bet · H501UU11 · 2018-04-06 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om den säkerhetspolitiska kontexten, säkerhetspolitiska samarbeten, och massförstörelsevapen. Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 21 reservationer. Cirka 230 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16, 2016/17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten 1.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (M) 2.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (SD) 3.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (C) 4.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (V) 5.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (L) 6.Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (KD) 7.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (M) 8.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (SD) 9.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (C) 10.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (V) 11.Säkerhetspolitiska samarbeten, punkt 2 (L) 12.Medlemskap i , punkt 3 (M, C, L, KD) 13.Medlemskap i , punkt 3 (SD) 14.Medlemskap i , punkt 3 (V) 15.FN:s säkerhetsråd, punkt 4 (M) 16.FN:s säkerhetsråd, punkt 4 (SD) 17.FN:s säkerhetsråd, punkt 4 (C) 18.FN:s säkerhetsråd, punkt 4 (V) 19.FN:s säkerhetsråd, punkt 4 (KD) 20.Massförstörelsevapen, punkt 5 (SD) 21.Massförstörelsevapen, punkt 5 (V) 1.Massförstörelsevapen, punkt 5 (SD) 2.Massförstörelsevapen, punkt 5 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) 2015/16:520 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 16 och 20, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 16, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 51, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7 samt 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 26, 30, 31 och 33. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:2405 av m.fl. (C) yrkande 1, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 15, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 11 och 16, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 28 och 30–33, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 13 och 14, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 6, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 15, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 16, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 19 och 20, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 16, 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 9 samt 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 12 (M, C, L, KD) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 16, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 6–8 och 15–17, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 23, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 20, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 28, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 12 och 15 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 10. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) Reservation 18 (V) Reservation 19 (KD) 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 4, 2014/15:2321 av (C) yrkande 13, 2015/16:372 av m.fl. (V) yrkande 9, 2015/16:2405 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2016/17:156 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3120 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiderna 2014, 2015, 2016 och 2017 om frågor som rör säkerhetspolitik och massförstörelsevapen. Inom ramen för beredningen av ärendet har utskottet anordnat seminarier om den transatlantiska länken och relationerna mellan och Nato samt om europeisk säkerhetspolitik. Utskottet har även anordnat en öppen utfrågning om i . Under tid som medlem i säkerhetsrådet 2017–2018 har tjänstemän från regelbundet, cirka en gång , informerat utskottet om aktuella frågor på dagordningen och om ställningstaganden. Utskottet har också fått föredragningar om utredningen om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten (SOU 2016:57), och om konventionen om förbud mot kärnvapen. Vidare har UD:s interna utvärdering av säkerhetsrådskampanjen presenterats för utskottet av utvärderaren. Utskottet har även låtit göra en egen utvärdering av kampanjen. Ledamöter från utskottet har besökt , , och för att sammanträffa med relevanta multilaterala organisationer och diskutera de frågor som tas upp i detta betänkande. Utskottet har även besökt i och EU:s institutioner för att diskutera säkerhetspolitiska frågor och samarbeten. Besök har även gjorts i ett antal huvudstäder, bl.a. , där dessa frågor diskuterats. Utskottet deltar också tillsammans med ledamöter från försvarsutskottet i de seminarier om den gemensamma utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken som arrangeras av EU:s ordförandeland. beslutade om inriktningen för försvarspolitik för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5, 2014/15:FöU11). har även behandlat andra ärenden med bäring på säkerhetspolitik, bl.a. godkännande av deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen, Pesco (prop. 2017/18:44, bet. 2017/18:UFöU3), samlade politik för internationell, civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196, bet. 2017/18:UU8) och EU:s diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (KOM(2017) 315, bet. 2017/18:UU5). beslutade regeringen att den parlamentariskt samman-satta Försvarsberedningen ska fortsätta att svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och redovisa sin syn på regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen bemyndigade chefen för att efter hand lämna närmare anvisningar för Försvarsberedningens arbete. Försvarsberedningen utgör ett forum för konsultationer mellan regeringen och representanter för de politiska partierna i . Försvarsberedningens strävan är att nå en så bred enighet som möjligt om hur försvars- och säkerhetspolitik ska utformas. Med utgångspunkt i bl.a. Försvarsberedningens rapporter utformar regeringen sina förslag om försvars- och säkerhetspolitik till . beslutade försvarsministern att Försvarsberedningen ska analysera viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som för relevanta regioner och då särskilt utvecklingen i och närområde. Försvarsberedningen ska redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Försvarsberedningen ska vidare, med utgångspunkt från analysen av den internationella utvecklingen, lämna förslag för totalförsvarets fortsatta inriktning för åren 2021–2025. Den inriktning för försvaret som lades fast i beslut om inriktning för försvarspolitik för perioden –2020 ska fullföljas och utgöra grunden för förslagen. Försvarsberedningen ska bestå av ledamöter från de åtta riksdagspartierna, sakkunniga och experter samt ett sekretariat. Socialdemokraterna och har tre ledamöter vardera, och övriga partier en ledamot i beredningen. Sakkunniga och/eller experter medverkar från Justitie, Utrikes-, Försvars- och Finansdepartementen samt Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Försvarsberedningen lämnade en delrapport om inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Beredningen ska att lämna en slutrapport med en uppdaterad bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik samt utvecklingen av det militära försvaret 2021–2025. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten Utskottets förslag i korthet avslår motioner om säkerhetspolitiska ställningstaganden och insatser, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). understryker i partimotionerna 2017/18:3566 av m.fl. yrkande 10 och 2016/17:3382 av m.fl. yrkande 5, vikten av klimatåtgärder för att bidra till stärkt säkerhet. I partimotion 2016/17:3387 av m.fl. yrkande 25 anförs att den svenska militära insatsen mot global terrorism bör förstärkas. I partimotion 2015/16:2174 av m.fl. yrkande 2 påtalas behovet av en rad integrerade åtgärder för att kunna möta de nya hot den moderna krigföringen innebär. Dessa frågor återkommer i kommittémotion 2017/18:3239 av m.fl. yrkandena 2, 12, 22–25 och 30. I motionen berörs även frågor om solidaritetsförklaringen, den säkerhetspolitiska situationen i närområdet samt påverkan på säkerhetspolitiska läge. De frågor som nämnts här återkommer även i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, i kommittémotion 2016/17:2767 av m.fl. yrkande 14 och i 2015/16:2971 av m.fl. yrkandena 12, 18, 22–24 och 28. anför i kommittémotionerna 2017/18:2017 yrkande 3, 2016/17:2899 yrkande 4 och 2015/16:3218 yrkande 26, samtliga av m.fl., att måste planera för en utveckling där och ingår en militär allians. I kommittémotion 2017/18:1578 av m.fl. yrkande 4 understryks vikten av att dels aktivt visar sitt stöd för självständiga länder som av anses tillhöra dess intressesfär, dels verkar för att minska risken för att en sådan sfär utvidgas i närhet. I kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. yrkande 9 understryks att tydligt ska ta avstånd från och motverka internationell terrorism och extremism. betonar i partimotion 2017/18:3684 av m.fl. yrkandena 34 och 36 vikten av att stärka skyddet för demokratin och informationssamhället genom internationellt samarbete och EU-samarbete. Partiet anser även att påverkanshot och cyberattacker bör omfattas av EU:s solidaritetsgaranti och att samarbetet bör utvecklas operativt. I kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. yrkande 18 understryks vikten av att upprätthålla den europeiska säkerhetsordningen där alla länder har rätt att göra sina säkerhetspolitiska val utan hot om våld. anser i partimotion 2016/17:159 av m.fl. yrkandena 2–5, 8 och 15 att bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter och i det syftet bör en heltäckande handlingsplan upprättas och regeringen återkomma till med förslag om hur arbetet ska organiseras. Regeringen bör också arbeta för ökade diplomatiska kontakter i syfte att motverka internationella spänningar. Partiet anser också att folk-till-folk-samarbetet med bör öka och att regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att särskilt arbeta för ett ökat internationellt forskarutbyte kring säkerhetspolitiska frågor. Det sistnämnda förslaget återkommer i kommittémotion 2017/18:532 av m.fl. yrkande 12. Liberalerna anser i partimotionerna 2017/18:225 av m.fl. yrkande 1, 2015/16:2267 av m.fl. yrkande 1 och i partimotion 2016/17:1072 yrkande 1 att det ökade säkerhetspolitiska hotet från måste få konsekvenser för säkerhetspolitiska vägval. I partimotionerna 2017/18:576 yrkande 8, 2016/17:1067 yrkande 6 och 2014/15:1878 yrkande 7, samtliga av m.fl., föreslår Liberalerna att bör verka för att förhindra nyutlåning till från vissa multilaterala organisationer. Förslaget återkommer även i kommittémotion 2015/16:2266 av m.fl. yrkande 6. understryker i kommittémotionerna 2017/18:3827 yrkande 1 och 2016/17:2497 yrkande 1 av m.fl. bl.a. vikten av att bygga säkerhet i samarbete med andra för att värna samhällets funktionalitet och vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. beslutade inriktningen av försvar för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, bet. UFöU2014/15:5). Den säkerhetspolitiska bedömning som ligger till grund för beslutet utgår från att den ryska aggressionen mot och agerande i övrigt i närområdet har försämrat den säkerhetspolitiska situationen i . Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet konstaterade att har visat att man är beredd att använda sin militära förmåga för att uppnå sina politiska mål, även när det innebär brott mot folkrättsliga principer. Detta påverkar den säkerhetspolitiska situationen både i vårt närområde och i som helhet. I södra och sydöstra grannskap dras stater och institutioner ned i en våldsspiral präglad av inbördeskrig, med risk också för mellanstatliga konfrontationer. Icke-statliga aktörer utmanar etablerade stater, gränser och institutioner. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som endast skulle påverka ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortfarande osannolikt, men kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå, och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för militära angrepp och hot har ökat, även i vårt närområde. Utskottet noterar att Försvarsberedningen i sin delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) har gjort en preliminär bedömning av den säkerhetspolitiska situationen. Försvarsberedningen konstaterar i rapporten att det globala säkerhetspolitiska läget präglas av instabilitet och oförutsägbarhet. Utvecklingen är svårbedömd och snabb. säkerhet och välstånd påverkas mer direkt än tidigare av konflikter i dess grannskap, både i öster och i söder. Det säkerhetspolitiska läget har försämrats i närområde och i . aggression mot och den olagliga annekteringen av strider mot () våldsförbud och har utmanat den europeiska säkerhetsordningen i grunden liksom de normer, samarbeten och institutioner som utgör fundament för europeisk säkerhet. Det ryska agerandet i , i samt i visar en rysk vilja att använda militära medel för att nå politiska mål, såväl inom som utanför . I sin bedömning av vilka utgångspunkter och planeringsförutsättningar som bör ligga till grund för att utforma och dimensionera totalförsvaret utgår Försvarsberedningen från att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Utskottet noterar att regeringens agerande och uttalanden med anledning av Försvarsberedningens rapport anmälts till (KU-anm. 2017/18:25 och KU-anm. 2017/18:29). Anmälningarna avser bl.a. den information som skickat ut till vissa utlandsmyndigheter om Försvarsberedningens ställningstaganden. ställningstaganden med anledning av anmälningarna kommer att redovisas i betänkande 2017/18:KU20. Utskottet vill understryka den betydelse Försvarsberedningen och dess ställningstaganden har för att lägga grunden för en faktabaserad och politiskt väl förankrad inriktning av försvars- och säkerhetspolitik. Försvarsberedningen kommer att lämna en slutrapport . Denna kommer att ligga till grund för regeringens proposition med förslag om ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut. Utskottet noterar såväl Försvarsberedningens analys av det aktuella försvarspolitiska läget som dess bedömning att det globala säkerhetspolitiska läget präglas av instabilitet och oförutsägbarhet. Utskottet erinrar om att det Försvarspolitiska inriktningsbeslutet betonar att svensk säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Den svenska säkerhetspolitiken ska, inom ramen för målen för vår säkerhet, förebygga krig och framväxten av hot mot svensk, nordisk och europeisk säkerhet. Den etablerade svenska unilaterala solidaritetsförklaringen, som har ett brett politiskt stöd i , omfattar EU-medlemmar samt och . kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. Utskottet vill därutöver understryka att det försvarspolitiska inriktningsbeslutet inte enbart utgår från stater och militära hotbilder. I ett utvidgat säkerhetsbegrepp inryms även icke-militära hot och icke-statliga aktörer, såsom hot inom cybersäkerhetsområdet, terrorism, spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och miljö- och klimatkatastrofer. Den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10 och bet. 2014/15:UFöU5) har en bred omfattning. Solidaritetsförklaringen inkluderar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. inte enbart militärt väpnade angrepp. I den nordiska solidaritetsförklaringen lyfts cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt fram. I inriktningsbeslutet påtalas också vikten av att kunna agera samlat för att hantera utmaningar och hot såväl i fred som vid höjd beredskap. Det innebär att använda alla de säkerhetspolitiska instrument som står till förfogande – politiska, ekonomiska (inklusive sanktioner), militära och kommunikativa – på ett sammanhållet sätt för att värna svensk suveränitet och svenska intressen. Utskottet vill också betona vikten av ett fortsatt starkt svenskt engagemang för konflikthantering och förebyggande fredsarbete. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga grunden för andra viktiga mål, såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. bör ha förmåga att aktivt bidra till medling i konflikter där vi har särskild kompetens eller särskilda förutsättningar. Utskottet noterar i sammanhanget den stödfunktion på som bildats med uppgiften att förstärka synergierna mellan den diplomatiska dialogen och utvecklingssamarbetet i prioriterade konfliktområden. Genom satsningen vidareutvecklas också stödet till kvinnors deltagande i fredsansträngningar före, under och efter konflikter, bl.a. genom det kvinnliga medlingsnätverket. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om säkerhetspolitiska samarbeten och medlemskap i . Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C), 10 (V), 11 (L), 12 (M, C, L, KD), 13 (SD) och 14 (V). anför i partimotion 2017/18:3566 av m.fl. att ska ha en färdplan för ett Natomedlemskap och att alla militära, politiska och juridiska förberedelser för ett medlemskap ska finnas på plats (yrkandena 2 och 16). Förslagen återkommer i partimotionerna 2015/16:2174 av m.fl. yrkande 1 och 2016/17:3382 av m.fl. yrkande 9, i kommittémotionerna 2015/16:2971 av m.fl. yrkande 15, 2016/17:2768 av m.fl. yrkande 14, 2017/18:3239 av m.fl. yrkande 15 och 2017/18:3222 av m.fl. yrkandena 2 och 3. I den sistnämnda motionen anförs även att bör fördjupa samarbetena med länderna runt och andra likasinnade länder i norra . Motionärerna anser även att bör söka medlemskap i s.k. för energisäkerhet (yrkande 6). bör även fördjupa samarbetet med länderna kring och med likasinnade länder i , enligt partimotion 2017/18:3566 av m.fl. yrkande 4. Partiet påtalar också vikten av att verkar för att en europeisk säkerhetsstrategi genomförs (yrkande 7). I kommittémotion 2016/17:2767 av m.fl. yrkande 11 anförs att ska fortsätta att bidra regelbundet till EU:s stridsgrupper samt verka för att stärka och utveckla EU:s partnersamarbete i försvars- och säkerhetspolitiska frågor. I kommittémotion 2017/18:3222 av m.fl. yrkande 51 påtalas vikten av att regeringen agerar proaktivt i EU:s försvarssamarbete när det gäller såväl samarbetet om försvarsindustrin som utvecklingen av gemensamma förmågor. I kommittémotion 2017/18:3240 av m.fl. yrkande 11 anförs att EU:s mellanstatliga försvars- och säkerhetspolitiska samarbete ska fördjupas. anför i kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. yrkande 1 att bör ingå ett defensivt försvarsförbund med . Yrkandet återkommer i kommittémotionerna 2015/16:3218 av m.fl. yrkande 17, 2016/17:2871 av m.fl. yrkandena 1 och 4, 2016/17:2899 av m.fl. yrkande 20, 2017/18:2017 av m.fl. yrkande 20, 2017/18:3331 av m.fl. yrkande 1. I kommittémotionerna 2015/16:3125 av m.fl. yrkande 3, 2015/16:3218 av m.fl. yrkande 16, 2016/17:2871 av m.fl. yrkande 3, 2017/18:3331 av m.fl. yrkande 3, 2017/18:2017 av m.fl. yrkandena 13 och 14, och 2016/17:2899 av m.fl. yrkandena 14 och 16 anförs att bör stå utanför Nato och andra stormakters försvarsallianser. I de sistnämnda motionerna anförs dessutom att bör säga upp värdlandsavtalet med . I kommittémotion 2017/18:2017 av m.fl. yrkande 16 anförs att ska avstå från att bli en del av ett gemensamt EU-försvar. I kommittémotion 2015/16:3218 av m.fl. yrkandena 10, och 11 anförs att bör delta såväl i Partnerskap för fred (PFP) som i Natos snabbinsatsstyrka. anför i partimotion 2017/18:3684 av m.fl. yrkandena 26, 30, 31 och 33 att ska bygga säkerhet solidariskt, tillsammans med andra.