bet · H501UU12 · 2018-05-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelsen från delegation vid och regeringens skrivelse om verksamheten inom till handlingarna. Utskottet föreslår också att avstyrker samtliga motioner som behandlas i betänkandet. I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, C). Redogörelse /18:ER1 Från delegation vid . Skrivelse 2017/18:139 Verksamheten inom m.m. och . Fem yrkanden i en följdmotion. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Europarådet och , punkt 1 (M) 2.Europarådet och , punkt 1 (SD) 3.Europarådet och , punkt 1 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:139 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 17, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:4037 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Redogörelse /18:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /18:ER1 till handlingarna. Regeringens skrivelse 2017/18:139 Verksamheten inom m.m. och lägger skrivelse 2017/18:139 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utrikesutskottet redogörelse /18:ER1 Från delegation vid och regeringens skrivelse 2017/18:139 Verksamheten inom m.m. och . En följdmotion har väckts med anledning av regeringens skrivelse, och under den allmänna motionstiden /18 inkom två motioner som berör . Motionerna behandlas i detta betänkande. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . I redogörelsen beskrivs den svenska delegationens arbete i . Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna samt avstyrker motionerna. Utvecklingen inom kärnvärden, nämligen mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, beskrivs i regeringens skrivelse fortfarande som förhållandevis dyster. Verksamheten i fortsätter att utspelas mot en bakgrund av ekonomiska svårigheter, terrorhot och flyktingkris på den europeiska kontinenten. Politisk populism och främlingsfientliga krafter får förstärkt genomslag i flera av medlemsstaterna. Flera länders brist på respekt för sina åtaganden har blivit tydliga. Det gäller särskilt utvecklingen i efter kuppförsöket respektive illegala annektering av och Sevastopol och utvecklingen i östra . Dessa utmaningar har genomsyrat arbetet i . Såväl som har reagerat med ekonomiska påtryckningsmedel mot . för skrivelsen utgjorde även den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i en besvikelse. Frågor som har präglat den parlamentariska församlingens debatter har varit migrations- och flyktingkrisen samt mänskliga rättigheter och den demokratiska utvecklingen i , , , och . Vidare har frågan om annektering av och utvecklingen i östra tagits upp. Vid sidan av det politiska arbetet har den parlamentariska församlingens verksamhet präglats av en förtroendekris. Församlingens ordförande avgick efter korruptionsanklagelser, och en oberoende korruptionsutredning tillsattes för att genomlysa hela verksamheten. Utredningen var klar . antog församlingen 55 resolutioner, 21 rekommendationer och 4 yttranden. Den svenska delegationen deltog i församlingens verksamhet genom bl.a. flera inlägg i debatterna. I kommittémotion 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 17 anförs att man bör värna och stärka arbetet med mänskliga rättigheter med om mänskliga rättigheter som en för arbete. I kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 19 anförs att man ser en oroande negativ utveckling för demokratin i några av EU:s medlemsländer, att roll i detta arbete måste tydliggöras, att konvention om mänskliga rättigheter är ett viktigt verktyg samt att löpande revisioner av medlemsländernas rättssystem bör införas. I kommittémotion 2017/18:4037 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen återtar sin ratificering av protokollet för klagofristen i . I yrkande 2 framförs att bör avstå från medverkan i ett europeisk-romskt och konst. I yrkande 3 anförs att ska verka starkare i för den enskilda medborgarens rätt att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation i medlemsstaterna. I yrkande 4 anförs att ska verka i för ett starkare samarbete i för att motverka antisemitism. I yrkande 5 anförs att regeringen bör verka för kraftfullare åtgärder mot för att de ska stå bakom fundamentala värderingar inom . bildades av tio likasinnade länder i , däribland . Utskottet konstaterar att organisationens huvudarbete går ut på att bevara och främja kärnvärden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Redan i betänkande 2014/15:UU14 betonade utskottet vikten av att inom ramen för arbetar för att rådet inriktar sin verksamhet på arbetet med dess tre kärnvärden. Utskottet underströk vidare i betänkande 2016/17:UU13 vikten av att den genom representation i ministerrådet arbetar för att roll inte riskerar att undermineras samt säkerställer möjligheter att utöva tillsyn över medlemsstaters, observatörsstaters, kandidatländers eller partnerskapsstaters åtaganden. Utskottet noterar att verksamheten i fortsätter att utspelas mot en bakgrund av ekonomiska svårigheter, terrorhot och stora flyktingströmmar på den europeiska kontinenten. Politisk populism och främlingsfientliga krafter får förstärkt genomslag i flera av medlemsstaterna. Tendensen till bristande förtroende för gemensamma institutioner och gemensam övervakning av rättighetsfrågor bland vissa länder och befolkningsgrupper fortsätter. Utmaningar som genomsyrat arbetet i har t.ex. varit utvecklingen i efter kuppförsöket respektive illegala annektering av och Sevastopol och utvecklingen i östra . Utskottet konstaterar att man bl.a. genom MR-kommissarie, och arbetar för att värna om kärnvärdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. har lämnat en rad tydliga rekommendationer till . som första granskning av ägde rum inledde Europeiska kommissionen en s.k. strukturerad dialog med , där man utgick från rekommendationer. beslutade kommissionen att inleda en process mot enligt artikel 7.1 i . generalsekreterare , dess kommissarie för mänskliga rättigheter och flera övervakningskommittéer har vid olika tillfällen framfört kritik mot . Den övergripande bedömningen från bl.a. har varit att vissa av de grundlagsändringar som har genomförts i undergräver möjligheten till konstitutionell kontroll och äventyrar maktdelningsprincipen. Utskottet noterar vidare att den parlamentariska församlingens spanska ordförande avgick , efter en förtroendekris riktad mot honom. Samarbetet mellan och den parlamentariska församlingen har fortsatt och har dominerats av två frågor. Den ena har varit parlamentariska församlings (PACE) temporära indragning av rösträtt , som en konsekvens av illegala annektering av , vilket fått till följd att valt att inte sända några ledamöter till den parlamentariska församlingen . Den andra frågan har gällt korruptionsanklagelser, och utskottet noterar att den oberoende korruptionsutredning som tillsatts för att genomlysa hela verksamheten presenterade sin rapport . I rapporten som har tagits fram av de tre experterna, , föreslås att de etiska reglerna och kontroller kring PACE-ledamöters förehavanden förstärks. har uppmanat de inblandade parlamentarikerna att ta en paus medan utskottet för arbetsordningen, immunitet och institutionella frågor överväger ytterligare åtgärder. PACE:s ordförande har även i ett brev till de nationella parlamentens talmän, daterat , uppmanat till att vid behov vidta nödvändiga åtgärder. Utskottet konstaterar vad gäller EU:s anslutning till för de mänskliga rättigheterna att förhandlingar har återupptagits inom EU i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer, och inriktningen för arbetet är att internt inom EU försöka hitta lösningar på domstolens kritiska synpunkter. När rådet hittar lösningar som bedöms kunna tillgodose synpunkterna, kan förhandlingarna med återupptas. Vidare noteras att övergripande målsättning är att anslutningen till ska komma till stånd och att anslutningen ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. Vad gäller motion 2017/18:3775 yrkande 19 kan utskottet konstatera att det framgår av konventionen, som har ratificerat, att dödsstraffet ska vara avskaffat och att ingen får dömas till ett sådant straff eller avrättas. I utskottets betänkande 2015/16:UU15 kommenteras dödsstraffet särskilt. Utskottet anser att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna och utgör ett omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning, samt fördömer därför tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas. har i uttalanden kopplade till tydliggjort att dödsstraffet inte har en plats inom dess verksamhetsområde. Med vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3239 yrkande 17 samt 2017/18:3775 yrkande 19. Utskottet föreslår att lägger redogörelse /18:ER1 och skrivelse 2017/18:139 till handlingarna. Vad gäller framförda motionsförslag om klagofristen i , om att avstå från medverkan i ett europeisk-romskt och konst, om den enskilda medborgarens rätt att välja politisk åskådning och facklig organisation samt om att motverka antisemitism konstaterar utskottet att likalydande yrkanden behandlats i betänkandena /15:UU14 och 2016/17:UU13. Utskottet står fast vid sitt ställningstagande. Utskottet har vidare behandlat utvecklingen i i betänkande 2017/18:UU14 och återkommer om utvecklingen i i betänkande 2017/18:UU10. Därmed avstyrks motion 2017/18:4037 yrkandena 1–5. och , punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:4037 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. Vi ser en oroande negativ utveckling för demokratin i några av EU:s medlemsländer, såsom i , och . Det är tydligt att EU inte har verktygen för att kunna påverka medlemsländer i detta avseende. roll i detta arbete måste tydliggöras. konvention om mänskliga rättigheter är ett viktigt verktyg. Löpande revisioner av medlemsländernas rättssystem bör införas. måste vidare, genom att kritiskt granska och följa upp, reagera när de s.k. partnerskap-för-demokrati-länderna inte lever upp till de förutsättningar som är fastslagna i partnerskapsavtal eller söker kringgå dessa. och , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4037 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 19. är ett mycket bra organ för politiker från demokratiska länder att samlas och knyta kontakter med varandra. Det är likaså ett bra sätt för att skapa mellanstatliga samarbeten och tillsammans främja mänskliga fri- och rättigheter i och utanför vår kontinent. Vid en högnivåkonferens i antogs en deklaration som innebär vissa ändringar i och rätten att inleda mål. Tidsfristen för att lämna in klagomål till domstolen kommer att minskas från . anser att den här förändringen är olycklig. Det är viktigt att potentiella klaganden har tillräckligt med tid mellan det att en påstådd kränkning äger rum till dess att tidsfristen löper ut. Förkortningen av den fristen syftar till att minska antalet mål, vilket vi i grunden kan förstå. Det målet uppnås dock bättre genom att utöka domstolens kapacitet. Därför vill vi att regeringen återtar sin ratificering av protokollet. Diskussioner om ett europeiskt romskt och konst () med kopplingar till har förekommit. Institutets syfte är att ge underlag till och medlemsstaterna kring romska frågor, främja dialog mellan romer och övriga samhället och även att visa upp den romska kulturen och konsten. Beslut har fattats om att institutet ska förläggas i . Romska kulturcenter är mycket vanligt förekommande i . ser inte mervärdet i att bygga upp ytterligare ett. Vi anser att bör avstå från medverkan i det nya centret. och rätten att välja politisk åskådning Rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation är skyddad av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I artikel 14 i den europeiska stadgan fastslås ett förbud mot diskriminering såsom på grund av kön, ras, hudfärg, språk, religion, politisk eller annan åskådning. Trots detta förekommer det i och till och med i diskriminering på grund av politisk åskådning. Regeringen bör tydligare ta avstånd från denna typ av diskriminering, och bör lyfta fram frågan i i syfte att stärka rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation och för att motverka diskriminering på grund av politisk åskådning. Tyvärr har det skett en ökning av antisemitism i . Antalet hatbrott mot judar har ökat, och på flera håll i är judars säkerhet allvarligt hotad. Detta är en oacceptabel utveckling där det måste ske en förändring. som ska försvara medborgares mänskliga rättigheter i medlemsstaterna har ett stort ansvar att samarbeta för att motverka antisemitism och sprida bättre kunskap om judarna och deras historia för att motverka fördomar och hat. Vi anser att inom aktivt ska verka för kraftfullare åtgärder och samarbete för att motverka antisemitism. är representerat av en mycket stor delegation i , och dess representanter deltar aktivt i en lång rad olika politiska grupper. Dessvärre har varit förhållandevis passivt när brutit mot internationell rätt genom sitt intåg i och samt genom dess frekventa övertramp avseende fundamentala mänskliga fri- och rättigheter, då inte minst med hänseende till massarresteringar och attacker mot oppositionella, journalister och andra som varit besvärliga för den sittande regimen. När grova övergrepp begås i ett av medlemsländerna riskerar legitimiteten för denna församling således också minska. Av den anledningen bör genom verka för kraftfullare åtgärder mot som återkommande ertappas med att bryta mot grundläggande riktlinjer. och , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:4037 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5. De mänskliga rättigheterna utmanas i stora delar av världen, och vi ser en global tillbakagång. Till och med i vårt närområde, i och EU ser vi en oroande tillbakagång och inskränkning vad gäller mänskliga rättigheter och de universella fri- och rättigheterna. I länder såsom och går utvecklingen minst sagt i fel riktning, likaså i och i . talar om att återigen införa dödsstraffet och därmed genom eget val lämna . I utdöms och verkställs alltjämt dödsstraff, vilket exkluderar landet från . Att återinföra dödsstraffet är ett aktivt val i fel riktning. Vi kan inte acceptera att dödsstraffet återinförs, inte i eller någon annanstans. anser att det är av yttersta vikt att fokusera på centrala utmaningar inom mänskliga rättigheter – politiska, religiösa och opinionsfriheter, den demokratiska kulturen, minoriteters rättigheter och oberoende rättssystem. Det är viktigt att arbeta inom EU och med likasinnade för att utveckla och värna dessa fri- och rättigheter. I detta arbete utgör om mänskliga rättigheter en i . Vi vill stärka det arbetet. Det internationella normsättande arbetet är viktigt, och det behöver finnas tydliga och trovärdiga uppföljningsmekanismer och transparens för att bygga tilltro i de internationella institutioner som etablerats, ytterst för mänskliga rättigheter på vår kontinent. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:139 Regeringens skrivelse 2017/18:139 Verksamheten inom m.m. och . 2017/18:4037 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klagofristen vid domstolen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt romskt kulturinstitut och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka starkare för att rätten för den enskilda medborgaren att frivilligt välja politisk åskådning och facklig organisation efterlevs i medlemsstaterna, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ska verka för ett starkare samarbete i för att motverka antisemitism och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för kraftfullare åtgärder mot för att de ska stå bakom fundamentala värderingar inom och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /18:ER1 Från delegation vid . Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:3239 av m.fl. (M): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnittet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna och stärka arbetet med mänskliga rättigheter med om mänskliga rättigheter som en för arbete och tillkännager detta för regeringen. debatterar vi redogörelsen från delegation i och regeringens skrivelse om verksamheten i . Jag vill börja med att rikta ett stort tack till min företrädare på posten som vice ordförande i den svenska delegationen: . Det var han som ledde den moderata gruppens arbete . Också i var en nyckelperson, vars ord skattades högt, särskilt i de turbulenta tider när korruptionsanklagelser riktades mot högt uppsatta EPP-medlemmar, som den numera avgångne presidenten i den parlamentariska församlingen. På svenskt initiativ undertecknade talmanspresidierna i de länder som ingår i NB8, den nordisk-baltiska delegationen, ett brev med krav på en oberoende och transparent utredning av de allvarliga korruptionsanklagelserna inom Pace. Brevet fick gehör, och församlingen beslutade att en oberoende kommission skulle genomföra utredningen. I den kommissionen ingick den svenska domaren . Rapporten offentliggjordes , och den visade tydligt att ledamöter av församlingen inte bara hade brutit mot uppförandekoden utan faktiskt hade begått brott mot själva kärnan i vad står för genom att sälja sina röster för pengar, kaviar, silkesmattor och andra förmåner. Det kastar en svart skugga över hela församlingen, och det krävs stora ansträngningar för att ska reparera den förtroendeskada som dessa korrupta ledamöter har orsakat. , som är den viktigaste organisationen för mänskliga rättigheter i och som människor vänder sig till för att få rättvisa, kan inte och ska inte företrädas av skurkar. Under de fyra sessionerna 2017 antog församlingen 55 resolutioner, 21 rekommendationer och fyra yttranden. Frågorna som dominerade agendan 2017 är alltjämt aktuella - demokratins utveckling i , , , och , annektering av samt migrations- och flyktingkrisen. Vissa länder har i både ord och handling visat att de inte delar de grundläggande värderingar som står för. Särskilt oroande är den negativa utvecklingen för demokratin i EU-länderna , och . Eftersom EU saknar verktyg för att påverka medlemsländer i detta avseende måste agera. Löpande revisioner av medlemsländernas rättssystem torde vara en verkningsfull åtgärd. Situationen efter det misslyckade kuppförsöket i , genomförandet av undantagstillstånd, massuppsägningarna av offentliga tjänstemän, domare och åklagare samt arresteringarna av oppositionella skapar stor oro för utvecklingen i . Allt pekar på att rör sig åt fel håll när det gäller demokrati, rättsstatens principer och respekten för mänskliga rättigheter. Förslaget om återinförande av dödsstraffet, som avskaffades när blev medlem i , skickade ännu en signal om nödvändigheten av att återuppta full övervakning av , vilket också röstades igenom med stor majoritet. får inte dörren för dialog med stängas. Det får inte glömmas att av den turkiska väljarkåren röstade emot ändringarna i konstitutionen. Sedan jag blev medlem i den svenska delegationen har varit ett aktuellt ämne. Den ryska delegationens ackreditering ifrågasattes och som en följd av annekteringen av . valde att inte nominera en delegation till den parlamentariska församlingen, vilket upprepades 2017. slutade betala sin avgift till . Utrikesminister meddelade att betalningarna återupptas först när den ryska delegationens fulla rättigheter är återställda. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT skuld till diskuteras en del, eftersom den gör att församlingens budget inte går ihop. Det hörs röster som vill att ska komma tillbaka, trots att den olagliga annekteringen av och krigföringen i östra fortsätter. Det förklaras med viljan att ge ryska folket tillgång till , och det är en lovvärd föresats. Men är till salu? Kan vi blunda för den olagliga ockupationen bara för att församlingens administration behöver pengar? Dessutom har den ryska författningsdomstolen beslutat att domar, som strider mot den ryska konstitutionen, inte behöver efterlevas. hölls det presidentval i , faktiskt på årsdagen av den formella annekteringen av : . Det var ingen slump, med tanke på de höga popularitetssiffror som fick när han undertecknade den lag som gjorde republiken till en del av den . Det smärtar att generalsekreterare skickade ett gratulationsbrev till trots att presidentvalet varken var särskilt fritt eller var särskilt rättvist och trots att inte direkt är känd som förkämpe för mänskliga rättigheter. Jag vill säga några ord om statusen partner för demokrati, som stiftade 2010. Med den statusen får ett lands delegation delta i församlingens möten och sessioner men inte i voteringarna. Ett krav är att landet ska respektera de mänskliga rättigheterna. Det gör inte alla partnerländer. lade den palestinska ledaren skulden för Förintelsen och förföljelsen av judarna på judarna själva. Det är en fullständigt oacceptabel demonstration av antisemitism som måste få efterverkningar. Med tanke på alla dokument där fördömer antisemitism är det ytterst märkligt att presidenten för den palestinska myndigheten kan uttrycka sig på detta vedervärdiga sätt. trovärdighet undermineras om partner-för-demokrati-länderna inte lever upp till sina åtaganden. Regeringen måste som företrädare för inta en bestämd hållning på denna punkt. Jag vill tacka våra tjänstemän på internationella kansli för deras arbete. Jag vill också tacka mina kollegor. Den svenska delegationen har ett mycket gott rykte i församlingen på grund av den höga närvaron vid omröstningarna och det aktiva deltagandet i debatterna. Jag yrkar bifall till reservation 1. Ja, utvecklingen av demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstaten går tyvärr inte i rätt riktning i vårt . Det är någonting som tydligt märker av. Det är viktigt att det också blir tydligt i denna kammare, i den debatt som vi nu har. Vi har sett utvecklingen smyga fram och med militära medel gå i fel riktning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag pratar naturligtvis om , , , och men också om , och . Rättsstatens principer, som vi alla som har skrivit under och ställt upp på att verka för, och har trott att vi är på väg att nå, undermineras alldeles tydligt. Det har också framgått om man följer expertorgan, , och alla de rapporter som kommer från dem kring de nedmonteringar av rättssystem som pågår. De oberoende rättssystemen blir alltmer beroende, och det är djupt allvarligt. Det är också allvarligt eftersom , som är vår gemensamma bas för mänskliga rättigheter, på det sättet också undergrävs av de olika medlemsstaterna. Vi ser att mediefrihet, yttrandefrihet och, som sagt var, ett fritt och oberoende rättsväsen undergrävs.