande omdisponeringsarbete, som innebär en prioritering av vårdplatser, intensivvårdsresurser och postoperativa vårdplatser som kräver medicinska och etiska ställningstaganden. Försvarsberedningen menar att ”sjukhusens förmåga att tillhandahålla vård är också beroende av en funktionalitet inom andra samhällssektorer, t.ex. elförsörjning, dricksvattenförsörjning samt elektroniska kommunikationer” och konstaterar, med stöd av , att ”är ett importberoende land när det gäller läkemedel”. Försvarsberedningen skriver också: Landstingen/regionerna och övriga berörda sjukvårdshuvudmän måste börja planera för höjd beredskap och krig i enlighet med vad som föreskrivs i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap (LEH). bör vara pådrivande för att en sådan planering sker. Sjukvården i totalförsvaret bör utgå från den civila sjukvårdsorganisa-tionen. En omfattande parallell förmåga i Försvarsmakten bör således inte skapas. [De samlade förslagen] skulle leda till en avsevärt förbättrad beredskap och förmåga inom sjukvården att hantera krigssituationer. Denna förmåga kommer att stärka även den fredstida förmågan att hantera stora skadeutfall vid t.ex. större olyckor eller terroristattacker. Enligt webbplats har Försvarsmakten och undertecknat ett gemensamt inriktningsdokument om myndigheternas arbete med hälso- och sjukvård inom ramen för det nya totalförsvaret. Mot bakgrund av det förändrade säkerhetsläget i närområdet inledde Försvarsmakten och 2015 projektet sjukvårdssystem. Syftet har varit att identifiera sårbarheter och förändringsbehov för att möta behovet av sjukvård vid olyckor, katastrofer och krig. Inom ramen för samarbetet har myndigheterna tagit fram ett koncept om hur civilmilitär samordning av planering, utbildning och kompetensförsörjning samt resurser för omhändertagande och vård skulle kunna bidra till en ökad nationell förmåga. Myndigheterna har för avsikt att ta fram nationella planer för trauma- och katastrofmedicinsk utbildning, stöd och inriktning till forskning genom för katastrofmedicin samt utveckling av nationella riktlinjer för multiprofessionell övning och träning. Utskottet konstaterade i betänkande 2016/17:FöU7 att det förekommit att svenska sjukhus behövt införa s.k. stabsläge i vissa kritiska situationer, såsom vid överbeläggningar eller vid akut personalbrist. En utveckling som innebär att sjukvården behöver gå in i stabsläge även vid relativt normala förhållanden är enligt utskottets mening oroande, särskilt med tanke på att möjligheterna att kunna ge en adekvat sjukvård lär vara mindre vid en extraordinär händelse med en än hårdare belastning på vårdresurserna. Utskottet ser positivt på det arbete som bedriver tillsammans med landstingen i frågan, men enligt utskottets mening behöver en djupare översyn av situationen och dess konsekvenser göras. har tidigare ställt sig bakom utskottets förslag att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser. Utskottet välkomnar de initiativ MSB nu tagit för att säkerställa akutsjukhusens möjlighet att fungera i hela hotskalan och den inriktning som Försvarsberedningen visar på i fråga om en förbättrad sjukvårdsförmåga, och instämmer bl.a. i att sjukvården i totalförsvaret bör utgå från den civila sjukvårdsorganisationen. En omfattande parallell förmåga i Försvarsmakten bör således inte skapas. Det är också positivt, anser utskottet, att regeringen i budgetpropositionen föreslagit att extra finansiella medel tillförs för ändamålet samt att Försvarsmakten och nu fördjupar sin samverkan. Mot bakgrund av de initiativ som regeringen och centrala myndigheter redan har tagit, samt i väntan på regeringens återapportering i fråga om tidigare nämnda tillkännagivande, Försvarsberedningens slutrapport och regeringens beredning av där föreslagna åtgärder, finns det inte skäl för utskottet att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om katastrofmedicin och sjukvård. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om drunkningsolyckor. (M) anför i motion 2017/18:991 att bör anta en nollvision för att minska antalet drunkningsolyckor. Motionären föreslår att regeringen skyndsamt bör utreda frågan och ta fram en nationell handlingsplan för hur arbetet ska koordineras. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anger regeringen att kommunernas olycks- och brandförebyggande verksamhet har stor betydelse för människors säkerhet och trygghet. MSB stödjer löpande den verksamheten genom exempelvis framtagande av statistik och analyser som kan ligga till grund för att inrikta kommunernas olycks- och brandförebyggande verksamhet. Regeringen anger vidare att samhällets olycksförebyggande verksamhet liksom brandskyddet i större utsträckning behöver samordnas och utgå från enskildas förutsättningar och behov genom riktade insatser. MSB anger i en promemoria till utskottet (MSB dnr 2017-952) att de har som mål att antalet drunkningar och drunkningstillbud ska minska. Myndigheten arbetar aktivt med stöd till kommuner, allmänhet, frivilligorganisationer och statliga myndigheter i deras strävan att öka skyddet mot drunknings-olyckor. Stödet består bl.a. av att tillhandahålla informationsmaterial, studier, handledningar och andra publikationer, filmer, statistik och av att medverka vid konferenser som rör vattensäkerhet. Myndigheten har också möjlighet att bevilja uppdragsersättning till ideella organisationer som genomför kursverksamhet riktad till allmänheten i syfte att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. (), som arbetar med en nollvision, får och har fått sådan ersättning för genomförandet av kurser i vattensäkerhet. Uppdragsmedlen uppgår till –2018. Minst 3 700 personer ska utbildas genom 465 kurser (kvalitetssäkrade till åtta deltagare per kurs) i hela . I samarbete med ansvariga myndigheter och organisationer har MSB också tagit fram en guide till ökad vattensäkerhet för kommuner och andra anläggningsägare. MSB har också meddelat allmänna råd (SRVFS 2007:5) och kommentarer om utrustning för vattenlivräddning vid hamnar, kajer, badplatser och liknande vattennära anläggningar. MSB deltar vidare i som är ett samarbetsorgan mellan myndigheter, fritids- och försäkringsbranschen samt fritidsbåtslivets och sportdykningens organisationer vars främsta uppgift är att förbättra sjösäkerheten och informera om hur sjöolyckor kan och ska undvikas. Utskottet välkomnar – likt man gjorde i betänkande 2016/17:FöU7 – det systematiska arbete som MSB bedriver genom stöd till kommuner, allmänhet, frivilligorganisationer och statliga myndigheter i deras strävan att öka skyddet mot drunkningsolyckor. Svenska insatser bör särskilt framhållas men också den enskildes primära ansvar för sin egen säkerhet. MSB:s systematiska arbete för att genom samverkan mellan berörda aktörer i samhället förebygga och hantera olyckor och kriser överlag bör också lyftas fram i sammanhanget, anser utskottet. Utskottet ser inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder på området för tillfället, och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om fyrverkerier. Jämför reservation 45 (V). m.fl. (S) anför i motion 2017/18:1078 att problemen med felaktig och olovlig användning av fyrverkerier och smällare på många håll i landet utgör ett växande problem som skapar allmän oro och otrygghet. Kommunerna har genom den lokala ordningsstadgan möjlighet att reglera när och var fyrverkerier får användas, och lagstiftningen ger polisen möjlighet att ingripa vid direkta lagöverträdelser som t.ex. om åldersgränser för inköp och användande inte efterlevs. Branschen har också tagit ett större ansvar för att begränsa försäljningen av pyroteknik. Problemet är dock så omfattande att polisen omöjligen kan ingripa och stävja missbruket. Motionärerna föreslår att möjligheterna att lagstifta om tillståndsprövning för alla fyrverkerier bör ses över. I motion 2017/18:3598 anför m.fl. (V) att det finns många skäl för att reglera användandet av fyrverkerier: miljöskäl, personskadeskäl, djurskyddsskäl m.m. Det handlar bl.a. om att begränsa användandet till vissa anvisade platser och tidpunkter samt reglera vem som får sälja och köpa fyrverkerier och när detta ska få ske. finns dock brister när det gäller såväl tillsyn som efterlevnad menar motionärerna som föreslår att regeringen bör återkomma med förslag för att förbättra tillsynen och efterlevnaden vad gäller användandet av fyrverkerier (yrkande 18). Pågående arbete och gällande ordning MSB är den myndighet som på regeringens uppdrag skriver föreskrifter och allmänna råd som rör hanteringen av fyrverkerier. Föreskrifterna bygger på lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor, förkortad LBE, och förordningen (2010:1075) om brandfarliga och explosiva varor. Hela lagstiftningen har som mål att fyrverkerier och andra brandfarliga och explosiva varor ska hanteras så säkert som möjligt, dvs. att om den som hanterar explosiva varor följer de regler och föreskrifter som finns tillgängliga så ska risken att skadas av en explosivvara vara liten. Lagen ska även förhindra s.k. obehörigt förfarande med vilket menas att den som hanterar de explosiva varorna måste uppfylla tillämpliga paragrafer i lagstiftningen. I den sistnämnda skrivelsen skulle missbruk kunna tolkas in, enligt MSB. MSB har bl.a. tagit bort vissa artiklar som allmänheten får hantera utan tillstånd och som ställt till skada. Senast var det miniraketer och stora raketer (nettovikt explosivämne) på pinne som togs bort. pågår ett arbete med att ta bort alla raketer på pinne för allmänheten.