bet · H501UU18 · 2018-05-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att fokusera betänkandet på det nordiska samarbetet samt och . är ordförande i , Östersjöstaternas råd och . Den övergripande ambitionen är att hitta kontaktytorna mellan dessa svenska regionala ordförandeskap och samtliga länder i för att därigenom stärka det regionala samarbetet över hela bredden. Utskottet anser att det nordiska samarbetet ska fortsätta att utvecklas inom områden där det finns ett tydligt nordiskt mervärde av samarbete och erfarenhetsutbyte. har även samordningsansvaret för de nordiska och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetena N5 och NB8. Utskottet välkomnar att det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas , såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan om viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. Utskottet betonar att samarbete med övriga arktiska stater är viktigt i när områdets strategiska betydelse ökar. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, KD). Redogörelse /18:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Skrivelse 2017/18:90 Nordiskt samarbete 2017. Fjorton yrkanden i två följdmotioner. Ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll Det nordiska samarbetet m.m. 1.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (M) 2.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) 3.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (C) 4.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (KD) 5.Arktis och , punkt 2 (M) 6.Arktis och , punkt 2 (SD) 7.Arktis och , punkt 2 (C) 8.Arktis och , punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:90 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det nordiska samarbetet m.m. 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2016/17:458 av m.fl. (SD), 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:1597 av m.fl. (SD), 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 24, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 45. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 13, 2016/17:630 av (S), 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:490 av (SD) yrkande 3, 2017/18:962 av och (båda C), 2017/18:1029 av (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:1366 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:1793 av och (båda S), 2017/18:1834 av (S), 2017/18:1844 av och (båda S), 2017/18:2442 av Per Lodenius (C), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkandena 20 och 21, 2017/18:3073 av m.fl. (M), 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4–7 och 9–11 samt 2017/18:4055 av och (båda SD) yrkandena 1–3. lägger skrivelse 2017/18:90 och redogörelse /18:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet /18:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten och regeringens skrivelse 2017/18:90 Nordiskt samarbete 2017. Utskottet behandlar även ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18 och 14 yrkanden i två följdmotioner. Fokus för utskottets beredning är framför allt de nordiska och arktiska samarbetsområden som berörs i de motioner som behandlas. deltog i en utrikes- och säkerhetspolitisk konferens på Hanaholmen i den 5–. Utskottets ordförande deltog i ett NB8-möte för ordförandena i de nordiska och baltiska utrikes- och försvarsutskotten i den 18–. Utrikesminister informerade utskottet om de kommande svenska ordförandeskapen i och samt det pågående svenska ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd . Nordiska miljöfinansieringsbolaget () hade informationsmöte med bl.a. ledamöter från utrikesutskottet . besökte den 3–, där utskottet hade samtal med bl.a. den danska ministern för nordiskt samarbete , Nordiska ministerrådets generalsekreterare och direktören för . Ambassadör m.fl. informerade utskottet om det svenska ordförandeskapet i , Östersjöstaternas råd och samt de nordiska och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetena N5 och NB8. Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll I svenska delegations berättelse om verksamheten (2017/18:NR1) redogörs för huvuddragen i verksamhet och dess session –, den svenska delegationens arbete och rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar även redogörelser för verksamheten i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . I skrivelse 2017/18:90 Nordiskt samarbete 2017 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska regeringarna, med fokus på verksamheten i . Vidare innehåller skrivelsen en redogörelse för det nordiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap, bilaterala samarbete med övriga nordiska länder, Nordområdessamarbetet samt för förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i 2018. Det nordiska samarbetet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det nordiska samarbetets innehåll och inriktning, bl.a. i fråga om säkerhetspolitik och gränshinder. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). I motion 2015/16:2714 yrkande 15 anför m.fl. (KD) att även i fortsättningen ska verka för ett fördjupat nordiskt samarbete på det säkerhetspolitiska området. I motion 2017/18:3222 yrkande 25 anför m.fl. (M) att regeringen ska se över möjligheten att samverka kring nyhetsbevakning på ryska. I motion 2017/18:3745 yrkande 22 anför m.fl. (KD) bl.a. att Nordensamarbetet bör fokusera på försvars- och säkerhetspolitiska utmaningar samt att lösa de gränshinder som försvårar den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. I motion 2017/18:3775 yrkande 15 anför m.fl. (C) att det nordiska samarbetet bör utvecklas inom genom harmonisering inom fler områden av gemensamt intresse och genom aktivare samarbete i andra internationella organisationer. I följdmotion 2017/18:4045 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att det nordisk-baltiska samarbetet och den nordiska närvaron i de baltiska staterna långsiktigt bör stärkas. Vidare anförs i yrkande 3 att regeringen bör verka för en långsiktig nordisk forskningsstrategi. I yrkande 8 i samma motion anförs att förutsättningarna för att inrätta ett gemensamt nordiskt lagråd för förebyggande av gränshinder bör utredas. är en region med världsledande välstånd, öppenhet, trygghet och samarbete. Detta har skapats genom en kultur av samarbete och en politisk tradition där välfärd och jämlikhet har varit vägledande. Utskottet välkomnar de nordiska statsministrarnas vision och ambition att ska bli världens mest integrerade region för att skapa jobb och tillväxt för medborgarna i . Utskottet anser att det nordiska samarbetet ska fortsätta att utvecklas inom områden där det finns ett tydligt nordiskt mervärde av samarbete och erfarenhetsutbyte. Det nordiska samarbetet kan också ses i ett internationellt perspektiv. kan inspirera andra delar av världen genom vårt engagemang i klimatfrågan, genom vår politik för jämställdhet och jämlikhet och genom vårt kunnande när det gäller innovation och digitalisering. De nordiska länderna har ett starkt internationellt engagemang och värnar om den europeiska sammanhållningen och ett aktivt (). I kraft av sina gemensamma värderingar har de nordiska länderna en allt viktigare roll att axla, när det gäller säkerheten i vårt närområde, globalt fredsskapande och omställningen till en hållbar värld. En enad nordisk röst väger tungt i globala forum. är ordförande i . Utgångspunkten för ordförandeskap är ett inkluderande, hållbart, innovativt, tryggt och öppet . Ett genomgående tema är digitalisering. leder även arbetet i Östersjöstaternas råd. har vidare samordningsansvaret för de nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena N5 och NB8. Den övergripande ambitionen är att hitta kontaktytorna mellan dessa svenska regionala ordförandeskap och samtliga länder i för att därigenom stärka det regionala samarbetet över hela bredden. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska och nordisk-baltiska utrikespolitiska samarbetena N5 och NB8 fortsätter att vara prioriterade, inte minst i ljuset av den senaste tidens utveckling i det östra grannskapet och i vårt närområde. Fokus för samarbetet mellan de nordiska länderna är det fördjupade nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, inklusive aktuella frågor som nordiskt FN-samarbete och säkerhetsläget i . I enlighet med utskottets säkerhetspolitiska betänkande 2017/18:UU11 välkomnar utskottet att det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet har fortsatt att utvecklas , såväl när det gäller engagemanget för närområdesfrågorna som för utökad samverkan kring viktiga globala frågor och den internationella utvecklingen. I sammanhanget noterar utskottet att avser att fortsätta arbeta för ett ökat nordiskt fokus i säkerhets- och utrikesfrågor, framför allt när det gäller säkerheten kring . I det betänkandet konstaterar utskottet att det nordiska försvarspolitiska samarbetet har intensifierats sedan Nordic Defence Cooperation (Nordefco) upprättades , t.ex. vad avser samarbeten om internationella operationer, logistik, utbildning, förmågeutveckling och övningsverksamhet. har fokus legat på att skapa förutsättningar för en gemensam luftlägesbild, tillträdesfrågor och förmågehöjande samarbeten. tecknade försvarsministrarna från , , och ett samförståndsavtal för att inleda fredstida samarbete om utbyte av luftlägesinformation. Arbetet med att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö-, luft- och landområden i fredstid har också fortskridit. I inriktningsbeslutet om försvarspolitiken (prop 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, bet. 2014/15:UFöU5) slogs fast att det finns stora möjligheter till ett än mer fördjupat nordiskt försvarssamarbete, med den principiella begränsningen att samarbetet inte bör innebära ömsesidiga försvarsförpliktelser. En av det nordiska samarbetets grundläggande hörnstenar är de öppna gränserna mellan de nordiska länderna. betonade i sitt betänkande 2016/17:UU3 vikten av att det ska vara fullt möjligt att flytta, pendla, studera eller driva företag över de nordiska landgränserna utan att hamna i en gråzon eller hindras av otydliga lagar eller regler. Det kontinuerliga arbetet med att bekämpa gränshinder i syfte att främja jobb och tillväxt i de nordiska länderna är en av det nordiska samarbetets viktigaste utmaningar. I , som de nordiska regeringarna har tillsatt, pågår ett arbete med att undanröja existerande gränshinder, förhindra att nya gränshinder uppstår och effektivisera informationen till privatpersoner och företag. beslutade de nordiska samarbetsministrarna om ett nytt mandat för för perioden –2021. Genom mandatet höjdes ambitionsnivån för det antal gränshinder som rådet ska klara av att avskaffa . Vidare underströks vikten av ett tätare samarbete med ministrar och nationella nätverk samt vikten av arbetet med gränshinder som gäller näringslivet. Utskottet konstaterar därmed att det pågår ett fortlöpande arbete med att undanröja gränshinder, och utskottet finner ingen inledning att införa ytterligare organ för gränshinderfrågor. Utskottet vill påminna om vikten av nordiskt samarbete med de baltiska länderna och välkomnar att regeringen vill öppna för ett större deltagande av de baltiska länderna i det nordiska samarbetet. I sammanhanget kan nämnas att stärkt sitt samarbete med de baltiska länderna med hänsyn till utvecklingen i närområdet. har ett omfattande samarbete med de baltiska länderna med kontor i samtliga baltiska länder. Utskottet noterar Nordiska ministerrådets stöd till oberoende ryskspråkiga medier i de baltiska länderna genom stöd till journalistutbildning för ryskspråkiga journalister samt till uppbyggnaden av en ryskspråkig tv-kanal i . Utskottet framhåller i likhet med i betänkande 2016/17:UU3 värdet av att samarbeta med frivilligorganisationer, civilsamhället och kultursektorn i för att stödja mellanfolkliga kontakter. Med anledning av ett motionsyrkande om en långsiktig nordisk forskningsstrategi kan utskottet konstatera att det nordiska ministerrådet för utbildning och forskning har presenterat en forskningspolitisk redogörelse för och inlett ett arbete med att förbättra styrningen av den nordiska forskningsinstitutionen för att dess verksamhet ska få än tydligare effektivitetsfokus och möjliggöra forskningssamarbeten med ett tydligt nordiskt mervärde. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2015/16:2714 yrkande 15, 2017/18:3222 yrkande 25, 2017/18:3745 yrkande 22, 2017/18:3775 yrkande 15 och 2017/18:4045 yrkandena 1, 3 och 8. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om det arktiska samarbetets innehåll och inriktning, bl.a. i fråga om säkerhetspolitik och hållbar utveckling. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (C) och 8 (KD). I motionerna 2016/17:458 och 2017/18:1597 anför m.fl.(SD) att regeringen inom bör ta initiativ till en traktat som reglerar frågan om kontroll över . I motionerna 2016/17:2497 yrkande 40 och 2017/18:3827 yrkande 45 anför m.fl. (KD) att även fortsättningsvis aktivt ska arbeta med relationerna inom och bevaka frågor som rör klimatet, naturresurser och säkerhetspolitik. I motionerna 2016/17:3167 yrkande 16 och 2017/18:3352 yrkande 24 anför m.fl. (M) att regeringen bör verka för att ska fortsätta att vara drivande för att miljö- och säkerhetsfrågor ska prioriteras i . I partimotion 2017/18:3566 yrkande 5 anför m.fl. (M) att regeringen med anledning av det försämrade säkerhetspolitiska läget i och bör ta fram en ny tydlig Arktisstrategi som tar fasta på regionens säkerhetspolitiska betydelse, inklusive kampen om resurserna och en fungerande infrastruktur. I motion 2017/18:3775 yrkande 7 anför m.fl. (C) att reservat behöver etableras för att skydda området från exploatering av olje-, gas- och mineralutvinning, havsfiske och för att skydda invånarna. Så som utskottet betonade i sitt betänkande 2015/16:UU11 är samarbete med övriga arktiska stater viktigt i när områdets strategiska betydelse ökar. Den arktiska regionen genomgår omfattande förändringar. Dessa förändringar, inte minst inom klimatområdet, skapar inte bara nya utmaningar, utan också möjligheter som måste förhålla sig till och påverka. är det primära forumet för internationellt samarbete om arktiska frågor. I rådets mandat ingår dock inte att diskutera militärt säkerhetspolitiska frågor. arbete i styrs av den nationella strategi som regeringen tog fram 2011 för den arktiska regionen och den förstärkta miljöstrategin som togs fram 2016. De stora utmaningar som står inför måste bemötas genom samarbete med alla regionala aktörer. Det är av yttersta vikt att bevaras som ett lågspänningsområde karakteriserat av samarbete och fredlig dialog och med respekt för internationell rätt, inklusive havsrättskonvention. Det ligger i både EU:s och intresse att bevara som ett område som kännetecknas av samarbete baserat på internationell rätt. Utskottet konstaterade i betänkande 2016/17:UU6 att det behövs ett förstärkt skydd för havsområden utanför nationell jurisdiktion i . ekonomiska betydelse blir större i och med klimatförändringarna som kan göra det mer ekonomiskt lönsamt att utvinna naturresurser i området. Dessutom innebär smältande havsisar att nya handelsvägar öppnas. Som utskottet konstaterade i samma betänkande har en unik natur och är känsligt för miljöpåverkan. Den arktiska naturen påverkas av utsläpp från områden långt bortifrån och drabbas hårt av pågående klimatförändringar. Klimatförändringarna i är inte bara ett hot mot den arktiska miljön och invånarna i utan medför också globala konsekvenser. Inom driver en målmedveten och långsiktig linje där klimat- och miljöfrågor tydligt står i centrum. När det gäller miljöpolitiken i fokuserar på vikten av ett hållbart resursutnyttjande och det omfattar bl.a. ett ökat arbete för skydd av känslig natur och av ekosystemen på land och till havs samt bevarande av den biologiska mångfalden. Det innefattar också ett stärkt klimatsamarbete inom . Även i EU bedrivs ett arbete för att stödja utvecklingen av ett nät av skyddsområden i som ett led i arbetet för en hållbar förvaltning av . Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2015/16:UU11, understrukit vikten av att är aktivt i relevanta internationella samarbeten för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av riskerna med en förväntad ökad utvinning av naturresurser och fartygstransporter. Utskottet kommer därför att fortsätta att följa frågan noggrant. Även inom det arktiska parlamentarikersamarbetet står frågor som miljö och hållbart utnyttjande av naturresurser i fokus. I sammanhanget kan nämnas att är ordförande i , och det svenska ordförandeskapet fokuserar där på bl.a. miljöfrågor och hållbart utnyttjande av skogsresurser. Utskottet har vid upprepade tillfällen uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området och för verksamheten i och (bet. 2011/12:UU3, bet. 2013/14:UU14, bet. 2015/16:UU18 och bet. 2016/17:UU3) och att det lämpligen kan göras genom skrivelsen till om det nordiska samarbetet. Regeringen har dock inte tagit till sig utskottets uttalande, vilket förvånar utskottet. Med hänsyn till det arktiska samarbetets strategiska betydelse förutsätter utskottet att regeringen återkommer till om de påpekanden som utskottet har gjort upprepade gånger. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:458, 2016/17:2497 yrkande 40, 2016/17:3167 yrkande 16, 2017/18:1597, 2017/18:3352 yrkande 24, 2017/18:3566 yrkande 5, 2017/18:3775 yrkande 7 och 2017/18:3827 yrkande 45. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som anges i bilaga 2. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt promemorian Förenklad motionsberedning –2018 som utskottet antog . Utskottet har vid en genomgång funnit att de yrkanden som anges i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottet föreslår att skrivelse 2017/18:90 och redogörelse /18:NR1 läggs till handlingarna. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8. Som ett led i ett fördjupat nordiskt samarbete om totalförsvar vill att möjligheten att samverka kring nyhetsbevakning på ryska beaktas. I ett alltmer statskontrollerat och auktoritärt inskränks möjligheten att ta del av oberoende nyhetsrapportering på det egna språket. Det finns goda historiska exempel, som och , på hur externa nyhetskällor spelat en stor roll för att tillhandahålla ett alternativ till de statskontrollerade medierna. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8 samt 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 15. ser mycket positivt på roll och samarbeten i omvärlden, inte minst det nordisk-baltiska samarbetet. Med det svenska samordningsansvaret inom NB8-samarbetet kan ytterligare förstärka och öka närvaron i och samarbetet mellan och de baltiska staterna. Detta är av särskild vikt, mot bakgrund av den osäkerhet som präglar närområde. och de baltiska staternas nära relation kan och bör understrykas och utvecklas på flera plan. ser med viss oro på nedskärningar och planerad avveckling inom de nordiska forskningsinstitutionerna. Ekonomiska förstärkningar till Nordforsk bör ses över i ljuset av att institutionen kan komma att behöva överta forskning och initiativ från andra institut som fasas ut och en långsiktig strategi för den gemensamt finansierade nordiska forskningen bör stakas ut. Nordforsk bör ges förutsättningar att fortsätta verka som en samlad kraft som för forskare från de nordiska länderna samman för att bedriva högkvalitativa studier. utvecklas alltmer mot en gemensam marknad för varor, tjänster och kapital. Men i mångt och mycket är regelverken fortfarande utformade utifrån att medborgare och företag rör sig inom ett och samma nordiska land. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder är ett högt prioriterat mål inom det nordiska samarbetet, och undanröjs ett antal omotiverade gränshinder mellan länderna. ser positivt på att de nordiska samarbetsministrarna fattat beslut om ett nytt mandat för så att fler gränshinder kan behandlas och undanröjas . ser vi en generell problematik i att man alltför ofta tvingas undanröja gränshinder retroaktivt. Vi vill därför låta utreda möjligheterna för ett gemensamt nordiskt lagråd som på förhand kan skanna kommande lagstiftning i våra respektive länder för att i ett tidigt skede upptäcka och undanröja nya gränshinder. Goda exempel på när man lyckats undanröja regionala gränshinder med samverkan över nationsgränserna bör lyftas fram och uppmuntras i gränsområden där rörligheten mellan våra länder är stor. Undanröjandet av hinder som hämmar gränsöverskridande sysselsättning, tillväxt, utbildning och besöksnäring är mycket positivt. är det utifrån vår utgångspunkt centralt att balansera denna ambition mot den nationella kontrollen, det nationella självbestämmandet och subsidiaritetsprincipen. Därutöver är det, för att avlägsnandet av gränshinder ska fungera, nödvändigt att de nordiska länderna känner tillit till varandra och att de yttre gränskontrollerna gentemot och världen fungerar tillfredsställande. I detta avseende har brustit genom en oansvarig migrationspolitik i förhållande till våra grannländer, vilken påverkat tillit och tålamod. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2017/18:4045 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 3 och 8. Det nordiska samarbetet är ett av viktigaste samarbeten. är för ett närmare och mer fördjupat nordiskt samarbete. Vi ser ett stort värde i att ha ett gott samarbete med våra nordiska grannar och anser att samarbetet kan fördjupas på en mängd olika områden där gemensamt intresse finns. har länge drivit aktivt i Mittengruppen i att vi ska förbättra rörligheten och samarbetet mellan de nordiska länderna.