bet · H501UbU27 · 2018-05-18 00:00:00 — Utskottet anser i likhet med regeringen att rektorers skyldighet att skyndsamt utreda elevers upprepade eller längre frånvaro bör förtydligas i skollagen. Utskottet instämmer även i att hemkommunens uppföljningsansvar är grundläggande för att ett system med skolval ska kunna fungera. Regeringen har även föreslagit att förlänga tiden till utgången av när det gäller övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i vissa skolformer. Mot bakgrund av den föreliggande bristen på lärare som är behöriga att undervisa i de skolformer som kräver en speciallärarexamen har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra tillgången på behöriga lärare med specialpedagogisk kompetens. Utskottet delar regeringens bedömning att förlängda övergångsbestämmelser är ett sätt att ge huvudmännen ytterligare tid att säkerställa att lärare uppnår behörighet och legitimation i de skolformer som de undervisar i. Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag. Utskottet övergår nu till att i de nästföljande avsnitten behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag om tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Elevers frånvaro och skolchefer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärdsprogram för att utreda elevers upprepade eller längre frånvaro samt om att skolchefens ansvarsområde bör regleras på nationell nivå. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att regeringens förslag om att utreda elevers skolfrånvaro kompletteras med krav på ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med frånvaron. Motionärerna föreslår även att frånvaro ska föras in i slutbetygen. I yrkande 3 anför motionärerna att skolchefens ansvarsområde bör definieras och regleras på nationell nivå för att befattningen ska vara meningsfull. Utskottet delar regeringens uppfattning i propositionen att det finns ett behov av att tydliggöra skolchefernas roll inom skolväsendet och markera vikten av uppgiften. Skolchefen ska se till att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att skolchefens uppdrag därutöver inte ytterligare ska detaljregleras. Utskottet anser därmed inte, såsom framförs i motion 2017/18:4038 (SD) yrkande 3, att en skolchefs ansvarsområde ska definieras och regleras på nationell nivå i skollagen. När det gäller förslagen om att dels komplettera regeringens förslag med krav på åtgärdsprogram, dels införa uppgifter om elevers frånvaro i slutbetyget, anser utskottet att det inte finns anledning att vidta åtgärder utifrån dessa förslag. Det skulle innebära att administrationen och dokumentationen för lärare och rektorer ökade, vilket vore negativt. Utskottet anser att regeringens förslag på åtgärder för att minska elevers upprepade eller längre frånvaro från den obligatoriska utbildningen är väl avvägda och syftar till att samtliga elever ska få sin rätt till utbildning tillgodosedd. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet därmed motion 2017/18:4038 (SD) yrkande 2 och 3. Åtgärder för att öka den allsidiga sociala sammansättningen av elever Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att precisera regeringens förslag om att öka den allsidiga sociala sammansättningen av elever. Jämför reservation 4 (SD) och motivreservation 5 (V). I motion 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 1 anför motionärerna att regeringens förslag om att öka den sociala sammansättningen bör preciseras. Vidare framför motionärerna att åtgärderna för att differentiera den sociala sammansättningen är begränsade. I stället bör enligt motionärerna upptagningsområden införas. I övrigt menar motionärerna att skolsegregationen huvudsakligen ska motverkas med kompensatoriska åtgärder. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att i skollagen reglera att skolhuvudmännen aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. Grundtanken bakom förslaget är att alla barn ska få en likvärdig utbildning, oavsett föräldrarnas socioekonomiska tillhörighet eller bostadsområde. Att vidmakthålla en skolsegregation utifrån barns olika familjebakgrund är inte rättvist och inte heller gynnsamt för skolväsendet i stort. Av propositionen framgår att en kommuns förutsättningar för att främja en mer allsidig social sammansättning av elever mellan kommunens skolenheter begränsas av dess skyldighet enligt skollagen att ta hänsyn till den s.k. närhetsprincipen, vilken innebär att alla elever har berättigade krav på en skolplacering nära hemmet. Utöver närhetsprincipen tillämpas även andra urvalskriterier, exempelvis syskonförtur och kötid. Mot denna bakgrund vill utskottet återigen framhålla att regeringens förslag är väl avvägt, dvs. att ålägga huvudmännen en skyldighet att arbeta systematiskt och framåtsyftande för att uppnå en allsidig social elevsammansättning. Det ska vara upp till varje huvudman att avgöra utifrån lokala förutsättningar och behov inom ramen för gällande regelverk. Utskottet ställer sig även positivt till regeringens avsikt att låta en särskild utredare närmare analysera hur bestämmelserna om bl.a. placering och urval bör ändras för att främja ett mer rättvist och fritt skolval. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:4038 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden dels om att utveckla Skolinspektionens roll med skärpta regler och sanktioner, dels om att utöka regeringens åtgärdspaket mot huvudmän med ytterligare ett sanktionssteg. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD) och 7 (SD) samt motivreservation 8 (V). I kommittémotion 2017/18:4093 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 framför motionärerna att kvalitetskrav och sanktionsmöjligheter som omfattar alla skolor bör skärpas. Enligt motionärernas förlag ska all välfärdsverksamhet, både och fristående, kräva tillstånd, och de verksamheter som inte klarar kraven måste snabbt förbättras eller stängas ned. Skolinspektionens roll bör utvecklas med skärpta regler och sanktioner och ha tydligt fokus på undervisningskvalitet, menar motionärerna. I motion 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 4 framför motionärerna att regeringens åtgärdspaket mot huvudmän ska utökas med ytterligare ett sanktionssteg. Motionärerna anser att staten ska kunna besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola och att en statligt tillsatt rektor ska erhålla utökade befogenheter för att effektivt kunna styra upp verksamheten. Utskottet är positivt till regeringens förslag om att förtydliga skollagens bestämmelser om statliga åtgärder för rättelse när det gäller verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting. Staten måste kunna ingripa mot såväl kommunala som enskilda huvudmän som allvarligt brister i sitt ansvarstagande för att säkra likvärdigheten och kvaliteten i utbildningen. Det finns enligt utskottet inte någon saklig orsak till att i lag ha olika kriterier för när man kan aktualisera den sanktion som för kommunala huvudmän motsvarar ett återkallande av godkännande för enskilda huvudmän. Utskottet ser heller inga behov av att som motionärerna framför, utöver det föreslagna förtydligandet av bestämmelsen om statliga åtgärder för rättelse, ytterligare skärpa gällande regelverk och Skolinspektionens sanktionsmöjligheter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:4038 (SD) yrkande 4 och 2017/18:4093 (L, M, C, KD) yrkande 2. Lagförslaget i fråga om allsidig social sammansättning av elever, punkt 1 (M, C, V, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (V), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 2 kap. 1 § första stycket tredje strecksatsen och i de delar det avser 2 kap. 8 c § och rubriken närmast före 8 c §. 2017/18:4085 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:4093 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:182 punkt 1 i denna del. Vi anser att ska avslå proposition 2017/18:182 Samling för skolan i den del som gäller införandet av bestämmelser om allsidig social sammansättning. Vi utvecklar våra närmare skäl i våra respektive särskilda yttranden i detta betänkande. Lagförslaget i fråga om statliga åtgärder för rättelse, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 26 kap. 17 § samt motsvarande delar i punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 2017/18:4085 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår proposition 2017/18:182 punkt 1 i denna del. Jag anser att ska avslå propositionen i den del som gäller statliga åtgärder för rättelse. Flera remissinstanser är kritiska till den ändringen, och jag instämmer i flera av de synpunkter som lämnats. Det är bl.a. min uppfattning att det inte är möjligt eller ändamålsenligt att frånta en kommun rätten att driva skola. Jag instämmer även i att betydelsen av vad som är allvarliga missförhållanden måste tydliggöras för att det ska bli tillräckligt transparent vid tillsyn. Vidare är det önskvärt att förtydliga vilka åtgärder som kan komma i fråga. har statliga myndigheter stora möjligheter att tillgripa olika sanktioner om så skulle behövas, och en utökning av dessa möjligheter är inte nödvändig. En kommuns ansvar för skolväsendet i kommunen är betydligt mer omfattande än det som fristående huvudmän har. Det går därför inte att ha exakt likadana formuleringar i skollagen för offentliga och enskilda huvudmän, varför den ändring som föreslås inte kommer att ha någon nämnvärd påverkan på verksamheten. Elevers frånvaro och skolchefer, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. Regeringens förslag om att utreda skolfrånvaro är kontroversiellt, och den föreslagna åtgärden om utredning är väl det som sannolikt redan görs på de flesta skolor. Ett regeringsförslag ska föra utvecklingen framåt. Vi vill att regeringens förslag ska kompletteras med krav på ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med frånvaron i de fall då detta inte är uppenbart obehövligt. Denna plan ska undertecknas av målsman. Vi anser dessutom att frånvaro ska föras in i slutbetyget. När det gäller regeringens förslag om att inrätta en skolchef anser vi att det är märkligt att tillsätta en nationellt lagstadgad befattning utan att närmare precisera dennes ansvarsområden. Det måste ju finnas en orsak till att skapa denna befattning där det råder brister. Därför menar vi att skolchefens direkta ansvarsområde behöver preciseras. Skolchefens ansvarsområden ska huvudsakligen vara nationellt reglerade om befattningen ska vara meningsfull, och kommunerna kan komplettera med ansvarsområden. Att enbart låta kommunerna definiera skolchefens ansvarsområden anser vi vara i det närmaste meningslöst. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att öka den allsidiga sociala sammansättningen av elever, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 1. Vi anser att regeringens förslag på åtgärder för att öka den sociala sammansättningen är otydliga och intetsägande. Åtgärderna för att differentiera den sociala sammansättningen är begränsade såvida vi inte ska införa bussning av skolelever, något som vi vänder oss starkt emot. Vad enskilda huvudmän kan göra, när det lämpar sig, är att införa upptagningsområden i stället för att låta närhetsprincipen gälla strikt, detta för elever som inte aktivt sökt och kommit in på den skola de själva valt. Denna möjlighet finns redan, men eftersom alla kommuner inte uppfattat detta behöver det förtydligas. Detta måste göras och beslutas av enskilda huvudmän där det är lämpligt, och bedömningen måste göras lokalt. Skolsegregationen ska i övrigt huvudsakligen motverkas med kompensatoriska åtgärder. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Åtgärder för att öka den allsidiga sociala sammansättningen av elever, punkt 5 – motiveringen (V) av (V). Det har i motion 2017/18:4038 (SD) yrkande 1 argumenterats för preciseringar rörande skolhuvudmäns ansvar för att verka för en allsidig social sammansättning av elever. Jag vill med anledning av detta motionsyrkande anföra följande. När elever med olika bakgrund och livsåskådning möts i skolan förbättras inte bara resultaten utan också sammanhållningen. Därför ska upptagningsområdena för skolorna motverka segregation – huvudprincipen ska vara att alla går i den skola som ligger närmast hemmet, men det ska finnas möjlighet att genom upptagningsområdenas utformning motverka segregation. Jag anser att regeringens förslag om att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter ställer orimliga krav på huvudmännen. Det är i stället den fria etableringsrätten för friskolor och det extrema skolvalssystemet som är orsaken till segregerade skolor. När skolvalssystemet har förändrats i grunden kan även ett system för bättre och mer allsidiga upptagningsområden tas fram. Jag har därför i reservation 1 föreslagit att bör avslå propositionen i den del som rör förslaget att skriva in i skollagen att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elever. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrks det aktuella motionsyrkandet. Statliga sanktionsmöjligheter, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4093 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 och 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 4. Regeringen föreslår att skollagens bestämmelser om statliga åtgärder för rättelse, när det gäller skolverksamhet som drivs av landsting eller kommun, ska förtydligas. Vi anser att det är centralt att det råder lika villkor för såväl offentliga som fristående huvudmän. Likvärdiga sanktionsmöjligheter är en viktig del av det, och vi välkomnar därför att regeringen har samma ambition. Alliansregeringen inrättade Skolinspektionen för att stärka uppföljningen av hur svenska skolor sköter sitt kunskapsuppdrag. Vi menar att regeringens förslag är ett steg i rätt riktning, men att vi måste ta ett större grepp kring frågan. All och fristående välfärdsverksamhet ska kräva tillstånd och styras med tydliga kvalitetskrav och sanktionsmöjligheter. Verksamheter som inte klarar kvalitetskraven ska snabbt förbättras eller stängas ned. Skolinspektionens roll behöver utvecklas ytterligare med skärpta regler och sanktioner och ett tydligt fokus på undervisningskvalitet. Skolor som inte klarar grundläggande kvalitetskrav ska i första hand få stöd för att åtgärda bristerna men också kunna läggas ned eller tas över av en annan huvudman. Om en skola inte når tillräckligt goda resultat bör kommunen ytterst förlora möjligheten att fortsätta driva den skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Statliga sanktionsmöjligheter, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4038 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:4093 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Vi stöder förslaget att ge staten utökade möjligheter att agera kraftfullt mot huvudmän. Förslaget till rättelse i regeringens proposition är ett bra förslag och lär fylla sin funktion om det används på rätt sätt. vill dock utöka möjligheterna för staten med ytterligare ett sanktionssteg. Vid skolor som år inte ger tillräckligt med kunskap och där inga förbättringar kan skönjas trots rättelse och andra påpekanden, ska staten kunna besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola. Den statligt tillsatta rektorn ska också få utökade befogenheter för att på effektivaste sätt kunna styra upp verksamheten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Statliga sanktionsmöjligheter, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). Det har i motionerna 2017/18:4038 (SD) yrkande 4 och 2017/18:4093 (L, M, C, KD) yrkande 2 argumenterats för olika skärpningar av de statliga sanktionsmöjligheterna mot skolhuvudmän, bl.a. med skärpta kvalitetskrav och ytterligare sanktionssteg. Jag vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Jag är kritisk till regeringens förslag att förtydliga skollagens bestämmelser om statliga åtgärder för rättelse när det gäller verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting och att Skolinspektionen ska få besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Min uppfattning är bl.a. att en kommuns ansvar för skolväsendet i kommunen är betydligt mer omfattande än det som fristående huvudmän har, varför det inte går att ha exakt likadana formuleringar i skollagen för offentliga och enskilda huvudmän. Jag anser inte heller att det finns anledning att införa de övriga skärpningar av statliga sanktionsmöjligheter som motionärerna föreslår. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrks de aktuella motionsyrkandena. Lagförslaget i fråga om allsidig social sammansättning av elever, punkt 1 (M, C, L, KD) (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C) anför: Vi har i reservation 1 yrkat avslag på propositionen i den del som gäller införandet av bestämmelser om allsidig social sammansättning (jämför mot. 2017/18:4093 yrkande 1). Vi ser med oro på att skolan misslyckats med sitt kompensatoriska uppdrag. Alla elever ska ges samma chans i den svenska skolan – det är elevens ansträngning som ska avgöra studieresultatet, inte elevens familjebakgrund. I likhet med bedömer vi att det är oklart vad som avses med den inriktningsbestämmelse som regeringen föreslår i propositionen och vilka konsekvenser den skulle kunna få. En ordning där elever kategoriseras efter sin sociala bakgrund, vilket i sin tur får styra skolplaceringar och sammansättningen av klasser, är inte godtagbar. Vi är mycket kritiska till de konsekvenser som kan bli följden av förslaget för gymnasieskolan. Om en huvudman erbjuder samma gymnasieprogram vid flera olika skolenheter får den kommunala huvudmannen själv besluta om antagningsprinciperna. Som regel används betygsantagning, men det står huvudmän som erbjuder samma gymnasieprogram på flera skolenheter fritt att även utforma elevområden där elever i närheten av skolan ges företräde eller andra antagningsprinciper. nämner att de kommunala huvudmännen måste beakta möjligheten att frångå betygsantagning med den nya bestämmelsen om allsidig social sammansättning. Att luckra upp principen om betygsantagning till gymnasieskolan skulle vara förödande för skolans kunskapsuppdrag, undergräva det fria skolvalet och eliminera incitament för eleverna att anstränga sig . Regeringens förslag i denna del bör därmed avslås. Detta innebär dock inte att vi förringar de negativa effekter som segregation i samhället och i skolan för med sig. Vi kommer därför att återkomma med förslag för att motverka segregation och säkerställa att elever med olika social bakgrund ska få samma möjlighet att lyckas. Lagförslaget i fråga om allsidig social sammansättning av elever, punkt 1 (V) (V) anför: Jag har i reservation 2 yrkat avslag på propositionen i den del som gäller införandet av bestämmelser om allsidig social sammansättning (jämför mot. 2017/18:4085 yrkande 1). Regeringen föreslår i propositionen att det ska skrivas in i skollagen att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. Jag menar att detta är ett tandlöst förslag till lagstiftning och att det ställer orimliga krav på huvudmännen när det är den fria etableringsrätten för friskolor och föräldrarnas möjlighet till skolval som är orsaken till segregerade skolor. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:182 Samling för skolan: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2017/18:4038 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att precisera skollagens paragraf om social sammansättning till upptagningsområden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga åtgärder mot frånvaro och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att precisera befattningen skolchefs ansvar på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka regeringens åtgärdspaket för huvudmän med ytterligare ett trappsteg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4085 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del som rör förslaget om att skriva in i skollagen att huvudmännen ska verka för en allsidig social sammansättning av elever. 2.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser förslaget om att ändra lydelsen i 26 kap. 17 § 2 skollagen. 2017/18:4093 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:182 i den del som gäller införandet av bestämmelser om allsidig social sammansättning. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga kvalitetskrav och sanktionsmöjligheter som omfattar alla skolor och tillkännager detta för regeringen. Vi har ett par olika ärenden gällande utbildningsfrågor att debattera de kommande veckorna och två propositioner att hantera . Det blir, som någon talare var inne på i föregående debatt, lite upphackat. är det glädjande att få lägga mycket energi på utbildningsfrågor. Det är, fru talman, med en bra skola som vi skapar livschanser för unga människor i . I en alltmer föränderlig omvärld och en framtid där vi inte vet vilka yrken vi ska utbilda våra barn för eller hur arbetsmarknaden kommer att se ut är det riktigt grundmurade grundkunskaper som är nyckeln till fortsatt framgång och lärande och omställningsmöjligheter genom livet. Med gedigna grundkunskaper i språk, matematik, naturvetenskap och samhällskunskap ser vi till att rusta barn för en framtid som vi inte riktigt vet vad den innehåller. Det är därför oerhört viktigt att vi verkligen prioriterar baskunskaperna i stället för att dras med i nycker och trender och försöka utbilda för en arbetsmarknad som vi inte vet något om. Det är också mot bakgrund av vikten av väl fungerande och gedigna baskunskaper som den nuvarande utvecklingen i svensk grundskola är så oroväckande. Det senaste läsåret var det, fru talman, nästan var femte elev som gick ut utan att vara behörig till gymnasiet. Det var 18 000 15-åringar som fick beskedet att de inte får röra sig vidare i utbildningssystemet, inte får chansen att förkovra sig och i realiteten därmed kraftigt begränsas i sina förutsättningar att skaffa sig en utbildning och stå på egna ben. ser vi hur både gymnasieskolor och högskolor och universitet vittnar om att förkunskaperna bland eleverna sjunker och blir allt sämre. Det torde vara uppenbart att historiskt sett har misslyckats med det kompensatoriska uppdraget. När förutsättningarna för eleverna så kraftigt har förändrats blir det också uppenbart att vi inte klarar av att leverera så väl som vi faktiskt har ambitionen att göra. När vi misslyckas med det kompensatoriska uppdraget är det de svagaste eleverna som drabbas hårdast.