bet · H501TU4 · 2018-01-02 00:00:00 — Detta har bidragit till farhågor om att momsbefrielse för konkurrensutsatta tjänster skulle kunna snedvrida konkurrensen eftersom Postnord skulle kunna erbjuda kunder väsentligt lägre priser och därmed tränga undan konkurrens inom e-handeln. Eftersom konkurrenssituationen snabbt kan förändras finns det enligt motionärerna en risk för att denna osäkerhet kan avhålla andra aktörer från att investera i de egna distributionsnäten. Det är därför angeläget att frågan om konkurrenssituationen på paketmarknaden snabbt klargörs för att främja en fungerande konkurrens och utveckling av marknaden i hela , anser motionärerna. Utskottet kan inledningsvis konstatera att ändringen i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft innebär att vissa posttjänster som tillhandahålls av Postnord och som i första hand används av privatpersoner numera inte omfattas av mervärdesskatt och att det därför kan uppstå en snedvridning i förhållande till momspliktiga tjänster. Det gäller i första hand de delar av marknaden där det faktiskt råder konkurrens, som exempelvis paketmarknaden. Utskottet är införstått med att konkurrensen är hård och marginalerna små på denna marknad. Konsekvenserna blir därför större på paketmarknaden än på brevmarknaden om undantaget från mervärdesskatt tillåts inverka negativt på konkurrensen. Utskottet noterar också att regeringen i propositionen till lagändringen (prop. 2015/16:51) har uppmärksammat den situation som kan uppstå och att utvecklingen blir avhängig av de prisjusteringar som Postnord och övriga marknadsaktörer genomför som en konsekvens av lagändringen. Utskottet vill tillägga att det är PTS uppgift att bevaka utvecklingen på marknaden och att myndigheten är medveten om den oro som finns bland vissa konkurrenter till Postnord. Det handlar främst om att Postnord skulle kunna dra fördel av oklarheter i momsregelverket. PTS har dock även uppmärksammat vad som kan hända och de frågor som kan uppstå som en följd av att det inte alltid är avsändaren som betalar för posttjänsten. I fråga om e-handelspaket skulle en konsument kunna betraktas som den betalande kunden, och därmed få distributionen momsfritt, även om avsändaren är ett e-handelsföretag. Detta skulle kunna leda till att distribution av sådana försändelser ”omklassificeras” från momsbelagda till momsbefriade – och därmed avsevärt påverka konkurrensförhållandena på marknaden för företagspaket. PTS anser att det därför är viktigt att  som är den ansvariga myndigheten för momsfrågor  ser till att tillämpningen av de nya reglerna inte tillåter ett sådant undvikande av skatteplikt med åtföljande konkurrenssnedvridning. Utskottet är av samma uppfattning. Det bör dock understrykas att PTS ännu inte har upptäckt några konkurrensproblem till följd av det nya momsundantaget. PTS framhåller också i sammanhanget att den konkurrensmässiga snedvridningen delvis uppvägs av att Postnord får högre kostnader på grund av minskad avdragsrätt för ingående moms, vilket innebär att det reella utrymmet för prissänkningen mot konsumenten inte blir hela momssatsen () utan i stället . Vidare konstaterar myndigheten att den andel av paket som skickas av konsumenter och som berörs av momsasymmetrin endast utgör av paketmarknaden. Därmed blir de ekonomiska konsekvenserna för Postnords konkurrenter tämligen begränsade enligt PTS bedömning. Utskottet vill i sammanhanget också påpeka att paketmarknaden är en förhållandevis oreglerad marknad och att det ansvariga statsrådet som svar på en skriftlig fråga delgav regeringens uppfattning i frågan. Statsrådet framhöll att det för paketmarknaden beklagligtvis inte finns tillräckligt med relevant officiell data för att göra de analyser som krävs för att se effekterna av ändringen i mervärdesskattelagen. I propositionen Ändringar i postlagen (prop. 2017/18:41) konstaterar regeringen också att PTS inte kan göra någon heltäckande analys av den svenska paketmarknaden och föreslår därför en ändring i postlagen som kommer att underlätta för myndigheten att göra bättre och utförligare analyser av paketmarknaden. Utskottet välkomnar detta. Genom lagändringen blir det enligt utskottet också enklare att säkerställa att den samhällsomfattande posttjänsten kan anpassas till samhällsutvecklingen och användarnas behov. Utskottet vill också påminna om att har lagt fram ett förslag till förordning (KOM(2016) 285) som syftar till att skapa ökad pristransparens på marknaden för gränsöverskridande paketleveranstjänster. Av förslaget följer att de nationella tillsynsmyndigheterna ska ges ökade möjligheter att utöva tillsyn på området för paketleveranser. Åtgärderna syftar till att öka konkurrensen, vilket ska leda till sänkta priser enligt vad kommissionen meddelar. Även om PTS fortfarande inte har konstaterat någon snedvridning på paketmarknaden anser utskottet avslutningsvis att det är viktigt med en fortsatt bevakning av konkurrenssituationen på denna marknad, och bedömer att den föreslagna lagändringen kommer att underlätta uppgiften. Därmed föreslår utskottet att avslår motion 2017/18:3758 (C) yrkande 34. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om terminalavgifter. Utskottet pekar på det arbete som redan bedrivs från bl.a. svensk sida inom ramen för för att ta fram ett mer rättvist system för ersättning i fråga om terminalavgifter. Jämför reservation 14 (SD). (Postal Union, UPU), även kallad Världspostunionen, är en sammanslutning av 197 medlemsländer vars huvudsakliga syfte är att möjliggöra en fungerande internationell postutväxling. UPU grundades och har sitt säte i , . är ett fackorgan inom (). Stater som är medlemmar i får automatiskt medlemskap efter ansökan. genomförs världspostkongressen som är organisationens högsta beslutande organ. I samband med denna fastslår medlemsstaterna en plan för och beslutar om ändringar i det internationella regelverket. Den senaste kongressen genomfördes i . Den nuvarande planen för perioden 20172020 kallas World Postal Strategy och har ett stort fokus på e-handeln. Terminalavgifter är ett avgiftssystem som inrättades av UPU för att kompensera postoperatörer i mottagande länder för hanteringen av internationella postförsändelser. Att posten ska kunna flöda fritt över hela världen är en prioritet för UPU, vilket har lett till att man klassificerat länder i olika kategorier efter hur utvecklade de är. Kostnaden för att skicka och ta emot post påverkas av denna rankning. Eftersom alla utvecklingsländer subventioneras av systemet belastas ett mindre antal industriländer med högre kostnader, vilket drabbar verksamheten för dessa länders postoperatörer som ofta inte får full kostnadstäckning för hanteringen av inkommande post. räknas i UPU-sammanhang som ett utvecklingsland. I kommittémotion 2017/18:932 yrkande 10 vill m.fl. (SD) att regeringen ska verka för harmoniserade terminalavgifter inom ramen för den globala poststrategin. Motionärerna påpekar att frågan om terminalavgifter behandlades senast i samband med () kongress i men att systemet för ekonomisk ersättning mellan postoperatörer i många avseenden alltjämt är föråldrat och snedvrider konkurrensen på den internationella marknaden. Det gäller inte minst och de kinesiska e-handelsföretagen. De ekonomiska förmånerna för betyder förenklat att vissa postoperatörer i europeiska mottagarländer subventionerar utgående försändelser från , vilket får konsekvenser för den globala e-handeln. Motionärernas uppfattning är att detta förhållande har missgynnat de nordiska länderna och e-handelsföretagen. Motionärerna understryker behovet av likvärdiga villkor och en sund konkurrens för postmarknadens internationella aktörer och att regeringen därför måste fortsätta att verka för harmoniserade terminalavgifter. Vad gäller de svenska målsättningarna inom ramen för UPU och arbetet med terminalavgifterna vill utskottet inledningsvis hänvisa till det besked som ansvarigt statsråd gav i ett frågesvar . har reformeringen av terminalavgifterna varit en av de viktigaste frågorna vid de återkommande UPU-kongresserna, och har tillsammans med andra europeiska länder verkat för en skyndsam reformering av terminalavgiftssystemet, bl.a. med målsättningen att minska snedvridningen av konkurrensen. Utskottet är införstått med att den expansiva e-handeln kraftigt påverkar de internationella postströmmarna och att UPU har beslutat att införa en ny typ av postförsändelse kallat e-format, vilket innebär att man kommer att skilja mellan brev som innehåller varor och de som innehåller fysiska meddelanden i de internationella postflödena. Det nya e-formatet är tänkt att införas , och dessa försändelser kommer att kompenseras på ett annat sätt än traditionella brev enligt . Det är utskottets förhoppning att denna lösning i någon mån kan minska snedvridningen inom den internationella postbefordran. Det kan i sammanhanget påpekas att vart fjärde paket som Postnord levererade kom från utlandet och att är ett av de populäraste länderna som svenskarna väljer att e-handla från. Utskottet noterar också att Postnord ser positivt på de ändringar i avgiftssystemet som beslutades av kongressen i och att bolaget ser initiativen som viktiga steg i rätt riktning mot ett mer kostnadsbaserat terminalavgiftssystem, något som i förlängningen borde innebära en mer rättvis ersättning för hanteringen av försändelser från bl.a. . Utskottet vill också framhålla att PTS har uppmärksammat problemet med Postnords växande förluster till följd av den stora mängden inkommande brevförsändelser från i första hand och . Myndigheten gör bedömningen att förändrade rutiner och avtal med kan få ett positivt genomslag , men att det finns vissa osäkerhetsfaktorer eftersom en fortsatt kraftig volymökning från och skulle kunna reducera effekten av förbättringarna. Utskottet vill påminna om att frågan ska behandlas mer ingående i samband med 2018. Även om frågan om framtidens terminalavgifter långt ifrån är löst noterar utskottet att problemet har fått stor uppmärksamhet, inte bara i . Utskottet ser också optimistiskt på de ansträngningar som görs både i och internationellt för att ta fram ett mer rättvist system för ersättning i fråga om terminalavgifter. Därmed föreslår utskottet att avslår motion 2017/18:932 (SD) yrkande 10. Ändring i postlagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045) och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:41 och motion 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:876 av m.fl. (S) och 2017/18:3202 av (M), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 60. Vi inom delar regeringens uppfattning att det finns ett behov av att mer ingående slå fast vad den samhällsomfattande posttjänsten innebär. Som exempel vill vi lyfta fram att det är PTS allmänna råd för utdelning som är vägledande för hur Postnord utformar sina utdelningsrutiner i praktiken. Så länge som det råder en viss samsyn om vilken servicenivå som mottagarna förväntar sig av den samhällsomfattande posttjänsten och den service som Postnord tillhandahåller är detta inget större problem enligt vår uppfattning, men i ett läge där det råder delade meningar blir det däremot problematiskt. delar regeringens bedömning att i ett läge med ökande konkurrens och krav på verksamhetseffektivisering är det en fördel om det går att förtydliga vad som gäller för utdelning inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten. Vi delar dock inte regeringens förslag på lösning som vi menar i stället riskerar att leda till försämrade möjligheter till en likvärdig offentlig service i hela landet, vilket särskilt skulle drabba de boende och företag på landsbygden. Regeringens förslag innebär att PTS kan ges möjlighet att utfärda nya föreskrifter utan större vägledning än sin egen praxis. Eftersom försämringar av postservicen kan få stora konsekvenser anser vi inom att i stället genom lagstiftning bör fastställa de kriterier som förtydligar samhällsuppdraget. Det kan exempelvis handla om vad som ska gälla för att bevilja undantag från femdagarsutdelning eller om lokalisering av utdelningsplatser. Vi anser sammanfattningsvis att regeringens proposition kan bifallas. bör regeringen tillkännages att den bör återkomma till med förslag på lagstiftning och villkor som på ett bindande sätt slår fast vad den samhällsomfattande tjänsten innebär. Ändring i postlagen, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045) och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:41 och motionerna 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2017/18:876 av m.fl. (S), 2017/18:3202 av (M) och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi kristdemokrater ser med oro på Postnords förutsättningar att klara av sitt samhällsuppdrag. Vi anser att de senaste årens utveckling visar att postutdelningen inte har fungerat tillräckligt bra och att de största förlorarna på en osäker brevhantering är de boende och företag på landsbygden. Postnord måste därför höja sin leveranstillförlitlighet. Genom regeringens proposition kommer föreskrifter att kunna tas fram som tydliggör för den postoperatör som är utsedd att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten (Postnord) vad som krävs för att uppfylla utdelningskraven inom den samhällsomfattande tjänsten. Vi är positiva till att detta förtydligas och följs upp. Vi anser dock därutöver att det i regleringen behövs skärpta krav på leverans och service för att vända utvecklingen på postområdet åt rätt håll, och att detta bör tillkännages för regeringen. Postservice i hela landet, punkt 2 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3934 av Per Klarberg och (båda SD) och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.1, 2017/18:873 av (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3562 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 1. Trots den snabba digitaliseringen av vårt samhälle anser vi Sverigedemokrater att tillgång till posttjänster alltjämt är en viktig förutsättning för vår dagliga tillvaro. Det är också av yttersta vikt att samma villkor  i så stor utsträckning som möjligt  gäller för stad som för landsbygd. har Postnord uppdraget att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten som är oumbärlig i ett glesbefolkat land för att erbjuda service till alla utan hänsyn till eventuell lönsamhet. Eftersom en välfungerande posttjänst i hela landet är av central betydelse anser vi sverigedemokrater att det finns ett angeläget behov av en mer detaljerad uppföljning av Postnords uppdrag för att det ska vara möjligt att på så vis identifiera och vidta nödvändiga åtgärder för att erbjuda de boende den service de har rätt till. Detta är särskilt betydelsefullt för landsbygden som drabbats hårt av utflyttning. En sådan uppföljning måste göras fortlöpande och med betydligt större geografisk detalj än den nuvarande redovisningen som görs till regeringen eftersom förutsättningarna mellan stad och landsbygd är så olika. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postservice i hela landet, punkt 2 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.1 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:873 av (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3562 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2017/18:3934 av Per Klarberg och (båda SD) och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 1. I takt med globaliseringen och den ökande digitaliseringen har också infrastrukturens roll hamnat i fokus eftersom företag måste kunna skicka och ta emot gods och varor från olika delar av landet. I sammanhanget är därför välfungerande posttjänster fortfarande av central betydelse för att företag runt om i landet ska kunna växa och utvecklas. God tillgång till posttjänster som inbegriper bl.a. daglig utdelning är även avgörande för att människor ska kunna bo och verka i hela landet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postservice i hela landet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.1, 2017/18:873 av (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3562 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3934 av Per Klarberg och (båda SD). Digitaliseringen och förändrade kommunikationsmönster har bidragit till sjunkande brevvolymer, vilket inneburit minskade intäkter för Postnord. Detta har i sin tur inverkat negativt på såväl bolagets ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten som på de anställdas arbetssituation. Vi inom vill dock sätta fingret på en annan viktig orsak, nämligen att den avreglerade postmarknaden ytterligare försvårar förutsättningarna att upprätthålla en fullgod samhällsservice när det gäller utdelningsverksamheten. är Postnord och den privata aktören helt dominerande på postmarknaden. Vår uppfattning är att ökad konkurrens kan försämra samhällsservicen eftersom privata aktörer ges utrymme att ”plocka russinen ur kakan”, vilket innebär att det ekonomiska utrymmet för att bedriva verksamhet där det är mindre lönsamt krymper. Det riskerar inte minst att slå hårt mot landsbygdens behov av en väl fungerande postservice. Enligt vår bedömning har avregleringen av postmarknaden försvagat förutsättningarna för en god samhällsservice i hela landet och förvärrat arbetssituationen för landets brevbärare. Vi anser därför att grundläggande förändringar bör göras för att i ökad utsträckning återreglera postmarknaden i syfte att stärka den samhällsomfattande posttjänsten. Regeringen bör således få i uppdrag att utreda hur en ökad återreglering av postmarknaden kan genomföras för att stärka den samhällsomfattande posttjänsten. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postservice i hela landet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 59 och 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.1, 2017/18:873 av (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3562 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3934 av Per Klarberg och (båda SD) och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 1. Vi kristdemokrater anser att Postnord inte har levt upp till sitt samhällsuppdrag på ett tillfredsställande sätt eftersom postutdelningen inte har fungerat tillräckligt bra. Postnord måste höja sin leveranstillförlitlighet för att säkra att breven kommer fram så att inte invånarna exempelvis ska drabbas av inkassokrav eller missade sjukhusbesök. Enligt vår uppfattning behövs det strukturella förändringar inom bolaget för att effektivisera verksamheten och säkerställa att breven kommer fram . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Posthantering och sekretess, punkt 3 (M) av (M), (M), Boriana (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2887 av Boriana (M), 2017/18:3088 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 31. Vi moderater ser med tilltagande oro på den snabbt framväxande internetbaserade narkotikahandeln som medför stora utmaningar för samhället. Det är i sammanhanget ingen hemlighet att postförsändelser utnyttjas för narkotikasmuggling och att denna smugglingsmetod har blivit allt vanligare, inte minst på grund av all den narkotika som kan beställas över internet. Likaså är det känt att illegala vapen och andra förbjudna produkter skickas i postförsändelser. Medierna har vid upprepade tillfällen uppmärksammat att ungdomar handlar narkotika eller spice på nätet som de sedan får hemlevererat med posten. Mot denna bakgrund finner vi moderater det beklagligt att regeringen i samband med inte beaktade de rättsvårdande myndigheternas behov och brottsbekämpningsperspektivet i den nuvarande och framtida postlagstiftningen. Vi menar att det hade funnits goda skäl för att närmare analysera myndigheternas behov och vilka konsekvenser för brottsbekämpningen som en regelverksändring skulle ha inneburit. Vår ståndpunkt är att det är angeläget att postlagen utformas även med utgångspunkt från brottsbekämpande myndigheters behov av att kunna ingripa mot och utreda smuggling och handel med narkotika eller andra olagliga ämnen och produkter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postförordningens villkor för övernattbefordran, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 27 i denna del. Mot bakgrund av sjunkande volymer för både dagstidningar och brevförsändelser vill vi inom uppmärksamma behovet av att effektivisera utdelningen. Vi menar att samdistribution av brev och tidningar främjar såväl tids- som kostnadseffektivitet och dessutom har en positiv miljöeffekt eftersom färre transporter behövs. Förslaget bidrar även till att vidmakthålla en bättre tillgänglighet och service både på landsbygden och i tätorter. Vi anser att den gemensamma distributionen ska ske enligt nuvarande tidningsdistributörers schema. Krav på övernattbefordran förhindrar dock möjligheten att samordna distributionen eftersom brev och tidningar har olika tidsfönster för utdelning. I sammanhanget vill vi också peka på att det i många fall är avgörande för användaren att breven kommer fram . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Postförordningens villkor för övernattbefordran, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 27 i denna del och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 28. För oss liberaler utgör en fungerande postservice en del av samhällets basservice. Även om utvecklingen av digitala tjänster har lett till minskande brevvolymer är det viktigt att kunna garantera en rimlig servicenivå även på landsbygden. Som vi ser det skulle samdistribution av brev och tidningar kunna effektivisera postutdelningen och även bidra till bättre service och färre transporter. Vi anser emellertid att villkoren i postförordningen som reglerar övernattbefordran förhindrar möjligheten att samordna distribution av brev och tidningar och att dessa villkor därför bör ses över. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fastighetsboxar, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 2.