bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — Utskottet noterar att har antagit flera resolutioner, senast , som lyfter fram fallet och andra i en liknande situation, uppmanar att upphöra med frihetsberövanden av journalister m.fl. och kräver att alla samvetsfångar i och ovillkorligt släpps fria. Liksom i betänkande 2013/14:UU15 anser utskottet att det är viktigt att och EU även i fortsättningen fäster uppmärksamhet på situationen för och andra personer i en liknande situation. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:3206 (KD) yrkande 14, 2017/18:533 (V) yrkande 16 och 2017/18:568 (L) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen i . Jämför reservation 9 (V). I kommittémotion 2017/18:533 av m.fl. (V) anser motionärerna att kraftfullt bör uppmärksamma de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i i sina bilaterala kontakter med regimen samt i FN och EU (yrkande 14) och att i alla kontakter med , bilateralt och genom multilaterala organisationer, måste kräva Fikru omedelbara frisläppande (yrkande 15). Enligt kommittémotion 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 21 bör regeringen intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet, bl.a. Fikru Maru i . Utskottet behandlade frågan om mänskliga rättigheter i senast i betänkande 2013/14:UU15. Den 15–reste delar av utskottet till . Utskottet konstaterar att den etiopiska ekonomin har utvecklats snabbt men att landet trots det är ett av de fattigaste i och att fattigdomen är utbredd. Möjligheterna att delta i den demokratiska processen är kraftigt begränsade, och situationen för de mänskliga rättigheterna är eftersatt. Respekten för mänskliga rättigheter är fastställd i konstitutionen, men genomförandet har allvarliga brister på flera områden. Enligt UD:s om är rättsväsendet formellt sett oberoende, men det är svagt och rättssäkerheten brister. Situationen i häkten och fängelser är ofta mycket dålig, och frihetsberövades grundläggande rättigheter respekteras inte. Fall av tortyr och annan grym, omänsklig behandling liksom utomrättsliga avrättningar rapporteras av människorättsorganisationer. infördes en ny antiterrorismlag med en oklar definition av terrorism som har öppnat för arresteringar och fängslande av oliktänkande. Vidare saknas oberoende medier och självcensur tillämpas av journalister och oppositionella. Många oliktänkande har lämnat landet. Inskränkningar av internet förekommer. Civilsamhällets organisationer arbetar under svåra förhållanden, särskilt sedan införandet av en lag 2009 som begränsar organisationernas möjligheter att verka i landet och granska regeringen genom att organisationerna får ta emot högst av sin finansiering från utlandet. Exempelvis är organisationerna Human Rights Watch och förhindrade att arbeta i landet. Mötesfriheten är i realiteten begränsad. Utskottet konstaterar att det har förekommit politiska protester som har bemötts med våld av den etiopiska regeringen. Rapporter om hundratals dödsfall och massarresteringar har inkommit. Bland annat har rapporterat om utomrättsliga avrättningar. Efter protesterna införde regeringen ett undantagstillstånd som medförde en rad inskränkningar i de mänskliga fri- och rättigheterna. Undantagstillståndet hävdes men återinfördes senare, och protesterna har fortsatt. Utskottet framhåller vikten av att händelseförloppen utreds av den etiopiska regeringen och att de skyldiga ställs till svars. Av ett uttalande av talespersonen för för mänskliga rättigheter framgår att den etiopiska regeringen beslutade om att släppa ett hundratal frihetsberövade i federala fängelser och att avsluta rättsprocesserna mot ytterligare några hundra individer på regional nivå. I uttalandet uppmanas regeringen att ta ytterligare steg för att släppa frihetsberövade oliktänkande. Det konstateras även att regeringen har sagt sig vara beredd att se över lagstiftning, och i uttalandet lyfts behovet av att se över antiterrorismlagstiftningen och lagstiftningen som reglerar civilsamhället. Utskottet ser positivt på att fortlöpande lyfter fram för etiopiska företrädare att bör vidta åtgärder för att säkerställa fullständiga förenings- och mötesrättigheter, ta bort vaga bestämmelser i antiterrorismlagstiftningen och säkerställa yttrandefriheten för det civila samhället, oppositionspolitiker och oberoende medier, vilket framgår av svar på interpellationerna 2016/17:554 och 557. Utskottet understryker vikten av att regeringen i sin dialog med framhåller att de mänskliga rättigheterna måste efterlevas i praktiken. Utskottet ser allvarligt på situationen för kvinnor i . Kvinnan har en svag ställning i samhället och är diskriminerade i lagstiftningen. Sexuellt våld och diskriminering är utbredda problem. Könsstympning förekommer i stor omfattning. Utskottet konstaterar att har ett långt utvecklingssamarbete med och att förtroendet för på området är stort. Utskottet lyfter fram att ett av syftena med bistånd till är att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i och konstaterar att stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet är en av de tre övergripande prioriteringarna för samarbetsstrategi med . Delprioriteringar är ökad rättssäkerhet, stärkt demokratiskt ansvarsutkrävande och transparens på lokal nivå, stärkt kapacitet i det civila samhället för att verka för öppenhet, ansvarsutkrävande och ökad respekt för mänskliga rättigheter samt ökad respekt för och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa. Utskottet konstaterar att EU tar upp frågan om mänskliga rättigheter i dialogen med inom ramen för det s.k. strategiska engagemanget och att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter besökte landet för en sådan dialog. EU har även ett antal projekt till stöd för stärkandet av de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i . När det gäller yrkanden om Fikru Maru välkomnar utskottet uppgifterna från om att Maru har frigivits och att rättsprocessen därmed har avslutats. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2017/18:533 (V) yrkandena 14 och 15 och 2017/18:3745 (KD) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen i m.m. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (V). I kommittémotion 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 6 anförs att regeringen inom världssamfundet bör verka för att demokratiska modell i så stor utsträckning som möjligt anpassas till landets traditionella klanstruktur. Detta ska ske i syfte att finna en långsiktigt hållbar lösning på landets styre. Vidare anses att regeringen bör verka för att FN:s insats i (Unsom) utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet i syfte att hålla kostnader nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar och stödja uppbyggnaden av en beskattad vit ekonomi i landet (yrkande 8). Dessa förslag återkommer i kommittémotion 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 9. I kommittémotion 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 17 vill motionärerna att genom sitt engagemang i betonar vikten av att landets kvinnor inkluderas i freds- och försoningsarbetet och att det nuvarande vapenembargot upprätthålls och följs så att tillförseln av vapen upphör. Vidare anförs att bör stödja arbetet för fred och demokrati i (yrkande 18). I kommittémotion 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 1 anses att regeringen bör se över möjligheten till ytterligare diplomatiska förbindelser med Somaliland och i yrkande 9 att bör erkänna Somaliland som självständig stat. I yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för att upprätta samverkan mellan svenska och somaliländska myndigheter. Vidare vill motionärerna att UD ska se över sin säkerhetsklassning av Somaliland (yrkande 3). I yrkande 5 för motionärerna fram att regeringen bör se över hur man kan stödja områdena Puntland och Galmudug. Dessa förslag återkommer i kommittémotion 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 , 6 och 10. Utskottet konstaterar att är ett av världens fattigaste och mest sköra länder. Det mycket dåliga säkerhetsläget i landet tydliggjordes inte minst av den förödande terrorattacken i . av inbördeskrig och våld har satt sina spår. Även om vissa framsteg har gjorts såsom genomförandet av indirekta parlamentsval , ökad politisk representation av kvinnor och val av president är situationen för de mänskliga rättigheterna fortfarande mycket allvarlig. saknar kontroll över hela det somaliska territoriet. I UD:s om konstateras att de kränkningar och övergrepp av mänskliga rättigheter som pågår i skuggan av den pågående konflikten mellan regeringen och är svåra att överblicka men omfattande. Kidnappningar, våldtäkter, urskillningslöst våld och dödande liksom tvångsrekryteringar är exempel på sådana kränkningar. I den somaliska interimsförfattningen är sammansättningen i nationalförsamlingen baserad på en klanbaserad formel. Partisystemet är mycket svagt. Diskussioner om en ny författning pågår. Det finns inget institutionellt ramverk för civilsamhället och de organisationer som finns arbetar framför allt med social utveckling. Det förekommer rapporter om frihetsberövanden och påtvingade försvinnanden av människorättsförsvarare, fredsaktivister, politiskt aktiva och journalister i hela landet. hamnar på plats 167 av 180 länder i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex och trakasserier och våld mot journalister får generellt inte några rättsliga konsekvenser. Självcensuren är utbredd. Religionsfrihet garanteras i interimsförfattningen men i praktiken är det inte socialt accepterat att praktisera någon annan religion än islam. Korruptionen i är utbredd och i index för upplevd korruption hamnade 2017 längst ned av de 180 länderna. En anledning till den bristande efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna är bristen på ett fungerande och oberoende rättsväsen, ett rättssystem som delvis domineras av klanintressen, den låga kapaciteten hos myndigheter och institutioner, brister i lagstiftningen och svårigheten med samordning mellan federal och regional nivå. Vidare är det vanligt med godtyckliga frihetsberövanden, utomrättsliga avrättningar och hot och våld. Det stora antalet internflyktingar är en grupp som är särskilt sårbar. Utskottet konstaterar att klansystemet även leder till att vissa etniska grupper diskrimineras bl.a. vad gäller tillgången till mat och land för odling och bete, liksom när det gäller tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård. Utskottet konstaterar att avsaknaden av en formell och fungerande rättsapparat i stora delar av landet har lett till utbredd straffrihet och små möjligheter till ansvarsutkrävande. Dödsstraff utdöms av både federala och regionala administrationer i flera delar av landet. Utskottet upprepar sitt ställningstagande att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. Dödsstraffet utgör ett oacceptabelt, omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning och rättsstat. Utskottet fördömer tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas, inklusive i . Utskottet ser med stor oro på situationen för kvinnor och flickor i . Könsbaserat och sexuellt våld är utbrett, lagstiftningen är diskriminerande, kvinnor är marginaliserade och möjligheter till rättslig prövning saknas för de övergrepp som begås. Utskottet konstaterar att det faktum att klansystemet återspeglar sig i rättssystemet och förekomsten av informella rättskipningsmekanismer bl.a. undergräver kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter. Kvinnor som utsätts för sexuellt våld och våldtäkt får sällan tillgång till rättvisa utan bestraffas ofta i dubbel bemärkelse då klansystemet i stället använder sig av ett s.k. kompensationssystem, där offret ofta tvingas gifta sig med förövaren. Utskottet konstaterar vidare att förekomsten av könsstympning är högst i världen. Mödra- och barnadödligheten är hög. Utskottet ser positivt på att arbete pågår i för att landet ska ansluta sig till FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw) och hoppas att detta kan ske skyndsamt. Utskottet framhåller även att stödde deltagande i den andra granskningen i FN:s universella granskningsmekanism (UPR) och att rekommenderade att ratificerar Cedaw, ratificerar protokollet till den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter när det gäller kvinnors rättigheter i och antar och genomdriver lagar och förordningar som förbjuder alla former av våld mot kvinnor. Utskottet konstaterar att har gett aktivt stöd till freds- och statsbyggnadsprocessen i och är en av de största givarna i landet. Insatserna inom ramen för det svenska biståndet har bl.a. fokuserat på mänsklig säkerhet och försörjning, demokrati och mänskliga rättigheter samt hälsa och jämställdhet. Ett särskilt fokus har legat på kvinnors och ungas situation. Projekt finns även för att bekämpa och förebygga våldsbejakande extremism. Utskottet konstaterar att regeringen har beslutat om anvisningar för en ny utvecklingsstrategi för och att Sida och har fått i uppdrag att ta fram ett underlag till en ny strategi. Inom uppdraget låg också att resonera om hur den svensk-somaliska diasporan skulle kunna bidra till utvecklingen i . En utgångspunkt har varit att biståndet till ska öka till . Sida och underlag bereds av UD. Utskottet konstaterade i betänkande 2017/18:UU2 att stöd till konfliktlösnings- och försoningsinitiativ med fokus på kvinnors deltagande är viktigt, liksom att biståndet även bör komplettera och stödja politiska processer och reformer i säkerhetssektorn. Utskottet konstaterar att en förutsättning för en långsiktigt hållbar och fredlig utveckling är kvinnors deltagande på alla nivåer i samhället. Jämlik hälsa med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive könsstympning, är en viktig inriktning för den nya strategin för . Utskottet framhåller även vikten av att stödet omfattar hela landet. Utskottet konstaterar att EU har ett omfattande engagemang för fred, säkerhet, utveckling och demokrati i . Samarbetet täcker en rad olika områden. EU är den största finansiären av Afrikanska unionens (AU) fredsbevarande insats (Amisom) vars trupper är en förutsättning för stabiliteten i stora delar av landet. Insatsen påbörjade en neddragning . EU:s insats EU Navfor arbetar med att skydda matsändningar från , EU:s civila insats Eucap med att förstärka Somalias kustbevakningsförmåga och EU:s militära insats Eutm med att utbilda den nationella armén. Utskottet ser positivt på att bidrar med personal till samtliga av EU:s insatser. EU har även ett betydande utvecklingssamarbete med . Huvudkomponenten består av stöd till att främja freds- och statsbyggande. Andra områden är bl.a. livsmedelssäkerhet och motståndskraft, utbildning och stöd till civilsamhället. Samarbetet baseras på överenskommelsen om en ny giv för som antogs i och som utgör ett ramverk för att främja återuppbyggnaden av ett federalt . Vidare ger EU humanitärt stöd. Utskottet framhåller även att FN har ett omfattande engagemang i landet, bl.a. genom FN:s insats Unsom. Utskottet konstaterar mandat fastställdes genom säkerhetsrådsresolution (2013) och att mandatet har förlängts ett antal gånger , senast genom resolution (2018). Det nuvarande mandatet löper t.o.m. . Mandatet för Unsom omfattar bl.a. politisk rådgivning till den federala regeringen och Amisom om fredsbyggande och statsbyggande när det gäller reformer av styrelseskicket, säkerhetssektorn, rättsstatsprincipen, utveckling av ett federalt system, konstitutionell granskning, demokratisering och samordning av det internationella givarsamfundet. Exempel på andra delar av mandatet är att bidra till stärkandet av federalregeringens kapacitet att främja respekten för mänskliga rättigheter och kvinnors situation, främja skyddet av barn, förebygga konfliktrelaterat sexuellt och könsbaserat våld, stärka rättsinstitutionerna och bidra till motverkandet av våldsbejakande extremism. Utskottet konstaterar att uppdraget också stöder genomförandet av den nationella säkerhetsarkitekturen som godkändes av den federala regeringen och regionerna och den övergripande strategin för säkerhetsstrukturerna. I detta ingår stöd till säkerhetssektorreform och rådgivning för att bygga upp polisen. Utskottet konstaterar att Unsom är närvarande i flera delar av landet, däribland Puntland och Somaliland, och att planer pågår för att upprätta närvaro i Galmudug. Utskottet konstaterar att införde ett vapenembargo mot i syfte att hindra det omfattande vapenflödet till landet. Vapenembargot genomfördes av EU 2002. Därefter har undantag införts i syfte att utveckla den framväxande säkerhetsinfrastrukturen i landet. Utöver vapenembargot, inklusive förbud mot tekniskt och finansiellt bistånd samt förmedlingstjänster, omfattar sanktionerna frysning av tillgångar och ett förbud mot import av träkol från . införde FN även ett vapenembargo mot , delvis på grund av att rapporter hade inkommit om att inte hade respekterat vapenembargot mot . Utskottet konstaterar att FN:s vapenembargon mot och förlängdes . Enligt utskottet har sanktionerna en central roll i de internationella ansträngningarna för att bekämpa . I betänkande 2015/16:UU15 behandlade utskottet ingående Somaliland och regionens historia. försöker Somaliland i allt väsentligt agera som en självständig stat. Detta har skapat spänningar mellan regeringen i och ledarskapet i Somaliland. Somaliland präglas av ett relativt lugn och flera relativt framgångsrika val har genomförts, senast . I viss utsträckning finns fungerande institutioner och ett civilt samhälle. Utskottet gjorde under /16 en uppföljning av UD:s reseavrådan. Utskottet konstaterar att det är UD som avgör när en avrådan från resor bör ske och att en avrådan är en rekommendation till svenskar med syftet att befästa eller förändra deras resebeteende. UD avråder från resor till ett land, eller delar av ett land, när säkerhetssituationen bedöms som mycket farlig, oberäknelig eller snabbt föränderlig. Utskottet konstaterar att avrådan görs på basis av ett antal kriterier och att det rör sig om en bedömning av säkerhetsläget och inte en politisk bedömning. Utskottet konstaterar att bistånd till även kommer Somaliland till del. Insatser i Somaliland har utförts inom ramen för resultatstrategin för internationella bistånd i –2017. har bl.a. gett stöd till mödra- och barnavård, och via organisationen har stöd getts till genomförande av val i Somaliland. Ytterligare ett exempel på projekt som kommer Somaliland till del är det s.k. svensk-somaliska affärsutvecklingsprogrammet som syftar till att underlätta för företagare att starta och att vidareutveckla hållbara affärsverksamheter i landet. Vidare har gett stöd till dialogen mellan Somaliland och den federala regeringen och fredsprocessen mellan Somaliland och Puntland. har även ett betydande humanitärt bistånd till Somaliakrisen som även kommer Somaliland till del. Inom ramen för EU:s engagemang i inbegrips särskilda arrangemang för Somaliland som möjliggör utvecklingsinsatser där. EU ger därför ett betydande stöd även till Somaliland. När det gäller yrkanden om att erkänna Somaliland som självständig stat påminner utskottet om att ett beslut om att erkänna en stat fattas av regeringen, normalt efter sammanträde med . Utskottet konstaterar att traditionellt har tillämpat ett antal grundläggande kriterier när det gäller att erkänna stater. erkänner stater, inte regeringar eller politiska aktörer. Stater är de viktigaste folkrättsliga subjekten. Grundläggande för erkännande av en stat är existensen av ett bestämt territorium och av en befolkning. Vidare krävs en regering som med ett rimligt mått av stabilitet utövar en effektiv kontroll över detta territorium. Regeringen ska också ha vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt och accepteras någorlunda allmänt internationellt. Utvecklingen i har tagit ett viktigt steg framåt i och med genomförda parlaments- och presidentval. , liksom övriga internationella samfundet, gav aktivt stöd till valprocessen och arbetade för så inkluderande och rättvisa val som möjligt. står nu inför utmaningen att fortsätta den federala statsbyggnadsprocessen. I detta ingår att reglera förhållandet mellan centralregeringen och de federala delstatsregeringarna. Utskottet konstaterar att konfliktlösning och försoning är viktiga delar i denna process. Utskottet framhåller att ger stöd till dialog- och medlingsinsatser i , vilket även inkluderar dialog mellan den federala regeringen och Somaliland, och hoppas att denna dialog snart kan ges ny energi. Utskottet noterar att regeringens uppfattning är att ett erkännande av Somaliland som självständig stat inte skulle gynna den fortsatta fredsprocessen i utan till och med kunna inverka negativt på utvecklingen i regionen. Utskottet kan därutöver konstatera att Somalilands önskan om att erkännas av det internationella samfundet som en självständig stat inte har rönt några framgångar. har konsekvent i resolutioner slagit fast att suveränitet, territoriella integritet och enighet ska respekteras. I interimsförfattning föreskrivs att de gränser som hade års författning fortfarande gäller och att ingen delstat eller region har rätt att bryta sig loss från landet. Utskottet kan också konstatera att inget land har erkänt Somaliland och att Somaliland inte heller är medlem i AU. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:468 (SD) yrkandena 1–3, 5, 6, 8 och 9, 2017/18:533 (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:1600 (SD) yrkandena 1–3, 6, 7, 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen i . Jämför reservation 12 (SD) och 13 (L). I partimotion 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 2 framhålls vikten av att markera mot behandling av sin civilbefolkning och i yrkande 3 vikten av att särskilt markera mot behandling av hbtq-personer. I yrkande 10 anser motionärerna att ska verka för att stärka civilsamhället i . Enligt kommittémotion 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen utöka arbetet för att skydda oppositionspolitiker och journalister som far illa i . Utskottet behandlade situationen för de mänskliga rättigheterna i i betänkande 2015/16:UU15. I samma betänkande gjordes ett tillkännagivande till regeringen (rskr. 2015/16:288). Regeringen meddelade i skrivelse 2017/18:75 att regeringen avser att lämna en samlad redovisning av vidtagna åtgärder med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . Utskottet konstaterar med oro att situationen för de mänskliga rättigheterna i har försämrats påtagligt på en rad områden. UD:s slår fast att det inte går att tala om reella demokratiska institutioner i och att inflytande för medborgarna saknas på alla politiska nivåer. Oppositionella partier och individer trakasseras, förföljs och fängslas. Situationen för människorättsaktivister och politiska meningsmotståndare blir sämre och sämre och möjligheterna för dessa att verka kringskärs, exempelvis genom lagen om utländska agenter . Utskottet beklagar särskilt att antalet hot, våldsamma överfall, rättsliga åtgärder och smutskastningskampanjer i statliga medier mot oppositionella har ökat . Utskottet konstaterar att situationen är särskilt svår i norra . Utskottet konstaterar att ökningen av repressiva åtgärder har lett till ett ökat antal politiska fångar. I betänkande 2015/16:UU15 tog utskottet upp situationen för de s.k. Bolotnajafångarna och mordet på oppositionspolitikern . Utskottet framhåller vikten av att upphör med att förfölja oliktänkande, respekterar yttrande-, mötes- och föreningsfriheten och avskaffar de lagar som förhindrar framväxten av ett aktivt och självständigt civilsamhälle. Utskottet framhåller vidare att har ett ansvar för att säkerställa att mänskliga rättigheter efterlevs, för att oppositionella och oberoende kritiker skyddas på hela det ryska territoriet och för att de som är ansvariga för kränkningar av mänskliga rättigheter åtalas och döms.