bet · H501UU24 · 2018-05-08 00:00:00 — anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan Utskottet föreslår att godkänner protokollet om anslutning till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan, för att beakta anslutning. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Proposition 2017/18:160 anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan och och , å andra sidan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan (V) Utskottets förslag till riksdagsbeslut anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan godkänner protokollet om anslutning till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan, för att beakta anslutning. Därmed bifaller proposition 2017/18:160. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning Europeiska unionens råd beslutade att bemyndiga Europeiska kommissionen att förhandla fram ett frihandelsavtal med intresserade medlemsländer i Andinska gemenskapen. Förhandlingar om ett avtal inleddes samma månad mellan EU, , och . drog sig ur förhandlingarna. Ett frihandelsavtal undertecknades av kvarvarande parter , och avtalet tillämpas provisoriskt mellan EU å ena sidan och och å andra sidan. Regeringen föreslog i en proposition att skulle godkänna frihandelsavtalet (prop. 2013/14:166). godkände avtalet (rskr. 2013/14:283), och regeringen beslutade att avtalet skulle ratificeras. Avtalet har även ratificerats av bl.a. och . Enligt artikel 329 i frihandelsavtalet finns möjlighet för andra medlemsländer i Andinska gemenskapen att ansluta sig till avtalet. En sådan anslutning ska ske genom ett anslutningsprotokoll. signalerade sin vilja att återuppta förhandlingarna och ansluta sig till frihandelsavtalet genom ett anslutningsprotokoll. Förhandlingarna återupptogs formellt och slutfördes . beslutade att anslutningsprotokollet skulle undertecknas. undertecknades anslutningsprotokollet av EU. godkände att protokollet ingås av EU, och det tillämpas provisoriskt mellan och . är ett blandat avtal d.v.s. att både EU och dess medlemsstater är avtalsparter, tillsammans med och . ansluter sig till avtalet genom protokollet. EU, dess medlemsstater samt och behöver godkänna protokollet för att det ska träda i kraft Enligt artikel 27 i anslutningsprotokollet ska varje avtalsslutande andinskt land samt EU skriftligen till alla parter och till generalsekreteraren vid Europeiska unionens råd anmäla slutförandet av de interna förfaranden som krävs för protokollets ikraftträdande. Protokollet träder i kraft mellan EU-parten och varje enskilt avtalsslutande andinskt land efter den dag då de sista anmälningarna om slutförande av interna förfaranden mottagits av EU:s generalsekreterare och det avtalsslutande andinska landet. blir genom anslutningsprotokollet det tredje landet i den andinska gemenskapen att bli part i frihandelsavtalet. , den fjärde medlemmen i den andinska gemenskapen, har möjlighet att ansluta sig till avtalet . Protokollet om anslutning till EU:s och medlemsstaternas frihandelsavtal med och innebär för del att EU:s ensidiga tullpreferenser ersätts av ett ömsesidigt och omfattande avtal. avskaffar tullarna på alla industriprodukter och fiskeriprodukter, förbättrar marknadstillträdet för jordbruksprodukter, offentlig upphandling och tjänstehandel samt minskar tekniska handelshinder. Sänkningen av tullar kommer för del att genomföras stegvis under . EU kommer vid ikraftträdandet av anslutningsprotokollet att liberalisera av varutullarna och . För är förhoppningen att anslutningen till frihandelsavtalet ska bidra till en mer diversifierad ekonomi med minskat beroende av oljeintäkter. Enligt beräkningar kommer anslutningen till frihandelsavtalet att ha betydande positiva effekter på ekonomi. Anslutningen kommer att ge ökad tillgång till EU:s marknad för viktigaste exportprodukter, bl.a. fiskeriprodukter, snittblommor, kaffe, kakao, frukt och nötter. Bananer är en av viktigaste handelsvaror och omfattas därför av en särskilt förmånlig tullsats. För EU:s del innebär anslutningen exempelvis ökat marknadstillträde för jordbruksprodukter, maskiner och bilar. handel med är begränsad. uppgick export till till och importen till . Importen består till av bananer och till av köksväxter. Hälften av export till består av verkstadsprodukter. Genom stöder myndigheter och beslutsfattare i i uppbyggnaden av strukturer så att anslutningen till frihandelsavtalet ska kunna genomföras. I propositionen föreslås att godkänner protokollet om anslutning till EU:s och dess medlemsstaters frihandelsavtal med och . Protokollet innebär en omfattande avveckling av tullar för industri- och jordbruksprodukter, men är ett asymmetriskt avtal anpassat till utvecklingsnivå, där sänkningen av tullar kommer att genomföras stegvis under , medan EU liberaliserar av sina tullar när protokollet träder i kraft. Parterna åtar sig att gradvis liberalisera handeln med tjänster och att förbättra marknadstillträdet vad gäller offentlig upphandling. Parterna åtar sig även att skydda immateriella rättigheter. Handel och investeringar ska ske med respekt för standarder inom miljö- och arbetsmarknadsområdet, och parterna har enats om att samarbeta kring skydd för miljön och respekt för grundläggande arbetsrättsliga normer. Protokollet innehåller även rättsligt bindande åtaganden om respekt för mänskliga rättigheter och skyldigheter i fråga om icke-spridning av massförstörelsevapen. anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att godkänna protokollet om anslutning till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan för att beakta anslutning. Jämför det särskilda yttrandet (V). Utskottet vill i likhet med i sitt betänkande 2016/17:UU10 betona vikten av att handeln med länder utanför EU bedrivs på öppna och likvärdiga villkor. Därtill vill utskottet understryka att EU:s handelspolitik bör medverka till att värna de mänskliga rättigheterna, stärka respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkludera ett klimat- och miljöperspektiv och prioritera utvecklingsperspektiv. Utskottet anser i likhet med i betänkande 2017/18:UU19 att frihandel kan vara en stark välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. Genom att ansluter sig till EU:s och medlemsstaternas frihandelsavtal med och förväntas nya möjligheter till handel med varor och tjänster skapas. Även nya investeringar väntas kunna följa. Den ekonomiska tillväxten förväntas öka och kunna leda till ökad sysselsättning, framför allt i . Ekonomisk utveckling är en förutsättning för framgångsrik fattigdomsbekämpning i regionen. Anslutningen väntas även leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och ett ökat utbud av varor och tjänster i såväl som EU. Anslutningen till frihandelsavtalet omfattar också åtaganden för att effektivt genomföra internationella konventioner om arbetstagares rättigheter och miljöskydd. civila samhälle ska ha en aktiv roll i övervakningen av detta. Mot bakgrund av vad som här har anförts tillstyrker utskottet proposition 2017/18:160. anslutning till frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan (V) (V) anför: Handel spelar en central roll för både ekonomi och den ekonomiska världsordningen. Genom utbyte av varor och tjänster skapas både arbetstillfällen och enorma vinster. Men handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handeln skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handelspolitiken måste därför spela en central roll i den breda utvecklingspolitiken. För är arbetet för en solidarisk handelspolitik centralt. Vi vill bygga ett rättvist handelssystem som bidrar till att minska fattigdomen, ökad jämställdhet mellan män och kvinnor, en hållbar utveckling och att fattiga länder får ökat inflytande över sina naturtillgångar och resurser. För oss är handel inte ett mål utan ett medel. Men handel och handelsregler påverkar inte bara människors vardag i andra delar av världen. är en liten handelsberoende ekonomi. Handelssystem som bygger på konkurrens med lägre löner, urholkad miljöhänsyn och nedrustat socialt ansvarstagande kommer därför att slå hårt även mot vårt land. När kapitalet agerar globalt måste även arbetet för de fackliga rättigheterna och en hållbar utveckling bedrivas globalt. Eftersom arbetet i () i stora delar lamslagits har en rad länder och regionala samarbetsorganisationer i stället valt att gå vidare med olika former av handelsavtal med regioner och enskilda stater. Denna utveckling är problematisk. Genom de regionala handelsavtalen splittras utvecklingsländerna, och det sker en betydande maktförskjutning från fattiga länder till de rika vid förhandlingarna. med och är ett exempel på det växande antal bilaterala handelsavtal som EU ingår. Många av dagens handelsavtal är omdiskuterade och kritiserade både av många folkrörelser och av länder i de fattiga delarna av världen för att de inte gynnar fattigdomsbekämpning och utveckling. Trots att handelspolitik borde vara samstämmig med den av beslutade politiken för global utveckling (PGU) och Agenda 2030 ser vi tyvärr att så ofta inte är fallet. Vi lever inte i en rättvis världsordning. Resurser och makt är djupt ojämlikt fördelade mellan och inom länder. Möjligheterna att delta i det internationella ekonomiska utbytet och handeln ser därför väldigt olika ut. En småbonde från och ett subventionerat industrijordbruk i EU konkurrerar inte på lika villkor på en global marknad. Frihandel innebär därför alltför ofta en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och konkurrera ut dem som har mindre makt och resurser. anser att om handel ska kunna ske på rättvisa villkor måste man tvärtom låta fattiga länder få fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik och avgöra när och i vilken grad näringar och marknader ska öppnas mot de transnationella bolagen. Fattiga länder måste få möjlighet att utveckla en handelspolitik som stöder landets egen utvecklingsstrategi. För är det en självklarhet att länder i , och ska ha samma möjligheter att göra sina ekonomiska vägval som vi har haft i . anser att det överordnade målet för svensk handelspolitik ska vara att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. som tidigare bara gällt EU och och har fått hård kritik av enskilda regeringar, men framför allt från sociala rörelser och det civila samhället i både och . Ursprungligen skulle avtalet omfatta hela Andinska gemenskapen, och att EU valt att splittra ett fungerande regionalt samarbete är olyckligt. Tanken är att EU:s avtal ska vila på tre ben: politisk dialog, utvecklingssamarbete och handel. Tyvärr har det dock visat sig att (Global Europe: Competing in the World) har fått större inflytande på förhandlingarna än vad EU:s samstämmighetspolicy har fått. Handelsstrategin slår bl.a. fast att handelspolitiken ska underlätta för europeiska företag att konkurrera på världsmarknaden och säkra tillgången till råvaror. Således tar EU i förhandlingarna mycket liten, eller ingen, hänsyn till fattiga människors behov. I stället ligger tyngdpunkten på att stärka europeiska storföretags intressen på bekostnad av länders handlingsutrymme att välja sin egen politik för att bekämpa hunger och fattigdom. motsätter sig inte anslutning till ett befintligt avtal, men vi anser att EU:s handelspolitik behöver förändras i grunden. Vi har precis som många i de berörda länderna sett att avtalen riskerar att försvåra möjligheterna att bekämpa fattigdom och öka riskerna för att småbönder ska slås ut och naturtillgångar exploateras på ett ohållbart sätt. Förespråkarna för avtalen har pekat på att avtalen innehåller flera ”ben”, bl.a. politisk dialog. När nu flera avtal är på plats anser att det är centralt att och EU använder den politiska dialog som avtalen ger möjlighet till för att lyfta frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och ett hållbart nyttjande av naturresurser.