bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Som tidigare nämnts har Skolinspektionen gjort en kvalitetsgranskning av kommunernas tillsyn över fristående förskolor. Utskottet ser positivt på att resultaten från granskningen av tillsynen över förskolan kan bidra till att ytterligare förstärka kvaliteten och verksamheten inom förskolan. Utskottet ser även fram emot att ta del av de förslag om hur den statliga tillsynen över skolväsendet kan förbättras och organiseras, som väntas från den skolmyndighetsutredning som pågår. Utskottet ser därmed inga skäl för att nu vidta åtgärder när det gäller tillsynen över förskolan och avstyrker därmed motionerna 2017/18:3359 (M) yrkande 8, 2017/18:3601 (KD) yrkande 41 och 2017/18:3759 (C) yrkande 45. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. lärandet i förskolan samt flerspråkighet, minoritetsspråk och modersmålsstöd. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (SD), 11 (L) och 12 (SD). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 29 anför motionärerna att förskolans fokus på lärande bör stärkas ytterligare och att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål. I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att den fria leken ska dominera i förskolan, men förskolan ska också vara skolförberedande med språklig, motorisk och social utveckling. I partimotion 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 2 anför motionärerna att det lärande perspektivet i förskolan bör öka. Motionärerna vill att alla förskolegrupper ska ledas av en högskoleutbildad förskollärare och att de flesta barn ska kunna läsandets grunder när de slutar förskolan. Enligt kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör man slopa modersmålsundervisningen inom förskolan och i stället satsa på extra svenskundervisning för barn med utländsk härkomst. I motion 2017/18:1113 av (S) framförs att arbetet med flerspråkighet och minoritetsspråk i förskolan bör utvecklas. Gällande rätt och pågående arbete Enligt 1 kap. 4 § skollagen ska utbildningen i förskolan syfta till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Vidare ska förskolan enligt 8 kap. 2 § stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. pågående översyn av läroplanen för förskolan syftar till att tydliggöra och uppdatera förskolans uppdrag samt öka kvaliteten i undervisningen och förskolans måluppfyllelse med utgångspunkt i barnens olika behov och förutsättningar (U2016/05591/S, U2017/01929/S). Områden som myndigheten ska se över är bl.a. utvärdering för ökad måluppfyllelse, integritet och omsorg, hållbar utveckling, hälsosam livsstil och hur barnens digitala kompetens kan stärkas i förskolan. Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Enligt läroplanen för förskolan (Lpfö 98) kan förskolan bidra till att barn som tillhör de nationella minoriteterna och barn med utländsk bakgrund får stöd i att utveckla en flerkulturell tillhörighet. Förskolan ska sträva efter att dessa barn utvecklar sin kulturella identitet och sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. beslutade regeringen om ett tilläggsuppdrag (dnr 2016/05732/S) till inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S): att svara för kompetensutvecklingsinsatser som riktar sig till förskolans personal. Syftet med tilläggsuppdraget är att stärka förskolans pedagogiska uppdrag, och insatserna bör enligt regeringen bl.a. utveckla personalens kunskaper och förmåga att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska. Vidare har i uppdrag att inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och vid behov för barn med annat modersmål än svenska i bl.a. förskolan (regeringsbeslut U2017/00300/S). Ett av delprojekten i Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning handlar om förskolornas arbete med att stödja flerspråkiga barns språkutveckling. I den granskningsrapport (dnr 400-2015:7428) som redovisades framkommer bl.a. att det finns behov av att fortsätta att utveckla arbetssätt för att uppmuntra flerspråkiga barn att använda sitt modersmål. Vidare framkommer att många förskolor stimulerar och stöder flerspråkiga barns språkutveckling i svenska i den dagliga verksamheten. redovisades två utredningar på området till . presenterades betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) som bl.a. visade att det i förskolan råder brist på personal med språk- och kulturkompetens inom minoritetsspråken. Förslagen bereds inom . redovisades betänkandet Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering (SOU 2017:91). Utredningen framförde bl.a. att normalt inte ska utgöra startskottet för barns språkutveckling i de nationella minoritetsspråken utan ska utgöra en fortsättning på kunskaper som grundläggs i förskolan. Enligt utredningen bör förskolans del i elevernas språkliga utveckling vara långsiktig och språkligt en språngbräda för utvecklingen av de nationella minoritetsspråken. Betänkandet är på remiss t.o.m. . Det pågår ett flertal insatser som syftar till att stärka förskolan. Regeringen har bl.a. beslutat om åtgärder för en stärkt profession och för att stärka lärandet inom förskolan, exempelvis genom Läslyftet och fortbildningsinsatser inom de nationella skolutvecklingsprogrammen. genomför även en översyn av läroplanen för förskolan, en översyn som bl.a. syftar till att öka undervisningens kvalitet med utgångspunkt i barnens olika behov och förutsättningar. Utskottet är positivt till de insatser som regeringen har initierat och som syftar till att stärka lärandet i förskolan. Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet att yrkanden om att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål och om ökat lärande i förskolan avslås. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:522 (L) yrkande 2, 2017/18:908 (SD) yrkande 3 och 2017/18:3567 (M) yrkande 29. Enligt skollagen ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Utskottet har i en tidigare studie om förskolan (2012/13:RFR9) gjort en översikt av forskningen om och arbetet med barns flerspråkighet i förskolan. Översikten visar på flera positiva effekter av flerspråkighet. Inom ramen för pågående översyn av läroplanen för förskolan ska myndigheten även överväga hur barns utveckling av en kulturell identitet och användning av minoritetsspråk ska främjas. Förslaget till en reviderad läroplan för förskolan ska lämnas . Utskottet vill även påminna om det arbete som pågår med modersmålsstöd i förskolan. har i uppdrag att inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen svara för kompetensutvecklingsinsatser för att utveckla personalens kunskaper och förmåga att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska. Vidare har i uppdrag att inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och för barn med annat modersmål än svenska i bl.a. förskolan. Förskolornas arbete med att stödja flerspråkiga barns språkutveckling har också granskats inom ramen för Skolinspektionens pågående granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse. Utskottet anser att dessa insatser sammantaget är av stor vikt för arbetet med att stödja flerspråkiga barn i förskolan. Med anledning av frågan om flerspråkighet och minoritetsspråk i förskolan vill utskottet även påminna om att det presenterades två utredningar på området, dels betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60), dels betänkandet Nationella minoritetsspråk i skolan – förbättrade förutsättningar till undervisning och revitalisering (SOU 2017:91). Med hänvisning till pågående insatser att stödja flerspråkiga barns språkutveckling i förskolan ser utskottet inte skäl till att bifalla motionsyrkanden om minoritetsspråk och avskaffande av modersmålsstödet i förskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2017/18:908 (SD) yrkande 2 och 2017/18:1113 (S). Stöd till särbegåvade och barn med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en handlingsplan för särbegåvade barn och en utredning om barn med behov av särskilt stöd i förskolan. Jämför reservationerna 13 (SD) och 14 (V). I kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 23 anförs att SKL bör ta fram en handlingsplan för förskolan om särbegåvade barn, motsvarande den som tidigare utarbetats för skolan. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 13 anför motionärerna att det bör tillsättas en utredning som undersöker om förskolebarn med behov av särskilt stöd får rätt stöd. Det är viktigt att redan i förskolan stödja barn som har behov av särskilt stöd, och om stödinsatser sätts in tidigt underlättar det för dessa barn i förskolan, skolan och resten av livet, skriver motionärerna. Gällande rätt och pågående arbete Enligt 3 kap. 3 § skollagen och förskolans läroplan (Lpfö 98) ska alla barn ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt. Av Lpfö 98 framgår att alla barn behöver stöd i sin utveckling, och några behöver särskilt stöd under vissa perioder eller på grund av sjukdom, sociala förhållanden, funktionsnedsättning eller svårigheter att tillgodogöra sig utbildningen av andra orsaker. För barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling är en generellt god kvalitet i förskolan det viktigaste. Förskolechefen har ett särskilt ansvar för att verksamheten utformas så att barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling får det särskilda stöd, den hjälp och de utmaningar de behöver. Vidare ska arbetslaget enligt förskolans läroplan särskilt uppmärksamma och hjälpa de barn som är i behov av särskilt stöd i sin utveckling (Lpfö 98). Skolinspektionen har inom ramen för den pågående kvalitetsgranskningen undersökt förskolans arbete med barn i behov av särskilt stöd (dnr 400-2016:209). Granskningen visar bl.a. stora skillnader i hur förskolor arbetar med särskilt stöd och att detta kan innebära ett problem för likvärdigheten. Det framgår både av skollagen och av förskolans läroplan (Lpfö 98) att alla barn ska ges den ledning och stimulans som de behöver för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt. Utskottet anser att det gällande regelverket är tydligt vad gäller förskolans stöd till barn med behov av särskilt stöd samt om barn med särbegåvning. En generellt god kvalitet i förskolan är det viktigaste, men även förskolechefen och förskolans arbetslag har ansvar för att alla barn får det stöd de behöver. Som framkommer ovan finns ett utvecklingsbehov när det gäller hur förskolorna arbetar med att tillförsäkra alla barn det stöd de behöver. Utskottet ser dock att den pågående översynen av läroplanen för förskolan och Skolinspektionens kvalitetsgranskning sammantaget kommer att bidra till en positiv utveckling på området. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2017/18:982 (SD) yrkande 23 och 2017/18:2339 (V) yrkande 13. Erbjudande av förskola m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad rätt till och ökat deltagande i förskola samt olika former av omsorg. Jämför reservationerna 15 (C), 16 (L) och 17 (KD). I motion 2017/18:1226 av (M) betonas alla barns rätt till förskola och att det är av stor vikt att så många barn som möjligt deltar i förskolans pedagogiska verksamhet. Motionären framför även att möjligheten att erbjuda fler timmars förskola för barn vars föräldrar står utanför arbetsmarknaden bör utredas. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 24 framförs att man bör verka för att fler barn ska delta i förskoleverksamhet, inte minst de barn som inte har tillgång till svenska språket i hemmet. Målsättningen är enligt motionärerna att bygga ut förskolan. Motsvarande innehåll framgår av kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 40. Vidare framförs i partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 27 att konceptet med integrationsförskola bör utvecklas och spridas i landet. Enligt motionärerna är ett bra sätt att nå barn till nyanlända föräldrar att erbjuda integrationsförskola med sfi-undervisning. Motsvarande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 43. I partimotion 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 3 framförs dels att rätten till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga ska utökas från 15 till , dels vikten av att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid för föräldrar som behöver det på grund av arbete och familjesituation. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 20 framförs att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän. Enligt motionärerna är syftet att om alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 40 framförs att föräldrarna ska ha möjlighet att jämföra olika förskolor och kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn. I motion 2017/18:667 av (S) framförs att man bör se över åtgärder för att fler barn ska få ta del av förskolans verksamhet. Motsvarande förslag framförs i motion 2017/18:2223 av m.fl. (S). I motion 2017/18:1881 av m.fl. (S) anförs att man bör se över alla barns rätt till förskola oavsett föräldrarnas livssituation och undersöka hur barn med störst behov kan uppmuntras till att delta i förskoleverksamhet. Enligt motionären bör skollagen ändras så att rätten till förskola är lika oavsett om vårdnadshavaren förvärvsarbetar, är arbetslös eller föräldraledig. Bakgrund och gällande rätt Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Enligt 8 kap. 4 § ska barn fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Det kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller om barn i glesbygd. Ett annat exempel som nämns i förarbetena till skollagen är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling (prop. 2009/10:165 del 2 s. 711). Vidare framgår av 8 kap. 6 § skollagen att barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. ska erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 del 2 s. 712). Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor och att andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem därför bör stimuleras (prop. 2009/10:165 s. 526). Enligt 29 kap. 19 § skollagen ska kommunen informera vårdnadshavarna om bl.a. förskolor och sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. skollagen och som erbjuds i eller av kommunen. Av allmänna råd om pedagogisk omsorg, som utgår från skollagen, framgår bl.a. att kommunen i sin information om verksamhetsformen pedagogisk omsorg bör klargöra skillnader gentemot skolformen förskola och verksamhetsformen fritidshem, samt informera om att pedagogisk omsorg kan bedrivas i olika former (allmänna råd om pedagogisk omsorg, s. 35–36). Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten och uppväga skillnader i barns olika förutsättningar. Utskottet har även tidigare framhållit att forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte har deltagit (se bl.a. bet. 2015/16:UbU1 s. 63). Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning och de barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. Utskottet delar således de uppfattningar som kommer till uttryck i de aktuella motionsyrkandena om erbjudande av förskola och pedagogisk omsorg; det är av stor vikt att barn deltar i förskolans verksamhet. När det gäller yrkanden om en utökad rätt till förskola, bl.a. för barn vars föräldrar lever i utanförskap eller är arbetslösa, föräldralediga eller nyanlända, anser utskottet att skollagens bestämmelser om erbjudande av förskola är väl avvägda. Alla barn som är bosatta i ges möjlighet att delta i den svenska förskolan. Vad gäller yrkanden om s.k. integrationsförskola vill utskottet påminna om att regeringen genom förslag i budgetpropositionen avsatte medel för att Kommuner och Landsting (SKL) ska kunna ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen förskola och undervisning i bl.a. svenska under föräldraledigheten. Syftet är att ge en introduktion till förskolan som föräldrar får stöd i språkinlärning och etablering i samhället. Ambitionen är också att öka nyanlända barns deltagande i förskolan för att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten och påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor. Regeringen har även utvidgat satsningen Samverkan för bästa skola till att bl.a. stärka förskolan specifikt i utsatta områden. Det kan också omfatta insatser för att få fler att gå i förskolan. Utskottet ser därmed inga skäl att föreslå förändringar i regelverket på området. Mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor, och andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem bör därför stimuleras. Utskottet anser att skollagen ger goda förutsättningar till såväl förskola som andra former av pedagogisk verksamhet. Vad gäller föräldrars möjlighet att jämföra olika verksamhetsformer vill utskottet hänvisa till att det finns en tydlig bestämmelse i 29 kap. skollagen om att kommunen ska informera vårdnadshavarna om bl.a. förskolor och sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. skollagen som erbjuds i eller av kommunen. Kommunerna ska tydligt informera om de olika verksamhetsformer som erbjuds i kommunen så att föräldrarna får möjlighet att överväga de olika alternativ som finns. Det finns därmed inga skäl till att förändra i gällande regelverk. Med det anförda avstyrks motionerna 2017/18:522 (L) yrkande 3, 2017/18:667 (S), 2017/18:1226 (M), 2017/18:1881 (S), 2017/18:2223 (S), 2017/18:3601 (KD) yrkande 40, 2017/18:3683 (C) yrkandena 24 och 27, 2017/18:3759 (C) yrkandena 40 och 43 samt 2017/18:3836 (KD) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att vidareutveckla och förändra regelverket för den s.k. barnomsorgspengen. Jämför reservationerna 18 (SD), 19 (C) och 20 (KD). I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 10 framför motionärerna att man bör utreda möjligheten för anhöriga att efter prövning och mot ersättning kunna arbeta som dagmamma. Motionärerna anför att vissa barns behov av närhet och trygghet gör att exempelvis mor- och farföräldrar kan vara ett lämpligt alternativ i stället för förskola. Valfrihet är viktigt när man ska finna det bästa omsorgsalternativet för varje barn, anför motionärerna. Liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 28 och kommittémotion 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 7. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 15 framförs att möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen bör ses över så att familjer ska kunna välja förskola, även utanför hemkommunens gränser. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 23 föreslås att man tar bort bestämmelsen i skollagen (25 kap. 10 §) som innebär att kommunen får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet”. Bakgrund och gällande rätt Bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem är kommunerna skyldiga att förutom till förskolor och fritidshem även lämna bidrag till godkända former av pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, den s.k. barnomsorgspengen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Bidraget regleras i 25 kap. 10–16 §§ skollagen. I 25 kap. 10 § skollagen föreskrivs bl.a. att den kommun där en enskild bedriver pedagogisk omsorg efter ansökan ska besluta att huvudmannen har rätt till bidrag om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet (med ett visst undantag) avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen får besluta att en huvudman har rätt till bidrag trots att villkoret i första stycket 3 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. Det kommunala bidraget följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Syftet med bidraget är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogiska verksamheter för sina barn (prop. 2008/09:115 s. 17). Föräldrar vars barn är berättigade till en plats i förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg kan välja en plats i en verksamhet med en enskild huvudman. Hemkommunen är då skyldig att lämna bidrag direkt till huvudmannen för den verksamhet som föräldrarna väljer. Kommunernas godkännande är en förutsättning för att en enskild huvudman ska ha rätt till bidrag. Verksamheten som får bidrag måste uppfylla de krav på kvalitet som ställs i skollagen – samma krav som ställs på motsvarande verksamhet. Enligt 29 kap. 19 § skollagen ska kommunen informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen. Mottagande i en annan kommuns förskola En kommun kan om det finns särskilda skäl komma överens med en annan kommun om att den kommunen ska ta emot förskolebarn från hemkommunen (8 kap. 12 § tredje stycket skollagen). Ett barn har rätt att gå i en annan kommuns förskola om det finns särskilda skäl till det med hänsyn till barnets personliga förhållanden (8 kap. 13 § skollagen). Sådana skäl kan exempelvis vara att barnets föräldrar bor i olika kommuner eller att barnet bor vid en kommungräns och föräldrarna arbetar i grannkommunen. Man kan också tillämpa bestämmelsen för att ge barn möjlighet till förskola på samiska, meänkieli eller finska enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk (prop. 2009/10:165 s. 355 och 714– 715). Innan en kommun tar emot ett barn från en annan kommun måste den få ett yttrande från barnets hemkommun (8 kap. 13 § skollagen).