bet · H501KU42 · 2018-05-17 00:00:00 — Vissa villkor för statsråd och statssekreterare Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringens förslag i propositionen, men lämnar ett eget förslag när det gäller en ändring i riksdagsordningen. I propositionen föreslås att restriktioner införs för statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Restriktionerna ska skydda staten och enskilda, om statsrådet eller statssekreteraren fått sådana kunskaper eller sådan information i sitt uppdrag som gör att det genom annan framtida sysselsättning kan finnas en risk för ekonomisk skada för staten, otillbörlig fördel för någon enskild eller för att allmänhetens förtroende för staten skadas. Regeringen föreslår att ett särskilt prövningsorgan, statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, inrättas under för att pröva frågor enligt lagen. Det föreslås att restriktionerna ska regleras i en ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Nämndens sammansättning och hur val till nämnden ska beredas föreslås regleras genom en ändring i riksdagsordningen. I propositionen föreslås också en ändring i lagen om arvoden till statsråd m.m. som innebär att avdrag på ett statsråds arvode ska göras per dag när statsrådet är helt eller delvis frånvarande för att ta hand om sitt barn, om statsministern medgett sådan frånvaro. Vidare föreslås en ändring i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att sekretess ska gälla i ett ärende enligt lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretessen föreslås upphöra att gälla när ett slutligt beslut meddelas i ärendet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar samtliga regeringens förslag, med undantag för förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen. När det gäller förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen ställer sig utskottet i huvudsak bakom regeringens överväganden och förslag om sammansättningen av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner samt beredningen av val till nämnden. Utskottet lämnar dock förslag till en ändring i regeringens lagförslag när det gäller valet av ledamöter till nämnden. På grund av detta lämnar utskottet ett eget förslag till lag om ändring i riksdagsordningen. Utskottet föreslår även några ändringar av redaktionell karaktär i lagtexten i förslaget till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet och i förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. I betänkandet finns två reservationer (SD). Utskottet förordar att ändringen i riksdagsordningen när det gäller förslag till ny huvudbestämmelse beslutas enligt 8 kap. 17 § första stycket andra meningen regeringsformen. Enligt denna bestämmelse kan anta huvudbestämmelser i riksdagsordningen genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstar för beslutet. Proposition 2017/18:162 Vissa villkor för statsråd och statssekreterare. Fyra yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner samt ändring i riksdagsordningen Avdrag på statsråds arvode vid föräldraledighet 1.Vissa frågor om den nya karenslagen, punkt 2 (SD) 2.Ledamöter och arvoden i den nya karensnämnden, punkt 4 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet antar regeringens förslag till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet med den ändringen att i lagtexten ska orden "i denna lag" infogas efter ordet "avses" i bestämmelsen i 4 § andra stycket. Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:162 punkt 1. Vissa frågor om den nya karenslagen 2017/18:4032 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (SD) En ny lag med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner antar regeringens förslag till 1. lag med instruktion för statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, 2. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 3. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativa beslut av och myndigheter, 4. lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för . Därmed bifaller proposition 2017/18:162 punkterna 2, 4, 5 och 8. Ledamöter och arvoden i den nya karensnämnden 2017/18:4032 av och (båda SD) yrkande 4. Reservation 2 (SD) Ändring i riksdagsordningens huvudbestämmelser antar utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser huvudbestämmelser. Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:162 punkt 3 i denna del. Ändring i riksdagsordningens tilläggsbestämmelser antar utskottets förslag i bilaga 3 till lag om ändring i riksdagsordningen i de delar som avser tilläggsbestämmelser. Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:162 punkt 3 i denna del. Avdrag på statsråds arvode vid föräldraledighet antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Därmed bifaller proposition 2017/18:162 punkt 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) med den ändringen att ordet "övergångar" i den nya rubriken närmast före 32 kap. 6 b § ska ersättas av ordet "övergång". Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:162 punkt 7. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:162 Vissa villkor för statsråd och statssekreterare föreslår regeringen att det införs en ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Vidare föreslås att det inrättas ett särskilt prövningsorgan under för att pröva frågor enligt lagen. I propositionen föreslås också ändringar i riksdagsordningen, lagen (1991:359) om arvoden till statsråd m.m., offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) samt vissa följdändringar i annan lagstiftning. Regeringen redovisar i propositionen ärendets beredning fram till dess att propositionen beslutades. Av denna redovisning framgår i huvudsak följande. överlämnade Utredningen om översyn av möjligheterna till föräldraledighet för statsråd betänkandet Föräldraledighet för statsråd? (SOU 2016:20). Betänkandet har remissbehandlats, och remissvaren finns tillgängliga hos (Fi2016/01041). överlämnade Utredningen om vissa villkor för statsråd och statssekreterare sitt slutbetänkande Karens för statsråd och statssekreterare (2017:3). Betänkandet har remissbehandlats, och remissvaren finns tillgängliga hos (Fi2017/00266). Lagrådet har granskat lagförslagen, och regeringen har följt Lagrådets förslag. Vissa språkliga förändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1, regeringens lagförslag finns i bilaga 2 och utskottets lagförslag finns i bilaga 3. En följdmotion har lämnats med anledning av propositionen. Vid genomgången av regeringens lagförslag har utskottet uppmärksammat att regeringen inte är konsekvent i sin benämning av förslaget till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. I två fall, nämligen i punkten 1 i regeringens förslag till riksdagsbeslut och i förslaget till en ny rubrik närmast före 32 kap. 6 b § i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), används ordet ”övergångar” i stället för ”övergång”. Vid en underhandskontakt med har departementet angett att den angivna formen rätteligen ska vara ”övergång”, alltså singularform, genomgående i samtliga förslag. Utskottet har vidare uppmärksammat att regeringens förslag inte överensstämmer fullt ut med Lagrådets förslag när det gäller en ändring i den föreslagna lagtexten. I 4 § andra stycket i förslaget till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet saknas orden ”i denna lag” jämfört med bestämmelsens lydelse enligt Lagrådets förslag (se propositionen s. 95). Vid en underhandskontakt med har departementet angett att det är fråga om ett förbiseende och att orden ”i denna lag” rätteligen ska ingå i den föreslagna lydelsen av bestämmelsen. I propositionen föreslås att restriktioner införs för statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Restriktionerna ska skydda staten och enskilda, om statsrådet eller statssekreteraren fått sådana kunskaper eller sådan information i sitt uppdrag som gör att det genom annan framtida sysselsättning kan finnas en risk för ekonomisk skada för staten, otillbörlig fördel för någon enskild eller för att allmänhetens förtroende för staten skadas. Det föreslås att två olika restriktioner ska införas – karens och ämnesrestriktion. Karens innebär att statsrådet eller statssekreteraren inte får påbörja ett nytt uppdrag, en ny anställning eller en ny näringsverksamhet upp efter det att uppdraget eller anställningen avslutades. Ämnesrestriktion innebär att den enskilde inom ramen för ett nytt uppdrag, en ny anställning eller en ny näringsverksamhet inte får befatta sig med vissa särskilt angivna frågor upp efter avgången. Regeringen föreslår att ett särskilt prövningsorgan, statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, inrättas under för att pröva frågor enligt lagen. Det föreslås att restriktionerna ska regleras i en ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Regeringen föreslår även att nämndens sammansättning och hur val till nämnden ska beredas ska regleras genom en ändring i riksdagsordningen. I propositionen föreslås också en ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråd m.m. som innebär att avdrag på ett statsråds arvode ska göras per dag när statsrådet är helt eller delvis frånvarande för att ta hand om sitt barn, om statsministern medgett sådan frånvaro. Vidare föreslås en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att sekretess ska gälla i ett ärende enligt lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretessen föreslås upphöra att gälla när ett slutligt beslut meddelas i ärendet. En ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet, men med en språklig ändring. Jämför reservation 1 (SD). I propositionen anges att har behandlat frågan om karantän för bl.a. statsråd, såväl inom ramen för sin egen granskning som i samband med motionsberedning (se t.ex. bet. 2002/03:KU30, bet. 2013/14:KU18 och bet. 2015/16:KU16). Det anförs att utskottet har avstyrkt samtliga motioner som innehållit förslag om att en särskild reglering bör införas, med bl.a. motiveringen att befintlig lagstiftning ger ett gott skydd för statens intressen när verksamhet i staten lämnas för tjänstgöring inom t.ex. näringslivet. Utskottet har dock anfört att det inte går att bortse från att det kan förekomma situationer när allmänhetens förtroende kan rubbas med anledning av att ett statsråd lämnar sitt uppdrag för en anställning eller ett annat uppdrag. Utskottet har vidare anfört att det kan finnas anledning för regeringen att pröva möjligheten att vidta lämpliga åtgärder i sammanhanget, t.ex. genom att införa en karenstid. Frånvaron av en reglering av avgångsvillkor vid sidan av sedvanliga förmåner för uppdragstagare i allmän tjänst har enligt regeringen också uppmärksammats av svenska och internationella organ och utredningar. Enligt regeringen finns det också uppmärksammade och kritiserade exempel på att statsråd och statssekreterare efter avslutat uppdrag eller anställning övergått till annat uppdrag eller annan anställning, eller etablerat näringsverksamhet. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det finns behov av att införa en reglering av statsråds och statssekreterares övergång till annan verksamhet. Med anledning av vissa remissvar anger regeringen att behovet av reglering för övriga anställda och uppdragstagare i den offentliga sektorn faller utanför ramen för det aktuella lagstiftningsärendet. En ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet Enligt 2 kap. 17 § regeringsformen får begränsningar i rätten att driva eller utöva ett yrke införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig enbart i syfte att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. I förarbetena till bestämmelsen anges att ställningstagandet till vad som är ett angeläget allmänt intresse får göras från fall till fall, i enlighet med vad som kan anses vara acceptabelt i ett demokratiskt samhälle (prop. 1993/94:117 s. 51). Regeringen anser att intresset av att reglera statsråds och statssekreterares övergång till annan verksamhet är ett sådant angeläget allmänt intresse som avses i 2 kap. 17 § regeringsformen. Vid en intresseavvägning bedömer regeringen att intresset av att införa en reglering av det aktuella slaget överstiger det men som de enskilda personerna med de aktuella uppdragen och anställningarna kan drabbas av. I propositionen föreslås därför att det genom en ny lag införs en möjlighet att ålägga personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som statsråd eller en anställning som statssekreterare och som övergår till annan än statlig verksamhet övergångsrestriktioner i form av karens eller ämnesrestriktion. Karens innebär att personen inte får påbörja ett visst uppdrag eller en viss anställning, eller etablera en viss näringsverksamhet eller ha kontakter av annat än praktisk natur med den framtida uppdragsgivaren eller arbetsgivaren. Ämnesrestriktion innebär att personen inte får befatta sig med vissa särskilt angivna frågor eller områden inom ramen för det nya uppdraget, den nya anställningen eller näringsverksamheten. De båda typerna av övergångsrestriktioner ska kunna kombineras. Anmälningsskyldighet och beslut om övergångsrestriktioner I propositionen föreslås att personer som innehar eller har avslutat ett uppdrag som statsråd eller en anställning som statssekreterare ska vara skyldiga att anmäla alla uppdrag och anställningar i annan än statlig verksamhet eller etablerad näringsverksamhet som de avser att påbörja från avslutat uppdrag respektive anställning. Enligt förslaget ska anmälan göras till ett särskilt organ, statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner, som ska pröva om det finns skäl att meddela någon övergångsrestriktion. Om det sker en betydande förändring av innehållet i uppdraget, anställningen eller näringsverksamheten ska enligt förslaget en ny anmälan göras till nämnden. Förslaget innebär vidare att nämnden ska meddela en övergångsrestriktion om en person inom ramen för sitt uppdrag respektive sin anställning har fått sådan information eller kunskap som gör att det, om personen påbörjar ett visst nytt uppdrag eller en viss ny anställning i annan än statlig verksamhet eller etablerar viss näringsverksamhet, finns en risk för – ekonomisk skada för staten – otillbörlig fördel för någon enskild eller – att allmänhetens förtroende för staten skadas. I propositionen anges att syftet med regleringen är att försöka hindra att just sådan känslig information och kunskap används på ett sätt som kan ge upphov till en risk för intressekonflikter och skada för staten eller otillbörlig fördel för någon enskild. En remissinstans anser att ett fjärde kriterium bör införas: risk för missbruk av känslig information eller kontakter. Organisationen anser att det inte går att bortse från att politiker som kan förvänta sig anställning eller uppdrag i näringslivet eller hos en intresseorganisation kan frestas att ta ovidkommande hänsyn i sitt beslutsfattande, och att det också finns en risk för att den som lämnat den offentliga sektorn missbrukar känslig information eller kontakter så att konkurrensen snedvrids eller det allmännas intresse skadas. Enligt regeringen ligger det redan i de föreslagna kriterierna att det ska göras en bedömning av om känslig information eller kontakter kan missbrukas. Regeringen bedömer därför att det inte behöver införas något ytterligare kriterium av det slag som efterfrågats i remissvaret. En övergångsrestriktion föreslås kunna meddelas efter det att ett statsråd eller en statssekreterare avslutat sitt uppdrag respektive sin anställning. Möjligheten att meddela övergångsrestriktioner ska inte omfatta sådana uppdrag som avses i 4 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) eller partipolitiska uppdrag. Det föreslås att nämnden ska meddela beslut i ärendet från det att anmälan är komplett. Anmälaren får enligt förslaget inte påbörja uppdraget, anställningen eller näringsverksamheten innan beslut meddelats. Nämndens beslut föreslås inte kunna överklagas, men nämnden ska kunna ompröva sitt beslut. Det föreslås inte några sanktioner i den nya lagen I propositionen anges att regeringen, i likhet med utredningen, bedömer att man bör kunna utgå från att den som innehaft ett uppdrag som statsråd eller anställning som statssekreterare inser vikten av att följa regler om bl.a. anmälningsskyldighet och övergångsrestriktioner enligt den nya lagen. Regeringen anför att denna vikt kan tydliggöras genom att särskilda åtaganden om att följa regleringen och statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioners avgöranden ingås, likt de åtaganden som ingås av statsråd om deltagande i granskningar. Enligt regeringen kan det vidare förväntas att en person som inte följer reglerna kommer att dra på sig kraftig kritik från politiska partier, medier och allmänheten. Ett sådant agerande kommer vidare med största sannolikhet att begränsa personens attraktivitet på arbetsmarknaden. Dessa effekter kommer sannolikt att vara mer kännbara än en för regleringen proportionell sanktion. Den föreslagna regleringen bedöms mot denna bakgrund i sig ha en tillräckligt preventiv verkan, varför någon sanktionsmöjlighet inte bör införas enligt regeringen. Regeringen avser dock att noga följa tillämpningen av lagstiftningen och meddelade restriktioner och om det visar sig vara nödvändigt återkomma med förslag till sanktioner. Övriga bestämmelser i förslaget Utöver vad som har redovisats ovan innehåller den nya lagen förslag till bl.a. en aktsamhetsbestämmelse och en bestämmelse om ersättning till den som har meddelats en övergångsrestriktion. Förslagen i dessa delar, som behandlas i avsnitt 4.6 och 4.8 i propositionen, redovisas inte närmare i detta betänkande. Enligt regeringen är det angeläget att den nya lagen om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet träder i kraft . Regeringen föreslår därför att lagen ska träda i kraft , före kommande riksdagsval. Även övriga lagförslag bör enligt regeringen träda i kraft . Lagrådet har påpekat att om anmälningsskyldigheten och ändringarna i riksdagsordningen träder i kraft kan anmälningar komma att göras innan statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner är vald. Lagrådet har också efterlyst en bedömning av konsekvenserna av detta. Med anledning av Lagrådets påpekande har regeringen inhämtat uppfattning i frågan om ikraftträdande och val av ledamöter i statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. bedömer att valet av ledamöter bör kunna äga rum före , om antar de förslag som regeringen nu lämnar. Nämnden bör i sådana fall kunna vara på plats när anmälningsskyldigheten börjar gälla. Enligt regeringen bör lagen tillämpas första gången på de statsråd och statssekreterare som innehar ett uppdrag eller en anställning för lagens ikraftträdande. Det bedöms inte rimligt att tillämpa lagen på de f.d. statsråd eller statssekreterare som slutat före lagens ikraftträdande. och (båda SD) begär i motion 2017/18:4032 yrkande 1 ett tillkännagivande om att reglerna för karens och ämnesrestriktion även bör omfatta myndighetschefer och andra offentliganställda. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en komplettering av förslaget om ny lag när det gäller sanktioner. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om förtydligande av att bestämmelserna om karens och ämnesrestriktion i den nya lagen även avser uppdrag eller anställningar hos arbetsmarknadens parter. Motionärerna anser att regelverket bör omfatta även myndighetschefer och andra offentliganställda vars övergång kan orsaka intressekonflikter, otillbörlig fördel för någon enskild, ekonomisk skada för staten eller för övrigt påverka det allmännas förtroende för staten. Motionärerna menar vidare att det är principiellt olämpligt att stifta lagar och regler om det inte medför några rättssäkra konsekvenser att bryta mot dem. Motionärerna anser därför att de beslut som meddelas av statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner ska kunna kombineras med exempelvis ett vite. Enligt motionärerna bör det tydligt framgå av den nya lagen att bestämmelserna om karens och ämnesrestriktion även avser uppdrag eller anställningar hos arbetsmarknadens parter. Motionärerna anför att intressekonflikten mellan att vara statsråd och att sedan anta en högt uppsatt post i t.ex. ett fackförbund riskerar att skada allmänhetens förtroende för staten. Utskottet har, som framgår av propositionen, behandlat frågan om karantän för bl.a. statsråd. Utskottet ser naturligtvis positivt på att personer i samband med ett avslutat uppdrag som statsråd eller en avslutad anställning som statssekreterare övergår till ett nytt uppdrag eller en ny anställning. Som utskottet har uttalat går det emellertid inte att bortse från att det kan förekomma situationer när allmänhetens förtroende kan rubbas med anledning av att ett statsråd eller en statssekreterare lämnar sitt uppdrag för en anställning eller ett annat uppdrag. Utskottet delar därför regeringens bedömning att det finns behov av att införa en reglering av statsråds och statssekreterares övergång till annan verksamhet och välkomnar regeringens förslag till ny lag om restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet. Utskottet anser att det inte finns något behov av motsvarande reglering när det gäller myndighetschefer och andra offentliganställda. I likhet med regeringen anser utskottet att den nya regleringen i sig kommer att ha en preventiv verkan och att det därför inte finns något behov av sanktionsmöjligheter. Utskottet konstaterar att den föreslagna regleringen av restriktioner vid statsråds och statssekreterares övergång till annan än statlig verksamhet är av generell art. Utskottet ser därför inte behov av att tydliggöra att bestämmelserna om karens och ämnesrestriktion även avser uppdrag eller anställningar hos exempelvis arbetsmarknadens parter.