bet · H501KrU6 · 2018-04-09 00:00:00 — Bestämmelser om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum finns i förordningen (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Vid fördelning av bidrag tas bl.a. hänsyn till om ett centrum i sin verksamhet samarbetar med skolor, högskolor, folkbildningen, kulturinstitutioner, näringsliv, samhälle och andra teknik- och natur-vetenskapscentrum och stimulerar till nytänkande och entreprenörskap inom det tekniska och naturvetenskapliga området. har ca att fördela 2018. Teknik- och naturvetenskapscentrum, s.k. science centers, är interaktiva anläggningar som sprider kunskap om och skapar intresse för naturvetenskap och teknik. De riktar sig både till skolan och till allmänheten. Det finns 19 science centers i som företräds av branschorganisationen . Tillsammans har de drygt 2 miljoner besökare. Av dessa är ca 300 000 elever i olika pedagogiska program och ca 30 000 är lärare och pedagoger i fortbildning. På nordisk nivå finns organisationen () och på europeisk nivå Network of (Ecsite). Att unga uppmuntras till en aktiv livsstil är viktigt inte minst mot bakgrund av att många barn tillbringar alltmer tid stillasittandes. Utskottet vill understryka vikten av ökad fysisk aktivitet och motorisk träning i skolan, något som kan bidra till att fler barn och unga ska kunna nå studieframgång. Utskottet välkomnar därför att regeringen aviserat en utökning av antalet timmar i ämnet idrott och hälsa. Utskottet ser positivt på den verksamhet som bedrivs vid teknik- och naturvetenskapscentrum. Utskottet har dock tidigare (senast i bet. 2015/16:KrU4) ansett att verksamheten vid teknik- och naturvetenskapscentrum i första hand är en fråga för skolor, företag, universitet, högskolor och organisationer. Utskottet har ingen annan uppfattning . Motionerna 2017/18:1645 (S) och 2017/18:2506 (M) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kulturskolorna ska vara en angelägenhet även i fortsättningen. Jämför reservation 9 (M, SD). anför i motion 2017/18:3071 av m.fl. yrkande 4 att kulturskolorna fortsatt ska vara en angelägenhet. I motionen anförs bl.a. att staten bör stötta den mångfald som de kommunala kulturskolorna erbjuder men understryka att det är en verksamhet som kommunerna har det yttersta ansvaret för. Regeringen beslutade propositionen En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna, prop. 2017/18:164. I propositionen föreslås att det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. För att nå det övergripande målet gör regeringen bedömningen att statens insatser för den kommunala bör bidra till – att tillgänglighet och jämlikhet främjas – ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck – hög kvalitet såväl i den breda som i den fördjupade undervisningen – god kompetensförsörjning. Regeringens utgångspunkt är att ska vara en angelägenhet, och syftet med de statliga insatserna ska vara att stödja den kommunala när det gäller utveckling och förnyelse. För att nå det nationella målet bedömer regeringen att det behövs en struktur för statens insatser till stöd för den kommunala . En sådan struktur föreslås bestå av stöd till nationell samordning, bidrag för utveckling och stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det är viktigt att förblir och frivillig. Vidare anförs att det nationella mål som föreslås avser de statliga insatserna till stöd för den kommunala , och strukturen för de statliga insatserna på området saknar krav på motprestation från kommunernas sida utan lämnar utrymme för egna prioriteringar inom kommunen. Regeringens bedömning är att förslagen inte har betydelse för det kommunala självstyret. Utskottet anser att kulturskolorna är en av landets största och viktigaste satsningar på barn- och ungdomskultur. är en integrerad del av svenskt kulturliv och utbildningsväsende . spelar en stor roll för barns och ungas möjligheter att själva få pröva på musik och andra kulturformer och bidrar till att utveckla elevernas personlighet och intressen. Musik- och kulturskolorna fyller enligt utskottet en viktig funktion för barn och unga, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. har verksamheten sannolikt bidragit till att intresset för kultur har ökat generellt i samhället, gett kulturen högre status och större legitimitet samt bidragit till en ökad bildning. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att förblir både och frivillig. Utskottet vill betona att i huvudsak finansieras av kommunerna själva. Det innebär att kommunerna även i fortsättningen bör ha samma frihet som tidigare att utforma verksamheten vid sina kulturskolor. Statens åtgärder bör syfta till att stimulera kommunerna att ta steg för att utveckla så att barn och unga kan erbjudas undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom för att utveckla möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Motion 2017/18:3071 (M) yrkande 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till ungdoms-organisationer och om motorhobby som tagit ställning till relativt . Utskottet har tidigare i mandatperioden (bet. 2016/17:KrU8) avstyrkt motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att dessa motionsyrkanden kan beredas i förenklad form och avstyrker dem därmed. Motion 2017/18:855 av Lawen Redar (S) I motionen yrkas att regeringen bör analysera behovet av åtgärder i syfte att förstärka ungas möjlighet till självständigt arbete. Motion 2017/18:3526 av (SD) yrkandena 1, 3 och 5 I motionen anförs behovet av att värna motorsporten (yrkande 1) samt värdet av motorsport och motorhobby för teknikutveckling, entreprenörskap och kompetensutveckling (yrkande 3). I samma motion anförs vikten av att fånga ungdomars teknikintresse genom motorhobby (yrkande 5). Information om barns rättigheter, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 3. För att kunna påverka sin situation och vara delaktig är det viktigt att ha tillgång till information, inte minst om vilka rättigheter man har. Barn vet sällan vad deras rättigheter innebär eller hur de ska få information om dem. Vi som vuxna bär ansvaret för att säkerställa att det finns målgruppsanpassad och tillgänglig information, dels om barnets rättigheter, dels kring den situation barnet befinner sig i. Barn har rätt att komma till tals i frågor som rör dem, och åsikterna ska beaktas i relation till barnets ålder och mognad. Denna rätt finns inskriven i , vilket innebär att de stater som skrivit under ska se till att barnen har möjlighet att utnyttja sina rättigheter också i praktiken. Det kan handla om rätten att få komma till tals i frågor som rör barnet som person, t.ex. umgänge, vårdnad och boende eller rätten att få veta vad som ska hända och varför. Jag anser att information till barn och unga om vart de kan vända sig om de behöver hjälp eller stöd, anpassad för målgruppen, ska finnas tillgänglig där barn och unga är, exempelvis skolan, idrottsplatsen och ungdomsgården. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 8. är emot barnäktenskap utan undantag. Vi anser att det krävs ytterligare åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Sådana insatser för att motverka tvångsgifte och hot om tvångsgifte kan t.ex. vara tydliga och riktade informationskampanjer. Det är viktigt att alla berörda och alla verksamheter som möter barn och unga och som har i uppdrag att ge stöd och skydd till dem har kännedom om lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap för att de ska kunna ge stöd och hjälp till unga som riskerar att utsättas för eller som lever i ett tvångs- eller barnäktenskap. i har på ett förtjänstfullt sätt arbetat fram en kampanj om lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap. Vi anser att det finns ett behov av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja, inklusive informations- och stödåtgärder på flygplatser som vänder sig till unga som är på väg att föras utomlands med flyg. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förebyggande arbete för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 46 och 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 8 och 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3217 av m.fl. (M) yrkande 19. Att själv ha rätt att bestämma vem man ska gifta sig med är en grundläggande rättighet i . Trots det har vi kunnat se en utveckling där allt fler unga känner att de inte kan välja partner fritt. En undersökning visade att det kunde vara över 70 000 unga i som kände av begränsningar vad gäller val av partner, begränsningar som oftast kom från den närmaste familjens förväntningar eller krav. Några nyare siffror eller undersökningar än den utredning som dåvarande gjorde 2009 är svårt att hitta. Det finns inga återkommande undersökningar som kan visa hur läget förändras eller utvecklas. Vi menar att det är viktigt att få grepp om situationen och att kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig med någon de inte själva valt. Vi vill därför ha återkommande undersökningar på området. Det bör vidare tillsättas en utredning med syfte att se vad som kan göras för att skärpa lagstiftningen och förhindra tvångsäktenskap. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skola och andra aktiviteter , punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2017/18:1857 av och i (båda C). För ensamkommande barn kan sommaren vara ett avbrott från en fungerande vardag, av osäkerhet och brist på sysselsättning. För att fylla detta tomrum har vissa kommuner gjort försök med sommarskola för nyanlända och asylsökande barn. Sommarskolan har kombinerat utbildning med andra sociala aktiviteter som på olika sätt främjar lärande, språkutveckling och inkludering i samhället. menar att sommarskola enligt denna modell kan vara ett bra alternativ för dem som vill och som saknar annan sysselsättning . Regeringen bör därför undersöka om det går att utvidga möjligheterna att erbjuda sommarskola för de barn som vill. Skapande skola, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och Amne (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Skapande skola bidrar till att kulturella och konstnärliga uttryck integreras i förskolan, förskoleklassen samt och motsvarande skolformer, vilket innebär att ett stort antal flickor och pojkar får ta del av professionell kultur i utbildningen. Regeringen har ökat anslaget till för att nå ännu fler barn. har därför en mycket hög andel kommuner, , kunnat söka och beviljas bidrag. Bland skolor finns de som tagit emot många nyanlända barn och elever och skolor som har långt till den professionella kulturen. Genom scenkonstturnéer för barn i åldern 3–har Skapande skola även nått 5 700 förskolebarn. valde i den satsningen ut 20 glesbygdskommuner där tillgången till professionell kultur bedömdes vara låg på grund av långa avstånd till de stora scenerna. Vi menar därför att tillräckliga insatser görs och avvisar ett tillkännagivande om att vidareutveckla Skapande skola. Integrera Skapande skola i skolans ordinarie verksamhet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 1. Utvärderingar som gjorts visar att Skapande skola ofta leder till positiva möten som medför glädje, engagemang och stärkt självkänsla hos eleverna och som kan leda vidare till fortsatta verksamheter på olika vägar. Det finns dock frågor och ifrågasättanden som återkommer. Det gäller exempelvis tidsbrist, pengar, förankring, djupare förståelse för varandras uppdrag och brist på gemensamma mål. Skapande skola beskrivs i Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys) rapport skola – En första utvärdering , som ett ”Tomtebloss med låg prioritet”. I rapporten framkommer att en vanlig reflektion från såväl lärare och elever som kulturaktörer är att insatsen inte blir något annat än ett tillfälligt besök som inte sätter några djupare spår. Ofta är Skapande skola-aktiviteterna punktinsatser som pågår ett tag och sedan försvinner. Lite som ett tomtebloss som brinner med sprakande låga , men som inte ger någon varaktig verkan för verksamheten . I Kulturanalys rapport dras därför slutsatsen att så länge som arbetet med kulturella och konstnärliga uttryck konkurreras ut av andra mer tvingande åtaganden, kommer det att vara svårt att uppnå målet för om långsiktig integrering. Det finns inget som tyder på att det skulle ha skett någon förbättring av uppfyllelsen av målet om långsiktig integrering sedan Kulturanalys lämnade sin rapport . anser att såväl samverkan mellan skola och professionell kulturverksamhet som barns och elevers tillgång till olika estetiska uttrycksformer och möjligheten till eget skapande ska vara mer än bara ett tomtebloss som visserligen är roligt för stunden men som inte efterlämnar något mer bestående. Projektet har pågått , varför det bör kunna förväntas att dess mål om en långsiktig integrering av kulturella och konstnärliga uttryck i förskolan och skolan bättre skulle ha uppfyllts vid det här laget och att Skapande skola skulle ha kommit fler elever till del. Det är många faktorer, inte minst rektorers och lärares egna engagemang, som avgör i vilken omfattning elever kan få ta del av Skapande skola-aktiviteter, hur väl de genomförs samt vilken effekt de får för skolans verksamhet. Barns och elevers möjlighet att få ta del av professionell kulturverksamhet och möjlighet till eget skapande är för viktigt för att vara avhängigt eventuella insatser genom Skapande skola. Tillgången till professionell kulturverksamhet och estetiska inslag i undervisningen ska vara integrerad och utgöra en naturlig del av skolans ordinarie verksamhet. Jag anser därför att Skapande skola bör upphöra som projektverksamhet och i stället läggas in i skolans ordinarie verksamhet och dessutom belasta utbildningsbudgeten i stället för kulturbudgeten. Regeringen bör därför återkomma med förslag om det. Samarbete mellan museer och skolor, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2017/18:3223 av (M). Museer är viktiga för enskilda människor och betydelsefulla för samhället utifrån både ett demokratiskt och ett ekonomiskt perspektiv. Museerna finns över hela och är olika varandra med unika samlingar. Räknar man även väldigt små museer finns det drygt 1 700 stycken. Tillsammans har museerna ca 6 000 årsarbetskrafter, i intäkter, i kostnader och 26,5 miljoner museibesök. Det finns museer som är centrala, vid hovstaten och universitet/högskolor (samtliga statliga), regionala, lokala, privata, stiftelseägda och ideellt drivna. I motsats till regeringen, som i propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) endast fokuserade på de statliga museerna, bejakar alla museer. Museer, oavsett huvudman, bör motiveras att fördjupa samarbetet med skolornas undervisning. Vi vidhåller vår uppfattning då utskottet gav regeringen till känna att regeringen skulle utreda hur ett samarbete mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Samarbete mellan museer och skolor, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3223 av (M). Över tid har antalet skolvisningar på museer minskat avsevärt. har därför tidigare motionerat om att skolan behöver få ett tydligt uppdrag för att exempelvis antalet skolvisningar ska kunna öka och samverkan förbättras. I regeringens proposition Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116) aviserades att skulle få i uppdrag att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet och att främja en ökad samverkan mellan kulturarvsinstitutionerna och skolväsendet i alla delar av landet. Kartläggningen skulle sedan ligga till grund för framtagandet av vägledningar. Även mer övergripande frågor skulle lyftas, t.ex. kulturarvets betydelse för lärandet och hur elever under vägledning av en pedagog eller lärare kan möta och använda kulturarvet på olika sätt i sitt lärande. De statliga museernas styrdokument betonar att de särskilt ska integrera ett barnperspektiv och bedriva pedagogisk verksamhet. Många kulturarvs-institutioner erbjuder också programverksamhet riktad mot skolan och samarbetar med skolväsendet eller organisationer inom skolans område. På samma sätt betonar styrdokument för olika skolformer inom skolväsendet vikten av att elever får möta kulturarvet i undervisningen. I propositionen konstaterar dock regeringen att samarbetena ser väldigt olika ut beroende på t.ex. organisationsform och geografisk placering. I samband med kulturutskottets hantering av propositionen riktades ett tillkännagivande till regeringen om att det även bör utredas hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Regeringen bör även göra en motsvarande kartläggning av kulturinstitutionernas och skolväsendets samverkan med varandra och utreda hur samarbetet mellan kulturinstitutionernas verksamhet och undervisningen i skolans kan stärkas. Kommunala kulturskolor, punkt 12 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 4. De kommunala kulturskolorna erbjuder barn och ungdomar en verksamhet som är bred, tillgänglig och av hög kvalitet och är därför viktig för väldigt många barn och ungdomar. Skolornas verksamheter ser olika ut över landet beroende på kommunernas storlek, skattesats och geografiska läge. Staten bör stötta denna mångfald men understryka att detta är en verksamhet som kommunerna har det yttersta ansvaret för. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skapande skola, punkt 8 (V) (V) anför: har under den här mandatperioden tillsammans med regeringen anslagit mer pengar till för att möjliggöra för fler elever att ta del av verksamheten och även utökat verksamheten till att inkludera förskolan. Jag har därför inget principiellt emot det som anförs i motionerna om att fler elever, exempelvis på de fristående skolorna, ska uppmanas att delta eller att fler kommuner ska vara med; däremot vill jag se en helt annan inriktning för verksamheten och vill därför inte ansluta mig till tillkännagivandet. Jag vill att Skapande skola ska upphöra som projekt och i stället bli en integrerad del av skolverksamheten. Detta utvecklar vi i en egen motion, 2017/2018: 2337. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:3193 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målgruppsanpassad information om barnets rättigheter och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:674 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att öka alla barns tillgång till kulturupplevelser och deltagande i kulturverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:855 av Lawen Redar (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka ungas möjlighet till självständig organisering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD): 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regelbundna undersökningar gällande ungas möjlighet att själva välja partner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:983 av och (båda SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regelbundna undersökningar gällande ungas möjlighet att själva välja partner, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1151 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning kring resebidrag för ungdomar i demokratifrämjande syfte bör tillsättas, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med att inkludera ungdomar, särskilt på landsbygden, i demokratiska processer behöver förbättras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1334 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1645 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja inlärning av matematik och naturvetenskapliga ämnen med hjälp av barnens och ungdomarnas intresse för idrotten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1848 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målgruppsanpassad information om barnets rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1857 av och i (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medverka till att kommunerna lever upp till skollagen och och erbjuder meningsfulla aktiviteter också när skolan är stängd, på sommarloven, samt har en plan mot barnfattigdom, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V): 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör undersöka om det går att utvidga möjligheterna att erbjuda sommarskola för de barn som vill och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2146 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om barn- och ungdomsorganisationers betydelse för att öka kunskaperna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2337 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att Skapande skola upphör som projektform och integreras i skolans ordinarie verksamhet och tillkännager detta för regeringen.