bet · H501MJU19 · 2018-04-03 00:00:00 — om innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen, har departementet uppgett att regeringen fattade beslut om en ny miljöbedömningsförordning (SFS 2017:966). De närmare krav på innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning som framgår av förordningen går inte längre än kraven som följer av MKB-direktivet. När det gäller det tredje tillkännagivandet, dvs. om utvärdering av den nya lagstiftningen, har departementet uppgett att en utvärdering bör göras när den nya lagstiftningen hunnit vara i kraft i så länge att en utvärdering blir meningsfull. Inledningsvis kan framhållas att utskottet ser positivt på de arbeten som pågår med anledning av det senaste årets tillkännagivanden om tillståndsprocesser och handläggningstider. Utskottets förhoppning är också att de gjorda ändringarna i bl.a. ska leda till en positiv utveckling när det gäller att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna, vilket var ett av syftena med lagändringarna. Enligt utskottet finns det dock starka skäl för att ytterligare fortsätta arbetet med att förbättra tillståndsprocesserna. Det är bl.a. viktigt att de förslag till åtgärder för effektivisering och förkortade handläggningstider som har presenterat omsätts i konkreta åtgärder. Detsamma gäller det som har anfört och föreslagit med anledning av de regeringsuppdrag som verket redovisade . Det som har anförts bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3686 (C) yrkandena 5–7. Utskottet föreslår att motionerna 2017/18:1149 (C) yrkande 1, 2017/18:900 (SD) yrkande 16 och 2017/18:3426 (KD) yrkandena 8 och 9 lämnas utan åtgärd i den utsträckning de inte kan anses tillgodosedda med vad som anförts ovan. Hållbar utveckling och miljömål m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur miljömålssystemet bör ses över och förändras, om hur arbetet för en hållbar utveckling bör bedrivas och om att aktualisera förslag. avslår ett motionsyrkande om arbetet med ekosystemtjänster. avslår ett motionsyrkande om ett etappmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Jämför reservation 6 (M), 7 (C), 8 (M, L) och 9 (V). Enligt 1 kap. 2 § tredje stycket RF ska det allmänna främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 2001/02:72 s. 23) anfördes bl.a. följande. har föreslagit att grundlagsbestämmelsens ordalydelse ska knyta an till målsättningsparagraf (1 kap. 1 §), som utförligt beskriver syftet med svensk miljöpolitik. Regeringen anser att utredningens förslag är väl övervägt. Det framstår som naturligt att det centrala miljöpolitiska begreppet hållbar utveckling lyfts fram särskilt. Dels speglar begreppet en miljöpolitisk ambition, dels är det det övergripande målet för . Det är dessutom, som ovan har redogjorts för, ett centralt miljöskyddsbegrepp i både den internationella miljörätten och EG:s miljörätt. beslutade (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) att det svenska miljömålssystemet ska innehålla – ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen – miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till – etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Miljömålen används som samlingsnamn för generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. I det nationella genomförandet av FN:s Agenda 2030 för långsiktigt global hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kommer de svenska miljömålen att vara en viktig utgångspunkt. I regeringens proposition 2009/10:155 Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete anförs följande om vad som avses med tidsperioden en generation (s. 31). Det nuvarande systemet med miljökvalitetsmål infördes efter förslag i propositionen Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart samhälle (prop. 1997/98:145). En utgångspunkt var det övergripande målet för miljöpolitiken – att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. I den propositionen finns inget tydligt svar på frågan vad begreppet en generation innebär. Som skäl till sin bedömning angav den dåvarande regeringen tidsintervallet ”omkring 2020–2025” (s. 19–20). I propositionen Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150, s. 14) konstaterar den dåvarande regeringen att dess strävan är att de stora miljöproblemen ska vara lösta efter det att fastställde systemet med miljökvalitetsmål. Det är dock inte redovisat som regeringens bedömning. Därmed har det saknats tydlig vägledning i vilket tidsperspektiv som miljökvalitetsmålen ska ses. använder 2020 som utgångspunkt för sin bedömning av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. [...]. I ett målstyrningssystem är mål vanligtvis tidsbestämda. Vi ser att det i arbetet med uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen finns behov av en definierad tidpunkt att bedöma måluppnåelsen mot. har utvecklats till praxis i det arbetet och kan med fördel användas även fortsättningsvis. Vid antog världens stats- och regeringschefer 17 globala mål och Agenda 2030 för hållbar utveckling. Genom de globala målen och Agenda 2030 för hållbar utveckling har världens länder åtagit sig att fr.o.m. till 2030 utrota fattigdomen och hungern överallt; att bekämpa ojämlikheter inom och mellan länder; att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen; att skydda de mänskliga rättigheterna och främja jämställdhet och kvinnor och flickors egenmakt samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Världens länder har beslutat att skapa förutsättningar för en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt och anständigt arbete för alla med hänsyn till olika nivåer av nationell utveckling och kapacitet. I är alla statsråd i regeringen ansvariga för genomförandet av Agenda 2030 inom sina respektive ansvarsområden. Civilministern har ett särskilt ansvar för det nationella genomförandet. Det nationella genomförandet inkluderar kommuner och landsting liksom statliga myndigheter och . Hur de globala målen uppnås beror också av engagemanget från andra aktörer såsom frivilligorganisationer, näringsliv, fackliga organisationer och akademi. Regeringen har tillsatt en delegation som ska stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030. Delegationen ska bl.a. ta fram en övergripande handlingsplan för genomförande av agendan samt uppmärksamma goda exempel på området. De globala målen och Agenda 2030 är också ett värdefullt ramverk för ett utökat internationellt samarbete. samlade utrikespolitik kommer att bidra till att Agenda 2030 genomförs och att de globala målen kan nås. Förändring av miljömålssystemet m.m. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 32 anförs att Miljömålsberedningen bör ges i uppdrag att genomföra en bred översyn och uppdatering av miljömålssystemet som anpassar och förenar det med FN:s hållbarhetsmål och ett bredare arbete för hållbar utveckling. Motionärerna anför att det svenska miljömålssystemet tar sikte på 2020 och att det finns behov av att bestämma hur det svenska hållbarhetsarbetet ska stärkas och utvecklas . Med nya hållbarhetsmål kan man, utan att sänka ambitionsnivån, arbeta för att förstärka och effektivisera miljöarbetet och integrera det med hållbarhetsarbetet, såväl nationellt som internationellt. I kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 1 poängteras att arbetet för en hållbar utveckling ska beakta balansen mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor. Enligt motionärerna kan ensidigt fokus på en av dessa tre delar riskera att skapa problem på både kort och lång sikt. Motionärerna anför att man måste värna om och arbeta för stärkt miljöhänsyn på ett sätt som säkerställer svensk konkurrenskraft. Genom att visa att det går att kombinera tillväxt och miljöhänsyn kan vara ett föredöme för andra länder. Ett snarlikt resonemang återfinns i motion 2017/18:1489 av och (båda C) yrkande 3. Enligt dessa motionärer finns det behov av att göra en översyn av regleringsbreven för de myndigheter som hanterar tillståndsärenden, med större krav på helhetssyn och hållbarhetsbegreppets samtliga tre pelare. I samma motion (yrkande 2) framhålls vidare att förslagen i betänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43) måste aktualiseras. Enligt kommittémotion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 2 bör regeringen fortsätta det arbete med att synliggöra och tydligt värdera ekosystemtjänster som alliansregeringen påbörjade. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö Enligt kommittémotion 2017/18:3363 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkande 2 bör ett etappmål antas inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö med målsättningen att minska biltrafiken och öka tillgängligheten för kollektivtrafik, cyklister och gångtrafikanter. behandling och kompletterande upplysningar Förändring av miljömålssystemet m.m. Regeringen har inrättat som en plattform för fler åtgärder och ett intensifierat arbete på alla nivåer i samhället för att nå miljömål. består av chefer för 17 myndigheter som är strategiskt viktiga för att nå miljömål. presenterar åtgärder som myndigheterna åtar sig att genomföra för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. ska slutredovisa sitt arbete . presenterade sitt slutbetänkande Vägar till ett effektivare miljöarbete (SOU 2015:43). Utredningens uppdrag hade varit att pröva förutsättningarna för en tydligare, effektivare och mer ändamålsenlig myndighetsstruktur och ett bättre resursutnyttjande för myndigheterna. Slutbetänkandet har remitterats, och enligt upplysningar från (Miljö- och ) har det utmynnat i följande när det gäller respektive förslag. Förslaget att ta bort uppgiften att verka för att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås i förordningarna med instruktion för de 26 myndigheter som ingår i miljömålssystemet samt länsstyrelseinstruktionen: Andemeningen i det som anförs i budgetpropositionen (2015/16:1 utg.omr. 20 s. 18) är att styrningen av myndigheterna ska stärkas. Regeringen har valt att dels gå den väg som beskrivs i propositionen, dels etablera . Myndigheterna analyserar och verksamhetsanpassar själva, och det är inte något som regeringen gör. Styrningen av länsstyrelserna har också stärkts. Förslaget att i 3 § myndighetsförordningen (2007:515) införa en ny uppgift som innebär att myndighetsledningen ska se till att verksamheten främjar en hållbar utveckling och bidrar till att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen: Jfr kommentaren vid ovanstående förslag. Ca 190 myndigheter omfattas av miljöledningsförordningen, och det är därför inte nödvändigt att införa en sådan ny uppgift. Dessutom anser regeringen att det är viktigt att 26 myndigheter har ett fortsatt utpekat ansvar för miljökvalitetsmål och generationsmålet. Förslaget att uppgift att redovisa en fördjupad utvärdering av resultaten i förhållande till generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska utgå ur instruktion: Regeringen avser inte att ändra formerna för den fördjupade utvärderingen. Förslaget att ge Formas en ny uppgift som innebär att regelbundet genomföra och till regeringen redovisa resultatet av en samhällsövergripande utvärdering av effekterna av miljöarbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen: Då regeringen inte avser att ändra formerna för den fördjupade utvärderingen, se föregående punkt, så avser regeringen inte heller gå vidare med detta förslag. Förslaget att det som är inomstatliga bidrag mellan till exempel och länsstyrelserna i stället ska tilldelas respektive länsstyrelse i form av direkta anslag/anslagsposter: Regeringen har genom regleringsbreven och finansiell styrning ökat dispositionsrätten för länsstyrelserna, vilket innebär att länsstyrelserna disponerar medel direkt från utg.omr. Det rör anslag som tidigare endast har disponerats av och Havs- och vattenmyndigheten och som har fördelats till länsstyrelserna genom inomstatliga bidrag. Det framgår i regleringsbreven för och Havs- och vattenmyndigheten vilka medel som regeringen anser vara bättre lämpade att länsstyrelserna disponerar direkt, i stället för att hanteras som inomstatliga bidrag. Den ökade dispositionsrätten ligger i linje med förslaget i utredningen. Där regeringen anser det vara lämpligt och nödvändigt för att uppnå bästa möjliga styrning och prioritering av medlen förekommer det dock fortfarande inomstatliga bidrag mellan t.ex. och länsstyrelserna. Förslaget att en ny myndighet inrättas med huvuduppgift att bevilja tillstånd enligt kapitlen 9, 11, 13–15 i : Utredningens förslag om en ny miljötillsynsmyndighet har inte föranlett några åtgärder, utan avslutades genom regeringens beslut att tillsätta miljötillsynsutredningen. Förslaget att möjligheterna för , Havs- och vattenmyndigheten, Kammarkollegiet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och länsstyrelserna att föra talan i målet för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen ska upphöra: I och med att förslaget om ny myndighet inte har föranlett några åtgärder så har inte heller detta förslag aktualiserats. Förslaget att vattenmyndigheterna avvecklas och att deras verksamhet flyttas till Havs- och vattenmyndigheten: Regeringen har tillsatt en utredning gällande översyn av vattenförvaltningens organisation (dir 2017:96). Utredningen ska bl.a. föreslå hur organisationen bör vara utformad för att underlätta en effektiv, samordnad, förankrad och ändamålsenlig förvaltning av yt- och grundvatten som uppfyller ramdirektivets krav. Utredningen ska redovisas . Förslaget att Formas får en ny uppgift som innebär att vetenskapligt utvärdera tillämpad och ny forskning inom miljöområdet: Formas har /18 bl.a. i uppgift att ”genom systematisk utvärdering, analyser och sammanställningar av resultat från publicerad forskning ta fram underlag som kan utgöra ett vetenskapligt stöd för utveckling av kostnadseffektiva styrmedel och åtgärder i arbetet med att uppnå det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt”. Inom ramen för Formas kommer det också finnas ett råd för evidensbaserad miljöanalys. Frågor om ekosystemtjänster behandlades i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU11 Biologisk mångfald. I sitt ställningstagande uttalade utskottet bl.a. följande (s. 8 f.). Utskottet har tidigare påtalat att strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som presenterades i proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster behöver fyllas med konkreta åtgärder. Utskottet kan konstatera att arbetet med att nå de aktuella miljökvalitetsmålen och för att integrera betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster i relevanta politikområden och processer nu pågår och spänner över flera områden. Flera av insatserna är av övergripande karaktär, som uppdrag att genomföra kommunikationsinsatser om ekosystemtjänster och deras värde. Utskottet ser positivt på att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster är prioriterat och att insatser görs inom flera områden i syfte att bidra till att når dessa miljökvalitetsmål. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och ställer krav på en ambitiös miljöpolitik, inte bara nationellt utan också utanför gränser. Regeringen har gett uttryck för att det behövs en ambitionshöjning inom detta område såväl i det nationella arbetet som internationellt och inom EU. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet ska enligt regeringen även integreras i det internationella arbetet. Utskottet förutsätter därför att fortsätter att vara den aktiva och pådrivande aktör i dessa frågor både inom EU och internationellt som man varit. Med hänsyn till det arbete som pågår och regeringens uttalade ambition i dessa frågor lämnas motionerna [...] utan vidare åtgärd. beslutade regeringen att redovisa resultatet av kontrollstationen om etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (Biologisk mångfald och ekosystemtjänster – Kontrollstation 2016 [Ds 2017:32]). I promemorian redogjordes för ärendet enligt följande. beslutade om förändringar i miljömålssystemet som bl.a. innebar att etappmål skulle införas utöver de redan befintliga miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Etappmålen är steg på vägen till att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Generationsmålet, miljökvalitetsmålen och etappmålen kallas gemensamt för miljömålen. och EU deltog vid partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i där globala mål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster beslutades i en särskild strategisk plan som sträcker sig till 2020. Planen innehåller 20 övergripande delmål för biologisk mångfald (Aichimålen). Dessa mål var ett viktigt underlag för utformningen av de svenska etappmålen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen beslutade om dessa etappmål , 2012 och 2014. Regeringen beslutade om följande etappmål för biologisk mångfald: etappmål om ekosystemtjänster och resiliens, etappmål om betydelsen av den biologiska mångfalden och värdet av ekosystemtjänster [...] (Ds 2012:23). Regeringen beslutade om ytterligare fem etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster [...]. I beslutet aviserades att kontrollstationer skulle initieras 2016 och 2018 med syfte att analysera utvecklingen i förhållande till etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden tillsammans med övriga etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. De sammanlagt tio svenska etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster utgjorde grunden i regeringens proposition En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som antogs av . I denna strategi aviserades ett trettiotal insatser för att uppnå de tio etappmålen och vissa andra insatser för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. I bilagan redogörs för de insatser regeringen har vidtagit för att nå etappmålen och regeringens utvärdering av insatserna. I skälen för beslutet anförde regeringen att miljömålen ska nås och att detta är en gemensam uppgift för hela regeringen. Enligt regeringen måste genomförandet av nödvändiga insatser fortsätta att integreras i de politikområden och utgiftsområden där drivkrafterna och lösningarna på miljöproblemen finns. Regeringen anförde vidare att miljömålen är en viktig utgångspunkt i det nationella genomförandet av Agenda 2030. Enligt regeringen ska arbetet med att nå miljömålen intensifieras, och allt fler aktörer i samhället ska involveras i olika typer av miljöarbete. Initiativ som bidrar till att nå målen har tagits på alla nivåer i samhället, och nya satsningar och styrmedel är på plats. Regeringen framhöll att det finns stora behov av ytterligare åtgärder för att ställa om samhället och närma oss målen, och det är nödvändigt med fortsatt arbete för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Enligt regeringen visar Kontrollstation 2016 att viktiga insatser för att nå målen har genomförts och pågår, men att kompletterande insatser är nödvändiga för att nå etappmålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utöver dessa etappmål avser regeringen att återkomma i fråga om att ta fram ytterligare etappmål och genomföra insatser för att nå miljömålen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. slutredovisade regeringsuppdraget Kommunikationssatsning om ekosystemtjänster – Att få fler att se naturens gratisarbete (6798). I rapportens sammanfattning anförde följande. Regeringsuppdragets slutmål om att öka förståelsen för den biologiska mångfaldens och ekosystemtjänsternas värden och betydelse i samhället är en fortsatt utmaning. Det gäller även slutmålet om att öka måluppfyllelsen för berörda miljökvalitetsmål. Men arbetet går framåt. Den effektrelaterade uppföljningen av genomförda åtgärder visar att det har skett markanta förflyttningar inom alla tre områdena kunskap, attityd och handling sedan kommunikationssatsningens start. Det tyder på att kommunikationssatsningen helt eller delvis nått de uppsatta målen. Navet i kommunikationssatsningen är nätverket för ekosystemtjänster. I nätverket finns drygt 50 personer från aktörer som fungerar som vidareförmedlare inom kommuner, länsstyrelser, företag och organisationer inom areella näringar samt bygg- och infrastruktursektorn. Personerna inom nätverket lär av varandra och bygger vidare på varandras kunskap om att arbeta systematiskt med ekosystemtjänster. Även samverkansmyndigheterna för uppdraget är aktiva i samverkan med nätverket. Synen är positiv. En uppföljande mätning, inom en större grupp vidareförmedlare än nätverket för ekosystemtjänster, visar att av dem bedömer att fler beslut inom den egna sektorn kommer att fattas utifrån kännedom om värdet av ekosystemtjänster . Samma bild finns hos samverkansmyndigheterna, bedömer att fler beslut fattas utifrån kännedom om ekosystemtjänster . nätverk har gett effekt. Medlemmarna i nätverket har högre engagemang i frågan än andra delgrupper och diskuterar frågan oftare än andra. Nätverket har också i hög utsträckning stor eller avgörande betydelse för medlemmarnas interna arbete med att ta med värdet av ekosystemtjänster i beslut. Fortsatt strategiskt arbete för att lyfta värdet och betydelsen av ekosystemtjänster i samhället kommer att ske genom en samverkansåtgärd i miljömålsrådet. Åtgärden omfattar också att fortsätta driva nätverket för ekosystemtjänster. Samverkansåtgärden är förankrad i miljömålsrådet och genomförs av i samverkan med , , , , länsstyrelserna, , Havs- och vattenmyndigheten, och geologiska undersökning. Myndigheter som inte är medlemmar i miljömålsrådet kan också medverka i genomförandet. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk för behandlades regeringens förslag till en ny klimatlag (prop. 2016/17:146) och även frågor om bl.a. mål för den svenska klimatpolitiken. När det gäller frågan om ett etappmål för transportsektorn föreslog regeringen att växthusutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska jämfört med och att målet ska ingå som ett etappmål i miljömålssystemet. I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. följande (s. 27). Som regeringen anför behöver utsläppen minska i transportsektorn, vilket det även finns möjligheter till. Samhällsplanering och utveckling av effektiva transportsystem inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra. [...] I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att förslaget till etappmål förutsätter mycket kraftiga trendbrott jämfört med tidigare utveckling. [...] Parallellt med fokus på fordon och bränslen behövs även ett ökat fokus på att ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och hur man utnyttjar existerande infrastruktur. [...] I likhet med regeringen och trafikutskottet anser utskottet att nuvarande målsättningar bör preciseras och uttryckas som ett etappmål om minskade utsläpp från transportsektorn. [...] Utskottet konstaterar att regeringens förslag till etappmål överensstämmer med Miljömålsberedningens förslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att ett etappmål för transportsektorn bör sättas och att det bör formuleras i enlighet med regeringens förslag. Utskottet anser således att det som regeringen föreslår om ett etappmål för transportsektorn bör godkännas av . beslutade att bifalla regeringens förslag till en ny klimatlag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320).