· H501UbU11 · 2018-05-03 12:31:44 — Vi har ett ganska omfattande debattunderlag , nämligen tre betänkanden om studiestöd, högskolan och forskning som är värda att sambehandla, för det är frågor som hänger tätt samman. Det handlar om hur högre utbildning fungerar och finansieras. har en lång tradition av starka exportdrivande företag. Det är många stora företag som vi har anledning att vara stolta över, vissa med lång historia och vissa som är avsevärt yngre. Ska vi lyckas kompetensförsörja dessa företag och arbetsgivare även för framtiden är det dock viktigt att vi har en utbildningskedja av högsta kvalitet hela vägen från förskolan till universitetsstudier. Det är på det sättet vi bygger starkt för framtiden. Det är också på det sättet vi skapar livschanser för enskilda individer. Vi har ett stort behov av att använda vårt universitetssystem och våra lärosäten på ett så effektivt sätt som möjligt. Vi lider stor brist på ingenjörer, sjuksköterskor och lärare. Listan över bristyrken kan man göra praktiskt taget hur lång som helst. Det är därför viktigt att vi orkar lyfta blicken och inte fastnar i gamla ramar utan funderar på hur vi kan öka genomströmningen, hur vi kan underlätta för studenter att välja rätt utbildning och hur vi stärker kvaliteten på de utbildningar vi har, så att de blir så användbara som möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Den sittande regeringen har valt att lägga mycket fokus och energi i högskolepolitiken på att fortsätta bygga ut antalet platser i , något som har varit rådande politik i praktiskt taget . Den politiken får vi dock konstatera har kommit till vägs ände. Den sittande regeringen har till och med varit tvungen att dra tillbaka förslag om att fortsätta utökningen av antalet platser. Man konstaterar att det kommer att leda till en urholkning av kvaliteten på högskolorna. Så långt har vi kommit. Missförstå mig nu inte. Det finns enskilda utbildningar där antalet platser behöver ökas, och det finns enskilda utbildningar där söktrycket behöver gå upp. Men nya platser har en tendens att snabbt omvandlas till tomma platser. Lärarutbildningen kan vara ett gott exempel. Där konstaterar expertmyndigheterna själva att det inte är någon idé att utöka den med fler platser, för det leder inte till att fler studenter genomgår utbildningen. I stället behöver vi skifta fokus i svensk utbildningspolitik när det gäller högre utbildning. Fokus behöver ligga på kvalitet, akademiska resultat och användbarhet hos utbildningen, inte bara på antalet platser. Detta påverkar hur vi jobbar med resurstilldelning och med politiken på bredden. Åtta av tio studenter i högre utbildning hävdar att man studerar för att man vill få ett jobb. Man försöker välja en utbildning som leder till arbete och ger karriärmöjligheter. Tyvärr är informationen om karriärmöjligheter högst bristfällig för studenter som funderar på vilken utbildning de ska gå. Det måste bli lättare att jämföra lärosäten, och det måste bli tydligt vilka utbildningar som faktiskt leder till jobb om vi vill göra det möjligt för ungdomar, unga vuxna och vuxna mitt i livet att fatta korrekta beslut om vad de ska studera. Det behöver synas för studenterna, och det behöver synas för lärosätena när de får ersättning för utbildningen. Genomströmning, arbetslivsanknytning och användbarhet hos utbildningen behöver bli ledord snarare än söktryck. Kvaliteten behöver kunna jämföras mellan lärosäten. behöver få stärkta befogenheter att fortsätta och utöka sina granskningar av kvaliteten på de olika utbildningarna. Höjda krav på kvaliteten i utbildningen behöver dock matchas med bättre stöd för universiteten att utveckla kvaliteten på sina utbildningar. Vi kan se hur exempelvis fördelningen av utbildningstimmar är oerhört ojämn mellan olika utbildningar. Resurser behöver tillskjutas från det offentliga för att vi också ska kunna satsa på att prioritera kvalitet, inte minst inom utbildningar i humaniora. Vill vi ha ett system som bidrar till kvalitet och genomströmning och som gör det lätt att välja måste det vara transparent, men det måste också vara baserat på att vi premierar akademisk kvalitet, genomströmning, samverkan och arbetsmarknadsetablering. Därtill behöver vi ha ett utbildningssystem som understöder att man kompetensutvecklar sig även om man har en utbildning men behöver förstärka sin kompetens för att fortsätta vara attraktiv på arbetsmarknaden. Då handlar det om att se till att vi har tillgängliga kvällskurser och att det finns sommarkurser och annat som är intressant och attraktivt att läsa. Här pågår ett bra arbete på många lärosäten. Det arbetet behöver spridas och få understöd. Men vi behöver också höja åldersgränsen för när man kan få studiemedel och höja maxbeloppet och fribeloppet när det gäller att låna, så att man får praktisk möjlighet att ta del av dessa utbildningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Låt mig fortsätta med forskningsområdet. Här står inför stora utmaningar. Vi har en lång och god tradition av goda förutsättningar och goda resultat när det gäller forskning kopplad till våra universitet liksom när det gäller de innovationer den leder till. Men världen springer i kapp oss, och det finns anledning att ta ett samlat grepp om de här frågorna. Alliansen föreslår därför att vi ska göra våra forskningsprogram i sjuåriga för att matcha hur EU arbetar. Vi behöver se till att forskningsprogrammen också får en tydlig koppling till den övriga universitetspolitiken, så att man utökar det sätt på vilket vi arbetar med forskningspropositionen här i . skulle också ha en stor fördel av att konsolidera de statliga forskningsfinansiärerna, så att det blir enklare att ansöka om medel och så att vi kan prioritera att utveckla de resurser och forskningsmiljöer vi har. har en unik forskningsinfrastruktur som behöver nyttjas bättre om vi ska få valuta för pengarna. Det behövs både strategi och analys av hur vi bättre kan göra det. Det handlar inte bara om att exempelvis utnyttja bättre utan också om att vi funderar över hur vi kan nyttja dessa anläggningar för att locka experter från andra delar av världen att komma och forska i . Om styrka är att vi har en ganska stark forskningsmiljö på bredden är det vår stora nackdel och svaghet att vi saknar genuina spetsforskningsområden. Det är svårt att peka ut enskilda områden där är absolut bäst i världen. Ska vi lyckas attrahera externa forskare till behöver vi bli bättre på att peka ut var vi kan utvecklas. Det finns utvecklingsområden där vi tillhör den absoluta världseliten, exempelvis medtech och life science, som vi skulle behöva prioritera för att verkligen bedriva den yttersta spetsforskningen i världen. Låt mig, herr talman, konstatera att utskottet också landar i ett tillkännagivande till regeringen om att skärpa kvalitetsanalysen och uppföljningen av forskningsarbetet, som också genomförs. Det är mycket, mycket tacksamt och mycket, mycket välbehövligt. lägger stora resurser både på högre utbildning och på forskning, och det är av yttersta vikt att vi i denna kammare faktiskt vet att de pengarna kommer till glädje och landar på rätt ställen. Då måste vi bli bättre på att följa upp och faktiskt kvalitetsanalysera vad våra resurser går till. Låt mig som avslutning, herr talman, konstatera följande: Det finns mycket vi behöver göra för att utveckla svensk universitets- och forskningspolitik. Det finns dock en avgörande fråga för att göra svensk forskning och högre utbildning ännu mer framgångsrik, som ligger utanför det här utskottets ramar. har lägsta utbildningspremie. Det finns ingen annanstans i den utvecklade världen där det lönar sig sämre att studera vidare. Ordentlig utbildning och livslångt lärande får aldrig någonsin vara en förlustaffär. Tyvärr är det så för många utbildningar i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning En av de kanske enskilt viktigaste satsningarna vi behöver göra för att stärka högre utbildning är att stärka utbildningspremien och sänka skatten på arbete. stöder självfallet samtliga av och Alliansens reservationer. Men jag vill särskilt yrka bifall till reservationerna 1 och 2 i UbU16 samt reservationerna 1 och 10 i UbU17. Jag börjar med yrkandena. Jag yrkar bifall till reservation 6 i UbU11, Studiestöd, reservationerna 9 och 19 i UbU16, Högskolan, samt reservationerna 16 och 24 i UbU17, Forskning. Jag kan börja med att instämma med föregående talare när det gäller volym, kvalitet och användbarhet gällande studieplatser. Det har jag tjatat om här. Hur ska vi få tillräckligt med sjukvårdspersonal i vår landsbygd? Vi har svårt att få tillräckligt med läkare och sjuksköterskor i våra glesbygder. Det är ett känt problem. I har de tydligen samma problem, och där har de löst det genom en glesbygdsbonus som manifesterar sig i ett avdrag på studieskulden. Också använder sig av en liknande modell. Vi vill på grund av detta att en utredning ska tillsättas för att klargöra hur ett sådant system ska kunna utformas i . Jag har tidigare nämnt vårt förslag om samarbete högskolor emellan gällande administrationen. Det finns effektiviseringsvinster att göra här, som alla förstår. Jag läste för något halvår sedan en skrift från Näringslivets forskningsberedning, där de nämnde just detta som en framtida modell - i samband med att de tyckte att mindre högskolor skulle profilera sig mer. Detta tror vi är en bra framtida modell för våra högskolor. Jag har inte blivit bjuden på någon , vill jag påpeka, utan detta är en vettig modell som alla vinner på. Förslaget innebär att mindre högskolor nischar sig på det de är riktigt bra på och att större universitet har ett bredare utbud av utbildningar. Det innebär inte, som jag tycker att föregående talare var inne lite på, att det totala utbudet av utbildningsplatser ökar eller att vi ska starta fler högskolor, utan det innebär att högskolorna sysslar just med det de är bäst på. kan de mindre högskolorna samarbeta administrativt med större lärosäten. Jag besökte BTH . Det är en nischad mindre högskola. Jag blev faktiskt imponerad av deras verksamhet och utbildningar, herr talman. Jag har sett en del mätningar där de legat mycket högt internationellt sett just på de områden där de har nischat sig. Det måste vara en framtida modell om vi ska bli framgångsrika i vårt land. Jag pratade för övrigt med rektorn där, en mycket vettig och trevlig karl. Han skulle visst sluta. Jag vet inte varför, men det är sorgligt att riktigt bra rektorer slutar. Inte så mycket men kunde vi läsa braskande rubriker vid varje läsårsstart om studenter som tvingas bo i tält och liknande på grund av brist på studentbostäder. Dessutom - och det är kanske allvarligare - kunde vi läsa rapporter om att studenter tvingas avstå från sina förstahandsval just för att det saknas studentbostäder. Det är ganska allvarligt. Jag tror mig veta att bristen på studentbostäder är allvarlig vid vissa lärosäten. Jag tror att den har blivit lite mindre; man har ju byggt ut på vissa håll. Men en sådan här situation är naturligtvis oacceptabel i en kunskapsnation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Det krävs bättre styrning av antalet utbildningsplatser korrelerat med antalet studentbostäder. Exakt hur det ska se ut får väl utredas i sedvanlig ordning. Men det måste bygga på ett samarbete mellan Akademiska Hus, högskolan och kommunen, där staten sätter en absolut gräns för att utöka antalet utbildningsplatser på ett lärosäte på en plats där det redan råder brist på studentbostäder, om det inte byggs eller på annat sätt ordnas nya studentbostäder. Låt mig exemplifiera! En högskola vill utöka antalet studieplatser som det råder brist på studentbostäder vid lärosätet. Regeringen är positiv till att anslå medel och höja taket för antalet studieplatser, då det kanske råder ett samhälleligt behov av just den utbildningen. Regeringen säger: Varsågod till höjt tak, bara ni ordnar si eller så många studentbostäder! Varsågod och återkom när det är fixat! Det är enkelt. Vi har också en motion angående lämplighetstest för lärarutbildningar. Vi vet alla här inne att det har kommit en proposition i ämnet. Vi anser att ett lämplighetstest mycket väl kan betraktas som särskild behörighet, som det stod i propositionen. Vi har inget att anföra där. Men vi tycker att något måste göras åt en situation där det sker alltför många avhopp från lärarutbildningen. Vi anser också att vi måste frångå principen om en tredjedel av varje intagningskategori när det gäller lärarutbildningar. Vi vill minska antalet som kommer in genom högskoleprovet, eftersom det verkar vara huvudproblemet. Vi tror att vi måste göra så för vissa utbildningar. Det kan finnas fler utbildningar. Vi får se . Verkligheten får trots allt gå före principer. Att en tredjedel kommer in genom högskoleprov har helt enkelt visat sig inte fungera när det gäller just lärarutbildningar. Vi har en motion om att samarbete inom akademin med det omgivande samhället måste stärkas. Den motionen har på nacken. Vi väckte motionen innan regeringen kom med sin forskningsproposition. Men i forskningspropositionen tycker vi nog att regeringen gick lite för långt. Vi blev hörda lite för mycket. Man ska ju samarbeta för att uppnå resultat, inte för att erhålla anslag, så detta vänder vi oss emot. Jag anmälde avvikande åsikt i den frågan i också. Som jag uppfattade det fick jag alla emot mig och var ensam om min åsikt. Låt så vara! Jag tror fortfarande att jag har rätt och andra har fel i den frågan. Jag ska slutligen prata lite om forskning. är, vad jag vet, det enda parti som är för att vi ska starta en forskningsreaktor. Vi är övertygade om att ska vi kunna hantera framtidens energiproblematik måste vi utnyttja kärnkraft - en kärnkraft som blir säkrare och säkrare. Framtidens kärnkraft kommer ju inte att kunna jämföras med gårdagens Tjernobyl eller . Det är som att jämföra en med en modern i fråga om krocksäkerhet. Det är helt enkelt inte seriöst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning bör vara med och forska fram nästa generations supersäkra kärnkraft. Visst, vi kan komplettera med vind, sol och annan förnybar energi - jag har inget att anföra mot det. Men det kommer inte ensamt att räcka till när oljan börjar sina och om vi ska ha kvar vår tunga industri, som faktiskt slukar en hel del elström. Slutligen, herr talman! Jag har tidigare tagit upp frågan om genuspedagogiken och genusforskningen i denna kammare. Jag är lika kritisk till delar av den här läran nu som jag var tidigare. Det beskrev i sin artikelserie i om hur genusläran blivit en överideologi är skrämmande. Kurser i historia tvingas använda radikalfeministiska verk i sin kurs, verk som inte har ett dugg med själva kursen att göra. Lärosätena bestämmer själva hur deras kurser ser ut, det är sant, men kursansvariga ska inte behöva ta med saker som inte har ett dugg med själva ämnet att göra. beskriver det i en rad artiklar som att man vill "inkorporera genusvetenskapliga maktteorier i alla universitetens arbetsområden". Låt oss vara ärliga: Det här är någonting som får oss att tappa i konkurrenskraft och kanske dessutom gör oss till åtlöje utomlands. Vi föreslår därför nedläggning av Nationella sekretariatet för genusforskning. Vi står givetvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande vill jag endast yrka bifall till reservation 1 i UbU11 Studiestöd, reservation 3 i UbU16 Högskola samt reservation 1 i UbU17 Forskning. Forskning och högre utbildning är förutsättningar för den svenska konkurrenskraften och för att vi ska klara de utmaningar vi står inför när det gäller att skapa jobb och välstånd i . har ganska bra förutsättningar. Vi har en avgiftsfri utbildning, ett generöst studiemedelssystem, en bra högre utbildning och en framgångsrik forskning. Det är någonting som vi ska vara stolta över, men vi ska inte vara nöjda. Ska vi hänga med i den internationella konkurrensen och den utveckling som vi ser runt om i världen behöver vi bli ännu bättre på att möta de utmaningar vi står inför. Jag tänkte till att börja med lyfta fram de utmaningar vi står inför inom den högre utbildningen. har den sämsta utbildningspremien i . I lönar det sig minst att utbilda sig om vi jämför med andra länder. Det är låg genomströmning inom den högre utbildningen. Vi har den näst högsta examensåldern i , vilket betyder att vi är näst sämst. Ett antal utbildningar har bristande kvalitet, och vi har en ganska låg andel lärarledd tid inom den högre utbildningen. har vi sett stora problem och utmaningar när det gäller internationella studenters möjlighet att komma till . På grund av långa handläggningstider har de inte kunnat påbörja sina utbildningar. Byråkrati och regelverk påverkar även studenters möjlighet att stanna kvar efter utbildningarna. har vi på den svenska arbetsmarknaden en väldig utmaning när det gäller att lyckas möta de kompetensbehov som finns. Det handlar både om offentlig sektor och om den privata. Matchningen måste bli bättre så att fler människor får ett arbete och företagen kan få den kompetens de behöver för att ta nya steg, anställa fler och utveckla nya produkter. Som jag sa inledningsvis är framgångsrikt när det gäller forskning. Men vi kan se ett antal utmaningar även på forskningsområdet. Vi investerar väldigt stora resurser inom forskningen i , men vi kan se att vi har en relativt låg output på forskningen. De privata investeringarna i forskning och utveckling har minskat i förhållande till bnp som sådana investeringar har ökat i 18 av 22 jämförbara länder. Vi tappar i internationell konkurrenskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Vad har regeringen sammanfattningsvis gjort under den här mandatperioden? Genom höjda skatter på jobb har man försämrat utbildningspremien och alltså gjort det mindre lönsamt att arbeta och utbilda sig. Ett av de första besluten man tog gällande den högre utbildningen var att ta bort den kvalitetsindikator som Alliansen införde. Man har även försämrat lärosätenas autonomi genom att gå in och detaljreglera viss lokalisering och göra andra prioriteringar. Man har inte heller följt de vallöften man utställde, bland annat när det gäller sommarkurser. Man lovade att det skulle bli fler sommarkurser, men resultatet är att det 2018 är färre sommarkurser än 2014. Det är bra att regeringen har tillsatt en utredning av resurstilldelningssystemet. Det är viktigt att det ses över; det har vi i drivit på . Det är nödvändigt att skapa incitament för rätt saker, framför allt stärka kvaliteten och förbättra arbetslivsanknytningen och samverkan med övriga samhället. Vi får väl se var det landar. För del ser vi ett antal reformer som behöver göras inom områdena högre utbildning, forskning och studiemedel i . För det första behöver det bli mer lönsamt att arbeta och utbilda sig. Vi behöver sänka skatterna på just arbete så att det lönar sig mer att utbilda sig. Vi behöver skapa bättre förutsättningar för omställning så att man senare i livet både kan vidareutbilda sig och ha möjlighet att omskola sig. Detta är särskilt nödvändigt med de utmaningar vi ser i och med digitalisering, automatisering, artificiell intelligens och så vidare. har vidare föreslagit att man ska höja åldern för studiemedel och även förlänga studiemedlen så att man senare i livet kan läsa en tvååring yrkesutbildning, en masterutbildning eller vad det månde vara. För att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden behövs ökade resurser till . Utbildningar som är direkt kopplade till arbetslivet och arbetsmarknadens efterfrågan behöver få mer resurser. har de relativt sett lite resurser jämfört med de akademiska utbildningarna. Människor som utbildar sig måste också få bättre förutsättningar att flytta dit där det finns en stor brist på högutbildad arbetskraft. har därför föreslagit avskrivning av studiemedel för människor som flyttar tillbaka eller flyttar ut på landsbygden för att ta jobb på mindre orter som de kanske inte hade valt utifrån andra perspektiv. En springande punkt är att stärka kvaliteten inom den högre utbildningen. Dels behövs ett mer nationellt system för kvalitetsutvärdering med ökat fokus på kvalitet inom den högre utbildningen, dels måste det bli lättare för studenter att på ett bättre sätt kunna jämföra utbildningar så att man vet vilken typ av utbildning man ska välja och kan ha rätt förväntningar med sig när man ska börja studera. Vi behöver också stärka lärosätenas autonomi och i större utsträckning flytta makten till lärosätena för att på det sättet förbättra den högre utbildningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Något som vi lyfter fram i betänkandet är även ett minskat regelkrångel för att möjliggöra ombildning till stiftelser och för att starta fristående lärarutbildningar, allt för att få en bättre och mer fungerande högskolesektor i . Vi behöver också skapa bättre förutsättningar för privata investeringar i forskning och utveckling. Med tanke på den utveckling vi ser, där andra länder har ökat sina privata investeringar i forskning och utveckling medan de har minskat i , behövs det krafttag för att skapa bättre och attraktivare forskningsmiljöer i med testbäddar och liknande. Avslutningsvis vill jag säga att högre utbildning och forskning är väldigt viktigt och avgörande för den svenska konkurrenskraften och för att vi ska klara de samhällsutmaningar vi står inför i form av miljö- och klimathot och så vidare. Det handlar också om att våra svenska företag ska kunna fortsätta att utvecklas och växa från och att nya företag ska kunna starta. För att lyckas med detta krävs reformer för att stärka kvaliteten inom den högre utbildningen, förbättra arbetslivskopplingen och se till att göra det mer lönsamt att både arbeta och studera. I detta anförande instämde i (C). Jag kan börja med att instämma i mina allianskollegors anföranden och förmodligen också i mina allianskollegors senare anföranden, för detta är ett område där Alliansen tillsammans har en mycket väl sammanhållen och offensiv politik. Det här är ett område där har väldigt mycket som fungerar bra. Vi har ett bra studiestödssystem, kanske ett av de bästa i världen. Vi har ett utbildningssystem som är väl utbyggt. Vi har en forskning som på sina håll är av väldigt hög kvalitet. Vi har svenska forskare som utmärker sig i internationella sammanhang. Det finns mycket att vara stolta över. Jag satt tidigare och funderade på vad man minnas av med rödgrönt styre. Ja, inte särskilt mycket. Det är ett område som skulle ha behövt ytterligare förstärkningar, ytterligare tryck, ytterligare skärpningar, ytterligare förbättringar och en offensiv. Men det vi har sett har varit någonting annat. De rödgröna kommer att vilja påminna oss om att de byggde ut högskoleplatserna. Men vad är det för politik när platser ofta står tomma? Det gäller inte minst på lärarutbildningen, där vi verkligen skulle behöva fler utbildade. De kanske kommer att säga att de ändrade kvalitetsutvärderingssystemet. Men vad är det för reform som faktiskt inneburit att man blivit sämre på att utvärdera kvaliteten i svensk högskolepolitik? Regeringen kanske skulle säga att de har satsat mycket på lärarutbildningen. Ja, men det vi har sett är att söktrycket faktiskt har minskat. Vi har haft ett ökat söktryck på lärarutbildningen, men det har faktiskt sjunkit . Sammanfattningsvis, herr talman, får jag nog säga att de fyra åren med rödgrön politik för forskning och högskola har varit ganska förlorade. I när vi borde satsa väldigt mycket och skärpa politiken på det här området har regeringen tagit det väldigt lugnt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd, Högskolan och Forskning Kanske blir det så att vi kommer att se tillbaka på den här mandatperioden och minnas en sak, nämligen vinst mot en högskola som hon stämde för att hon inte fick den utbildning som hon hade betalt för och tyckte att hon hade rätt till.