bet · H601UbU2 · 2018-12-18 00:00:00 — Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Avslutningsvis vill vi markera mot och förslag som gör det markant svårare för människor, som står långt ifrån arbetsmarknaden, att möjliggöra studier som steg på vägen till arbete. Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 15 Studiestöd inte får överstiga 2019 (bet. 2018/19:FiU1). förslag till anslag inom utgiftsområdet understiger den nivån, men mot bakgrund av vårt ställningstagande i kammaren väljer vi att avstå från ställningstagande i utskottet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 15 Studiestöd. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:1913. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 15. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 15 läggs fram i motion 2018/19:2374. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 15 innebär följande. har ett av världens mest generösa och väl utvecklade studiestödssystem som möjliggör studier för unga människor från alla samhällsklasser. vill bevara detta generösa system då vi anser att samhället tjänar på en välutbildad befolkning. Det är också rättvist med ett studiestödssystem där alla unga människor får möjlighet att studera och utveckla sina kunskaper och förmågor. I vissa avseenden vill göra systemet ännu mer generöst, men i andra avseenden anser vi att det har blivit väl generöst och orättvist. Vi önskar en minskning av studiemedlen som motsvarar den neddragning som gör inom utgiftsområde 17 och som avser den tidigare regeringens satsning 2017 på att motivera personer att söka utbildningsplatser på folkhögskolan. Vi drar också ned på den tidigare regeringens satsning på stödet till introduktionsprogram eftersom den var riktad till en specifik grupp mottagare, vilket vi inte anser blir rättvist i förhållande till andra studerande. Vi minskar därför anslaget 1:2 Studiemedel med . Vi anser att studiestartsstödet, som vi uppfattar är avsett för nyanlända, skapar orättvisa villkor som innebär att andra än nyanlända är hänvisade till att ta studielån för att finansiera sina studier. Studiestartsstödet innebär att den nyanlände slipper ta studielån , vilket enligt vår mening innebär en ojämlik snedvridning i studiefinansieringen. Förlängd möjlighet att ta studielån för den avsedda målgruppen är ett bättre alternativ. Vi minskar därför anslaget 1:7 Studiestartsstöd med jämfört med regeringens förslag. Vi vill ge ekonomiska incitament till såväl studenter som lärosäten som fokuserar på arbetsmarknadens nuvarande och framtida behov. För den individuella studenten vill införa en s.k. utbildningspott som ska öronmärka en höjd bidragsdel till de studenter som väljer att läsa en utbildning till de yrken där det finns och kommer att finnas ett påvisbart kompetensunderskott. Det innebär att de som väljer att studera till vissa utbildningar kommer att medges en höjd bidragsdel inom studiemedlet med . Vårt förslag avser ett visst antal studieplatser. Regeringen ska besluta hur dessa medel fördelas efter samråd med relevanta parter. Detta ekonomiska incitamentssystem avser i första hand efter-gymnasiala utbildningar där ska ingå. kan även praktiska gymnasieutbildningar där det råder stor brist på arbetskraft komma i fråga. Utgångspunkten i vårt förslag är att ingen student – oavsett studieinriktning – ska få det sämre ställt jämfört med . ska vara ett land där människor kan bo, verka och ha sina barn i skolan även utanför de större orterna. Det råder en lärarbrist i glesbygden, vilket behöver åtgärdas. Ett sätt att komma till rätta med detta är att det blir attraktivt att arbeta i glesbygden. Därför anser vi att examinerade lärare som anställs i de områden som EU klassificerar som glesbygd ska få möjlighet att skriva av sina studieskulder . Anslag inom utgiftsområde 15 (C) (C) anför: Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som har stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver framåt. Tvärtom är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I rammotion föreslås därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna som måste beslutas . föreslår därför också sänkta inkomstskatter i rammotionen. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma tillrätta med dessa problem. Förslagen är just första steg. De är snabbt genomförbara och strukturellt riktiga. De behöver dock kompletteras med fler förslag, i enlighet med vad som beskrivs i resten av motionen. De siffersatta förslag som återfinns i ram- och utgiftsområdesmotioner ger alltså inte en heltäckande bild av politik. De är i stället viktiga första steg på vägen mot en mer dynamisk, grön och inkluderande ekonomi. Ska vi kunna genomföra de stora reformer som behöver krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering, och genomföra de reformer som behöver, är fokus framåt. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 15. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 15 läggs fram i motion 2018/19:2636. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 15 innebär följande. Att tillhandahålla en högkvalitativ och tillgänglig utbildning är ett av politikens viktigaste uppdrag. För den enskilde innebär tillgången till utbildning en möjlighet till bildning och personlig utveckling. För samhället innebär en tillgänglig utbildning att arbetskraftens produktivitet kan säkras. Därtill är utbildning en viktig och effektiv omfördelningsmekanism. Genom att göra utbildning tillgänglig jämnas livschanser ut, och behovet av hög beskattning och av snedvridande transfereringssystem minskar. En utbildning som görs tillgänglig baserat på lämplighet och meriter säkerställer också att utbildningen nyttjas effektivt och motverkar social snedrekrytering. Studiestödet fyller här en viktig funktion. Genom att överbrygga kapitalmarknadsimperfektioner görs utbildning tillgänglig för människor som i brist på studiestödet inte hade haft möjlighet att studera, trots att det hade varit en lönsam investering såväl för den enskilde som för samhället. För att öka genomströmningen och få fler i arbete vill ha ett mer flexibelt studiemedelsystem, som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men som också är anpassat för studenter med lägre studietakt, exempelvis de som har gått gymnasiesärskola eller är deltidssjukskrivna. Det ger fler möjlighet till en utbildning som leder till jobb. är möjligheten att få studiestöd begränsad till att omfatta maximalt , och redan minskar det antal veckor en person kan få studielån för. Efter är det inte möjligt att få studiestöd. Det begränsar människors möjlighet att ställa om mitt i eller senare i karriären och att komplettera sin utbildning. Vill man ställa om, men redan har fått studiemedel maximalt antal år, finns det dessutom en broms i systemet som gör att man inte får utbilda sig vidare. Det är inte meningen att personer ska överutbilda sig och ackumulera studieskulder som är omöjliga att återbetala, men det måste finnas möjlighet för fler att gå yrkesinriktade och kortare utbildningar med hjälp av studiestöd. kan man enbart bli beviljad extra studiemedel när man nått taket , vilket inte är tillräckligt för att skaffa sig en yrkesutbildning eller fullfölja ett masterprogram. Jag ser därför behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar , möjliggöra studiestöd efter genom att tillåta studielån men inte bidrag i högre åldrar samt utöka möjligheten till längre studielån så att man kan skaffa sig en tvåårig yrkesutbildning eller genomgå ett masterprogram. Normalt skrivs studielån av mellan 65–, beroende på typ av studieskuld. Studielån som inte har återbetalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Jag vill avskaffa denna avskrivning helt. Anslag inom utgiftsområde 15 (L) (L) och (L) anför: behöver mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller reformer för sänkta skatter på jobb och företagande, mer kunskap i skolan, starkare försvar, ökad trygghet och en återuppbyggnad av den personliga assistansen. Liberalernas budget pekar ut riktningen för de liberala reformer som behövs. är i stort behov av liberala reformer för att möta framtidens utmaningar. Den rödgröna regeringen har avstått från att genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad viktiga politiska områden. Liberalernas budgetmotion innehåller en rad liberala reformer som nu behöver. Var sjätte elev lämnar utan gymnasiebehörighet. Var tredje elev klarar inte gymnasiet. Lärarbristen är stor och våra klassrum präglas av stök och oordning. Detta innebär att elever slås ut istället för att ges möjlighet att förverkliga sina drömmar. Trots skolans stora utmaningar har inga större kunskapsreformer genomförts under förra mandatperioden. Liberalernas kunskapsreformer under Alliansregeringen bröt ett långt kunskapsfall. vill vi fortsätta med kunskapsreformer för skolan genom att förstatliga skolan, fortsätta stärka läraryrket, skapa mer ordning och reda samt införa betyg från årskurs fyra. För att finansiera en skolpolitik med fokus på kunskap, sänkta skatter och ett stärkt försvar föreslår Liberalerna en grön skatteväxling där skatter höjs på det som är skadligt för miljön. Andra finansieringsförslag från Liberalerna är effektiviseringar inom arbetsmarknadspolitiken, avvecklade byggsubventioner och stopp för utbyggda transfereringar. behöver mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller reformer för sänkta skatter på jobb och företagande, mer kunskap i skolan, starkare försvar, ökad trygghet och en återuppbyggnad av den personliga assistansen. Liberalernas budget pekar ut riktningen för de liberala reformer som behövs. är i stort behov av liberala reformer för att möta framtidens utmaningar. Den rödgröna regeringen har avstått från att genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad viktiga politiska områden. Liberalernas budgetmotion innehåller en rad liberala reformer som nu behöver. Var sjätte elev lämnar utan gymnasiebehörighet. Var tredje elev klarar inte gymnasiet. Lärarbristen är stor och våra klassrum präglas av stök och oordning. Detta innebär att elever slås ut i stället för att ges möjlighet att förverkliga sina drömmar. Trots skolans stora utmaningar har inga större kunskapsreformer genomförts under förra mandatperioden. Liberalernas kunskapsreformer under alliansregeringen bröt ett långt kunskapsfall. vill vi fortsätta med kunskapsreformer för skolan genom att förstatliga skolan, fortsätta stärka läraryrket, skapa mer ordning och reda samt införa betyg från årskurs 4. För att finansiera en skolpolitik med fokus på kunskap, sänkta skatter och ett stärkt försvar föreslår Liberalerna en grön skatteväxling där skatter höjs på det som är skadligt för miljön. Andra finansieringsförslag från Liberalerna är effektiviseringar inom arbetsmarknadspolitiken, avvecklade byggsubventioner och stopp för utbyggda transfereringar. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 15. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 15 läggs fram i motion 2018/19:2960. Liberalernas budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 15 innebär följande. Utbildning och högre studier ger möjlighet att lära sig mer om omvärlden och få nya perspektiv. Det ger unga människor en möjlighet att tillsammans lära sig analysera omvärlden och ifrågasätta det som ofta tagits för givet. Högre utbildning för framåt. Det handlar inte bara om att rusta unga personer för arbetsmarknaden, det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i . Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger alla människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiestödssystemet är viktigt för att alla ska kunna gå vidare till högre studier och förverkliga sina drömmar. Vi vill att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång i likhet med andra studerande ska ha möjlighet att få studiestöd. Det bör därför bli möjligt att kombinera studiemedel på deltid med aktivitetsersättning på deltid. Vi föreslår att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder, och vi anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. inrättade ett studiestartsstöd som är ämnat för arbetslösa fr.o.m. det kalenderår de fyller och som har en kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet administreras av () men är inte ett traditionellt studiemedel. Enligt en utgiftsprognos som har redovisats av CSN nyttjas endast en mindre del av stödet. Vår bedömning är att nyttjandenivån kommer att ligga på samma nivå . Under den föregående mandatperioden infördes ett körkortslån som administreras av CSN. Lånet ska användas för att bekosta körkortsutbildning. Vi vill avveckla lånet. Det behövs en ökad tillgång på speciallärare och ämneslärare inom vissa ämnen i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår vi att en premie ska införas för den som fullgör speciallärarexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Vi har länge drivit frågan om tydliga regler för studiemedel för utlandsstudier, då det upptäckts kvalitetsbrister i vissa utbildningar. CSN har utrett hur bestämmelserna ska tillämpas för att säkerställa att studiemedel endast betalas ut för utbildningar utomlands som håller tillräcklig kvalitet. Översynen har lett till att reglerna skärptes . Vår bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella . Vi vill bl.a. fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan införas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett längre arbetsliv bör det även vara aktuellt att i fortsättningen se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Vi vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenterna, t.ex. genom att utöka sommarkurserna och inom ramen för studiestödsområdet klara av sin examen . Vi föreslår att pris- och löneuppräkningen justeras ned . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 228 (avsnitt 2.6.9). 2.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst det belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:2374 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2636 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2886 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för äldre att studera med CSN-lån och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2933 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat anslag för avsättning för kreditförluster och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om minskat anslag för statens utgifter för studiemedelsräntor och tillkännager detta för regeringen.