bet · H501AU10 · 2018-04-20 00:00:00 — Jämställdhet och åtgärder mot diskriminering Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. frågor om jämställdhetsintegrering, jämställdhet i arbetslivet, hedersrelaterat våld och förtryck och utvärdering av diskrimineringslagen. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m. Våld i nära relationer Utvärdering av diskrimineringslagen m.m. 1.Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (SD) 2.Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (C) 3.Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (L) 4.Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (KD) 5.Arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken, punkt 2 (M, C, L, KD) 6.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (M) 7.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (C) 8.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (V) 9.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (L) 10.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (KD) 11.Hedersrelaterat våld i vissa miljöer, punkt 4 (M, C, L, KD) 12.Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (M) 13.Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (SD) 14.Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (L) 15.Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (KD) 16.Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (M) 17.Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (SD) 18.Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (V) 19.Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (L) 20.Åtgärder mot diskriminering, punkt 6 (KD) 21.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 7 (M, SD, L) 22.Utvärdering av diskrimineringslagen m.m., punkt 7 (V) 1.Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (M) 2.Jämställdhet i arbetslivet i övrigt, punkt 3 (SD) 3.Våld i nära relationer i övrigt, punkt 5 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m. 2017/18:396 av (M), 2017/18:2576 av (S), 2017/18:2579 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 13, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 10–14, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 7 samt 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (L) Reservation 4 (KD) Arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11. Reservation 5 (M, C, L, KD) Jämställdhet i arbetslivet i övrigt 2017/18:528 av m.fl. (V), 2017/18:581 av (S), 2017/18:584 av och (båda S), 2017/18:1461 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 31, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 26. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) Hedersrelaterat våld i vissa miljöer 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Reservation 11 (M, C, L, KD) Våld i nära relationer i övrigt 2017/18:147 av (L), 2017/18:345 av och (båda M), 2017/18:499 av (L) yrkandena 2 och 4, 2017/18:2041 av (SD), 2017/18:2211 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2233 av (-), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 19, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 4, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 25, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 15, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 19, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (L) Reservation 15 (KD) 2017/18:403 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:430 av (L), 2017/18:434 av (L), 2017/18:607 av m.fl. (S), 2017/18:671 av (S), 2017/18:1028 av (KD) yrkandena 1–4, 2017/18:1066 av (SD) yrkande 3, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1769 av Finn (M), 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1897 av Finn (M), 2017/18:2681 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2750 av m.fl. (MP), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 33, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 33, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2017/18:3821 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3868 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) Reservation 19 (L) Reservation 20 (KD) Utvärdering av diskrimineringslagen m.m. 2017/18:2262 av (M), 2017/18:2942 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3315 av Boriana (M), 2017/18:3464 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 21 (M, SD, L) Reservation 22 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), i (S), (S), (M), (SD), (V) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet 92 motionsyrkanden om jämställdhet och diskriminering från allmänna motionstiden /18. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om jämställdhetsintegrering, jämställdhet i arbetslivet, hedersrelaterat våld och förtryck och utvärdering av diskrimineringslagen. Motionsförslagen finns i bilagan. Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. de jämställdhetspolitiska målen, jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD) samt särskilt yttrande 1 (M). I motion 2017/18:3891 av m.fl. har invändningar mot föreställningen att jämställdhet nås först då en jämn könsfördelning genomsyrar hela samhället. Att män och kvinnor fördelar sig olika på olika områden behöver enligt inte vara något negativt, och partiet anser därmed att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om (yrkande 1). Vidare motsätter sig alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att sådan praxis inom offentlig verksamhet bör avvecklas (yrkande 2). anser i motion 2017/18:3789 av m.fl. att det behövs en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till de mål för jämställdhetspolitiken som har antagit (yrkande 1). anser vidare att arbetet med jämställdhetsintegrering bör stärkas och att alla myndigheter ska få direktiv om jämställdhetsintegrering (yrkande 2). Könsuppdelad statistik efterfrågas också eftersom detta enligt partiet förenklar jämställdhetsintegrering och gör det möjligt att se hur beslut, åtgärder och bemötande faller ut för kvinnor och män (yrkande 3). uppmärksammar också s.k. jämställdhetsbudgetering och anser att detta arbete bör stärkas (yrkande 4). Även i motion 2017/18:2869 av och (båda C) finns förslag om att jämställdhetspröva och analysera alla beslut utifrån hur de gynnar eller missgynnar det underrepresenterade könet (yrkande 1). Slutligen har i motion 2017/18:3789 av m.fl. förslag om hur regeringens bilaga till budgetpropositionen om ekonomisk jämställdhet kan utvecklas, bl.a. så att informationen kan komma allmänheten till del (yrkande 7). I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. förordar Liberalerna att jämställdhetsintegrering även fortsättningsvis ska vara den bärande strategin i jämställdhetspolitiken (yrkande 1). För att visa på vikten av jämställdhet i integrationen föreslår Liberalerna att ett nytt delmål uttrycker att kvinnor och män, flickor och pojkar som invandrar till ska mötas av samma förväntningar på alla områden i det svenska samhället och ha samma rättigheter och möjligheter att skapa sig ett självständigt liv i (yrkande 13). anser i motion 2017/18:3625 av m.fl. att det gällande delmålet som rör mäns våld mot kvinnor riskerar att osynliggöra våld i samkönade relationer samt våld mot män och pojkar. Enligt partiet bör därför begreppet mäns våld mot kvinnor alltid kompletteras med begreppet våld i nära relationer (yrkande 10). Med tanke på problemets allvar och långtgående konsekvenser för de som drabbas föreslår partiet att hedersförtryckets roll tydliggörs i delmålet mäns våld mot kvinnor (yrkande 11). Vidare anser i samma motion att det förvisso är bra om båda parter tar ansvar för arbetet med barn och hem, men att en likriktning av föräldraförsäkringen och föräldraledigheten inskränker familjers valfrihet. Detta är enligt partiet fel väg att gå och föreslår därför att delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ska avskaffas (yrkande 12). föreslår i stället att det införs ett nytt delmål om att skapa goda förutsättningar för egna val när det gäller hem- och omsorgsarbetet för både män och kvinnor (yrkande 13). När det gäller delmålet för jämställd hälsa anser i motion 2017/18:3625 av m.fl. att ett förstatligande av sjukhusvården bör ingå under detta delmål (yrkande 14). För att kunna förverkliga principen om att befolkningen ska få vård på lika villkor anser partiet att staten behöver ta huvudansvar för vården. I motion 2017/18:2576 uppmärksammar (S) att även om var en av de första staterna att ratificera är det många kvinnor som inte känner till sina rättigheter. Motionären anser därför att fler i , såväl de som är födda i som nyanlända kvinnor och män, bör få kunskap om rättigheter och skyldigheter och om att hit hör också kunskap om jämställdhet och om . I motion 2017/18:2579 tar (S) upp behovet av beredskap grannar emellan när det gäller våld i hemmet. På samma sätt som det finns krav på utrymningsplaner vid brand bör det i flerfamiljshus utarbetas handlingsplaner mot våld i hemmen (yrkande 2). I sammanhanget lyfter motionären fram initiativet Huskurage, som upprättat just en sådan handlingsplan, och anser att den nya jämställdhetsmyndigheten bör få i uppdrag att utnyttja folkrörelser när den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor implementeras (yrkande 1). I motion 2017/18:396 har (M) uppfattningen att genusforskning inte har så mycket med vetenskap att göra utan mera handlar om åsikter och politiskt tyckande. Enligt motionären bör därför det nationella sekretariatet för genusforskning avskaffas. Utskottet har tidigare välkomnat den övergripande inriktning för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterade i skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (bet. 2016/17:AU5). Enligt utskottets mening arbetar regeringen aktivt med att förbättra styrningen och organisationen av jämställdhetspolitiken. och Liberalerna har var för sig yrkanden om betydelsen av bl.a. jämställdhetsintegrering. Utskottet instämmer i denna bedömning och noterar att regeringen i budgetpropositionen slår fast att jämställdhetsintegrering är en förutsättning för att genomföra regeringens feministiska politik. Detta innebär att prioriteringar, vägval och tilldelning av resurser kan göras på ett sådant sätt att de bidrar till ett jämställt samhälle. Detta innebär också att man kan följa upp hur jämställdhetspolitiken utvecklas genom resultatredovisningen för respektive utgiftsområde. Jämställdhetspolitiken redovisas dessutom på en övergripande nivå inom utgiftsområde 13, och de resultatindikatorer som används tydliggör de centrala aspekterna i jämställdhetsmålen. Utskottet anser att detta tillvägagångssätt ligger i linje med resonemang om behovet av en genomlysning av konsekvenserna av ett ojämställt samhälle. I en bilaga till budgetpropositionen redovisas dessutom utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att den jämställdhetsmyndighet som inlett sitt arbete har till uppgift att bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och att jämställdhetspolitiken genomförs på ett effektivt sätt. Myndigheten har ett särskilt ansvar för jämställdhetsintegrering och driver utvecklingsprogram som är riktade till myndigheter och lärosäten. På detta sätt kan regeringen och få ännu bättre underlag för att kunna ta ställning till inriktning och utformning av politiken. har även yrkanden om jämställdhetsbudgetering, dvs. hur jämställdhetsintegreringen tillämpas i budgetprocessen. Här noterar utskottet med tillfredställelse att det inom pågår ett utvecklingsarbete för en stärkt tillämpning av jämställdhetsbudgetering. Ett viktigt framsteg i detta avseende är att () tagit fram könsuppdelad statistik för ett antal reformer och ett förslag till en arbetsprocess som kan vara ett stöd i regeringens arbete med jämställdhetsbudgetering (ESV, 2017:50). Utskottet konstaterar således att regeringen är aktiv på området och kommer med stort intresse att följa det fortsatta arbetet. Utskottet delar uppfattning att könsuppdelad statistik är ett viktigt redskap i arbetet för ett jämställt samhälle. Kunskap om rådande förutsättningar krävs för att kunna göra jämställdhetsanalyser och bedriva en politik för jämställdhet inom alla utgiftsområden. Utskottet välkomnar därför att regeringen infört krav på att samtliga myndigheter som presenterar individbaserad statistik i sin årsredovisning ska göra detta uppdelat efter kön (ändring i 3 kap. förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag). , har var för sig olika förslag om delmålen för jämställdhetspolitiken. framför liksom vid förra synpunkter på delmålet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och anser att det inte är politikens roll att lägga sig i hur fördelningen ser ut. Utskottet har i detta avseende inte ändrat uppfattning utan anser att delmålet bör behållas eftersom fördelningen av det obetalda arbetet är av stor betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. anser att våld i samkönade relationer samt våld mot pojkar och män riskerar att osynliggöras i formuleringen av delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, och därför bör kompletteras med begreppet våld i nära relationer. Utskottet har viss förståelse för denna synpunkt men anser inte att delmålets ordalydelse bör ändras eller kompletteras. Enligt utskottet är det av betydelse att i delmålet synliggöra att förövaren bakom det våld som kvinnor utsätts för oftast är en man. Därutöver ska uppmärksammas att delmålet också omfattar bl.a. mäns och pojkars våldsutsatthet och kroppsliga integritet liksom även hedersrelaterat våld och förtryck. Med hänvisning till tidigare ställningstagande avvisar utskottet även förslag att ett förstatligande av sjukvården bör ingå under delmålet jämställd hälsa (bet. 2016/17:AU5). Utskottet anser i likhet med Liberalerna att etableringen av nyanlända är en central samhällsuppgift och att politiken måste lägga ett tydligare fokus på att snabbare få in nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden. För att de jämställdhetspolitiska målen ska kunna nås krävs det att sysselsättningen ökar bland utrikes födda kvinnor. Utskottet anser att arbetsmarknadspolitiken ska bidra till detta, men delar dock inte Liberalerna uppfattning att det bör införas ett nytt delmål på jämställdhetspolitikens område. När det gäller kan noteras att de själva betecknar sig som ett socialkonservativt parti, vilket utskottet är berett att hålla med om eftersom partiets jämställdhetspolitik på ett närmast övertydligt sätt illustrerar en förlegad syn på kvinnans roll i samhället och familjen som utskottet starkt ifrågasätter. verkar anse att varje livssituation är resultatet av ett naturligt och medvetet val och att de kvinnor som i någon mening är underordnade inte heller vill ha det annorlunda. Jämställdhetspolitiken tycks därmed enligt uppfattning i stora delar vara överflödig. Utskottet uppmärksammar vidare att ger uttryck för en kritisk inställning till kvotering. Utskottet har en annan uppfattning. Att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en övergripande samhällelig målsättning. Jämställdhet handlar också om att ta till vara alla människors kompetens. Som utskottet tidigare gett utryck för (bet. 2015/16:AU9) är positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar en bra ordning som utskottet inte ser skäl att förändra utan tvärtom värnar. När det gäller hänvisar utskottet till behandlingen av motsvarande yrkanden under förra (se bet. 2016/17:AU5). Av relevans för frågan noterar utskottet arbetet med Agenda 2030, dvs. de mål för en hållbar utveckling som antagits av FN:s medlemsstater. I den senaste delredovisningen från den nationella delegationen för genomförandet av agendan (daterad ) dras bl.a. slutsatsen att de riksdagsbundna målen spelar en viktig roll när man tar fram en samlad nationell målbild för Agenda 2030 i . Utskottet ser fram emot den handlingsplan för det fortsatta arbete som regeringen aviserat (skr. 2017/18:146). Med hänvisning till pågående arbete och vad som i övrigt anförts ovan ser utskottet inte behov av uttalanden till regeringen från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken, uppdrag och lönegapet mellan kvinnor och män. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD), 6 (M), 7 (C), 8 (V), 9 (L) och 10 (KD) samt särskilt yttrande 2 (SD). , , och framför i motion 2017/18:3177 av m.fl. att förbättringar i arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken är en viktig del i att minska sjukfrånvaron för kvinnor (yrkande 11). Fler kvinnor än män tvingas lämna arbetslivet på grund av ohälsa och kvinnor uppger också i högre grad än män att de lider av såväl fysiska som psykiska arbetsrelaterade besvär. I motion 2017/18:3182 av m.fl. konstaterar att flera faktorer bidrar till att kvinnor haft en högre sjukfrånvaro än män, bl.a. utvecklingen i fråga om organisatoriska och sociala arbetsmiljöproblem inom branscher som vård och omsorg. Partiet anser att det krävs insatser på flera plan för att möta den höga sjukfrånvaron bland kvinnor (yrkande 6). anser i motion 2017/18:3789 av m.fl. att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden måste brytas, bl.a. genom att man ser över hur arbetsmarknadens parter kan skapa förutsättningar för fler att arbeta heltid (yrkande 14). Vidare anser att regeringen bör satsa på förebyggande insatser och införa strukturella åtgärder på arbetsmarknaden (yrkande 26). anser i motion 2017/18:528 av m.fl. att uppdrag bör förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken omöjliggörs. Partiet menar att som uppdraget nu är formulerat finns det en motsättning mellan att verka för en väl fungerande lönebildning – där det s.k. märkets normerande roll bidrar till att bevara rådande löneskillnader – och verka för jämställda löner. Liberalerna konstaterar i partimotion 2017/18:3574 av m.fl. att skillnaderna är alltför stora mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande. Partiet anser att det krävs ytterligare åtgärder från kommuner och landsting för att motverka den ofrivilliga deltiden i kvinnodominerade yrken, t.ex. regelbundna undersökningar om medarbetarna är nöjda med sin anställningsgrad (yrkande 4). Vidare anser Liberalerna att den nuvarande jämställdhetspolitiken saknar ett företagarperspektiv, vilket riskerar att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda (yrkande 6). I partimotion 2017/18:3628 av m.fl. betonar Liberalerna vikten av att agera för att lönegapet mellan kvinnor och män ska minska (yrkande 13). Arbetet mot denna form av diskriminering måste fortsätta, och i detta ligger enligt partiet bl.a. att företag gör s.k. lönekartläggningar. I motion 2017/18:3625 av m.fl. uppmärksammar lönegapet mellan kvinnor och män. Partiet anser att det måste vidtas åtgärder för att motverka diskriminering i arbetslivet (yrkande 18). I samma motion konstateras att kvinnor varit överrepresenterade när det gäller sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Mot bakgrund av dessa insikter om kvinnors ohälsa anser att bör utveckla verktyg som gör det möjligt för arbetsgivare att kartlägga hur kvinnor och män exponeras på arbetsplatsen av sådant som utgör riskfaktorer för sjukskrivning (yrkande 19). Ett liknande förslag framför i motion 2017/18:3626 av m.fl. (yrkande 31). I motion av 2017/18:581 av (S) anförs det att den ökade användningen av delade turer bör stoppas, bl.a. på grund av de negativa effekterna för den fysiska och mentala hälsan och det sociala livet. Eftersom detta i först hand gäller kvinnodominerande yrken inom vård och omsorg har rätten till en sammansatt arbetsdag enligt motionären blivit en jämställdhetsfråga. När det gäller arbetsmiljön inom den offentliga sektorn menar och (båda S) i motion 2017/18:1461att det finns en tydlig jämställdhetsaspekt eftersom det framför allt är kvinnor som på grund av förslitningsskador tvingas att gå i pension . Genom forskning och upphandling vill motionärerna uppmuntra till arbetsmiljöförbättrande innovationer inom den offentliga sektorn samt kvinnodominerade branscher, (yrkandena 1 och 2). och (båda S) konstaterar i motion 2017/18:584 att det i kvinnodominerade yrkesgrupper och branscher inte finns tillgång till arbetskläder. För att uppnå en jämställd verksamhet inom förskola och annan pedagogisk omsorg föreslås bl.a. en ändring av arbetsmiljölagen i syfte att det ska vara arbetsgivarens skyldighet att tillhandahålla arbetskläder. Inledningsvis när det gäller jämställdhet i arbetslivet utifrån ett arbetsmiljöperspektiv anser utskottet att regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 innebär goda möjligheter att förebygga ohälsa, olycksfall och motverka att människor utestängs från arbetslivet. Utskottet delar oron för att sjukfrånvaron i kvinnodominerade yrken fortsätter att vara hög, vilket framkommer i en gemensam motion av , , och och i olika motioner av och . Enligt fortsätter kvinnor att ha en högre sjukfrånvaro än män och mätt som sjukpenningtalet är kvinnors sjukfrånvaro dubbelt så hög som mäns (Socialförsäkringsrapport 2017:13). Utskottet kan konstatera att kvinnor och män arbetar i stor utsträckning med olika uppgifter och utsätts därför för olika risker i jobbet. har visat att det förebyggande arbetsmiljöarbetet är sämre i verksamheter där kvinnor är i majoritet (, rapport 2017:6). Utskottet anser att synliggörandet av en ojämställd arbetsmiljö är avgörande för att kunna bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Som noterats ovan är det väl belagt att ohälsotalet är högre för kvinnor, som det finns kunskapsluckor om arbetsmiljön på arbetsplatser och i branscher som är kvinnodominerade. På ett övergripande plan är det dessutom så att kunskapsinsamling om arbetsmiljö och utvärdering av arbetsmiljöpolitikens effekter har varit eftersatta, bl.a. beroende på nedläggningen av . Utskottet har välkomnat att regeringen avser att inrätta en ny myndighet för arbetsmiljökunskap (bet. 2017/18:AU8). Utskottet är övertygat om att myndighetens arbete kommer att leda till ökad träffsäkerhet vad gäller arbetsmiljöpolitiken och bidra till att förebygga och minska den arbetsrelaterade ohälsan och sjukfrånvaron, inte minst inom kvinnodominerade yrken. Utskottet har med tillfredsställelse tidigare också tillstyrkt särskilda medel till forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och om kvinnors arbetsrelaterade ohälsa (bet. 2017/18:AU2). Utskottet vill också framhålla att regeringen inom andra utgiftsområden gjort omfattande satsningar av betydelse för kvinnors arbetsmiljö, tex. för att skapa bättre förutsättningar och villkor för hälso- och sjukvårdens personal (bet. 2017/18:SoU1).