bet · H501JuU13 · 2018-04-19 00:00:00 — Också kammarrätten fann således att kommunen inte hade visat att det med hänsyn till den allmänna ordningen var motiverat med ett förbud mot passivt tiggeri. Justitie- och inrikesminister anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2017/18:416): Det är helt oacceptabelt att kriminella nätverk hänsynslöst utnyttjar redan utsatta personer i tiggeri. Det tillslag som gjorts i polisregion visar att de brottsbekämpande myndigheterna arbetar aktivt med att beivra sådan brottslighet. är det viktigt att framhålla att inte allt tiggeri är kopplad till organiserad brottslighet. Att bekämpa människohandel och kriminella nätverk med koppling till tiggeri är en högt prioriterad fråga för regeringen. Regeringen överlämnade därför i går en remiss till Lagrådet med lagförslag för att förstärka det straffrättsliga skyddet mot människohandel och öka antalet lagföringar. När det gäller frågan om tiggeri i allmänhet har regeringen vidtagit ett antal åtgärder med det långsiktiga målet att ingen ska behöva tigga i . Lösningen finns i de utsatta EU-medborgarnas hem-länder, där ändringar måste till på strukturell nivå. Regeringen arbetar på flera parallella spår både i , på EU-nivå och i hemländerna. Regeringens åtgärder innebär en ökad samverkan med och , tydligare regler i och ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer. Finansminister anförde följande i en frågestund i (anförande 66 och 68): Tiggeri är något vi givetvis inte kan acceptera i den svenska gatubilden, och ingen människa ska behöva tigga för sin försörjning. Ansvaret för de personer som sitter och tigger på ligger på regimerna i deras hemländer. Ofta är det andra EU-medlemsländer. Därför har regeringen jobbat gentemot dessa länder för att de ska ta ansvar för sina invånare. Men vi är givetvis också beredda att titta på andra åtgärder för att få en förändring i situationen för dessa personer. Jag är inte säker på att det [ett förbud mot tiggeri] är det bästa förslaget, för det är inte självklart att polisen ska lägga en massa resurser på att hindra människor från att sitta utanför Ica och be om hjälp när vi har brist på polisresurser. Vi behöver dock se vilka möjligheter som finns i kommunerna. Regeringen beslutade proposition 2017/18:123 Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering. Regeringen föreslår i propositionen att de s.k. otillbörliga medlen ska förtydligas, att straffansvar för brott mot en person som är ska gälla även vid oaktsamhet i fråga om offrets ålder och att minimistraffet för människohandel, mindre grovt brott, ska skärpas till fängelse . För att stärka det straffrättsliga skyddet mot exploatering av personer i arbete och tiggeri föreslås vidare att ett nytt gradindelat brott införs i , människoexploatering. Brottet består i att genom olaga tvång, vilseledande eller utnyttjande av någons beroendeställning, skyddslöshet eller svåra situation exploatera en person i tvångsarbete, arbete under uppenbart orimliga villkor eller tiggeri. Om brottet har avsett en verksamhet som bedrivits i större omfattning, medfört betydande eller inneburit ett särskilt hänsynslöst utnyttjande av annan, kan dömas för grov människoexploatering. Om offret är föreslås dels att det för straffansvar ska vara tillräckligt att personen har exploaterats i någon av verksamheterna, dels att straffansvaret ska gälla även vid oaktsamhet i fråga om offrets ålder. Straffet föreslås vara fängelse i högst eller, om brottet är grovt, fängelse i lägst två och högst . Vidare föreslås straffansvar för förstadier till brottet samt lagändringar i fråga om sekretess hos domstol och hemlig rumsavlyssning. Slutligen föreslås att maximistraffet för grovt koppleri ska skärpas till fängelse . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade en handlingsplan mot prostitution och människohandel som ska bidra till att stärka den statliga samordningen på området och bidra till ett bättre skydd för personer som drabbas. Handlingsplanen ska bidra till att lyfta myndigheters, kommuners och civila samhällets arbetsuppgifter i deras arbete för att motverka prostitution och människohandel. Arbetet mot människohandel och prostitution ska bli mer effektivt, strategiskt och målinriktat. Följande åtta insatsområden presenteras i handlingsplanen: • förstärkt samordning mellan myndigheter och andra aktörer • stärkt förebyggande arbete • förbättrad förmåga att upptäcka prostitution och människohandel • starkare skydd och stöd • stärkt kunskap och metodutveckling • ökad internationell samverkan. Regeringen konstaterar i problembeskrivningen (s. 6) bl.a. att det har skett en ökning av antalet misstänkta fall av människohandel för andra än sexuella ändamål. När det gäller brottslighet kopplad till tiggeri kan det t.ex. handla om utsatta EU-medborgare som på grundval av ett falskt löfte om arbete reser till frivilligt, men som vid ankomsten hit i stället tvingas att tigga. Det kan också handla om situationer där utsatta EU-medborgare vet att syftet med resan till är att tigga, men vilseleds när det gäller villkoren. Motioner om tiggeri behandlades senast av utskottet i betänkande 2016/17:JuU18 (s. 84 f.). Motionerna handlade bl.a. om lokala förbud mot tiggeri. Motioner om tiggeri behandlades av utskottet även i betänkande 2015/16:JuU20 (s. 73 f.). Utskottet anförde bl.a. att avhysning och avvisning av EU-migranter inte borde åläggas polisen som en prioriterad uppgift. Utskottet vidhåller sin uppfattning att arbetet för att öka uppklaringen av sexualbrott mot både barn och vuxna, på och utanför internet, är angeläget. Utskottet ser positivt på det arbete som bedrivs på området och finner inte anledning att föreslå att ska göra några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motionerna 2017/18:3397 (M) och 2017/18:2572 (S). Utskottet har tidigare gett uttryck för uppfattningen att en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis har hög prioritet och föreslog, som framgår ovan, senast i betänkande 2017/18:JuU1 ett tillkännagivande i frågan. Vidare pågår, som också framgår ovan, ett vittgående arbete mot tillgreppsbrottslighet. Exempelvis har en utredare fått i uppdrag att överväga tillträdesförbud till butiker. Mot bakgrund av att ett närliggande tillkännagivande riktades till regeringen så sent som och till det pågående arbetet i övrigt saknas det enligt utskottet anledning att göra något sådant tillkännagivande som begärs i motion 2017/18:3473 (C), och utskottet avstyrker motionen. Utskottet gör inte någon annan bedömning än tidigare i frågan om huruvida avhysning och utvisning av EU-migranter bör åläggas polisen som en prioriterad uppgift. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett sådant förslag och avstyrker därför motion 2017/18:886 (SD) yrkande 5 om att prioritera tiggeriproblematiken. Arbetet för att motverka att kriminella aktörer styr över utsatta människors liv, utsätter dem för människohandel och förtrycker dem för egen ekonomisk är mycket viktigt. Utskottet har därför förståelse för det som motionären anför i motion 2017/18:2919 (M) om åtgärder för att stävja gatunära brottslighet. Utskottet noterar emellertid det omfattande arbete som bedrivs på området, bl.a. den beslutade propositionen Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering och handlingsplanen mot prostitution och människohandel . Utskottet anser därför inte att ett tillkännagivande med anledning av motionsyrkandet är nödvändigt, och avstyrker detta. Renodling av polisens arbetsuppgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om polisens arbetsuppgifter med det huvudsakliga syftet att renodla polisens verksamhet. Jämför reservation 8 (L). I motion 2017/18:3590 av m.fl. (L) begärs en översyn av ansvaret för handräckning av personer som blir föremål för ingripande enligt lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Motionärerna anför att detta är en mycket arbetskrävande uppgift som skulle kunna utföras av t.ex. sjukvården eller Kriminalvårdens transporttjänst i stället för polisen. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs att kravet på polistillstånd för vissa verksamheter ska avskaffas. Exempel på detta är försäljning på offentlig plats eller för att sätta upp plakat eller ställa upp byggnadsställningar, byggsäckar, containrar eller liknande på offentlig plats. Polisens huvuduppgifter är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt bekämpa brott. Polisen har med tiden påförts en mängd uppgifter som i mindre utsträckning har ansetts ha samband med dessa huvuduppgifter. Till polisens uppgifter hör således även bl.a. att pröva ansökningar om tillstånd av olika slag, att svara för tillsyn av vissa verksamheter, att utreda och ge handräckning åt andra myndigheter och att hantera förlustanmälningar och hittegodsärenden. Polisen är också landets passmyndighet som utfärdar och i förekommande fall återkallar pass. Utskottet har tidigare behandlat motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter, bl.a. vid behandlingen av budgetbetänkandet (bet. 2015/16:JuU1). Utskottet föreslog där ett tillkännagivande om redovisning av åtgärder för en effektivare polis. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). tillkännagav vidare för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skulle återupptas i samma motionsbetänkande om polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20 s. 30, rskr. 2015/16:197). Året därpå, i betänkande 2016/17:JuU1, anförde utskottet att det mot bakgrund av fjolårets tillkännagivande om en effektivare polis inte fanns anledning att på nytt föreslå att skulle göra ett tillkännagivande i den frågan eller i frågan om en renodling av polisens uppgifter (s. 68). I betänkande 2017/18:JuU1 avstyrkte utskottet motioner om en renodling av polisens arbetsuppgifter, bl.a. mot bakgrund av att har aviserat ett flertal åtgärder för att vända sin negativa resultatutveckling. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Dessutom noterades att tidigare tillkännagivande om en effektivare polis åter var öppet. Utskottet noterade slutligen det lagstiftningsarbete som pågår för att renodla polisens arbetsuppgifter. I proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet, i vilken det föreslogs att vissa uppgifter på djurområdet skulle flyttas över från polisen till länsstyrelserna, anför regeringen att behovet av att renodla polisens arbetsuppgifter aldrig har varit större än . Flera samverkande skäl har lett till ett försämrat resultat i brottsutredningsverksamheten. Bland annat har polisorganisationens ombildning medfört en stor påfrestning på verksamheten. som ombildningen har genomförts har arbetsbelastningen för polisen blivit större, bl.a. på grund av de ökade migrationsströmmarna, terrorism och ökad grov brottslighet. För att upprätthålla förtroendet för arbete med utredning och lagföring måste fler brott upp. Regeringen anför i propositionen att det därför är viktigt att den negativa resultatutvecklingen bryts. Att utreda brott är en av polisens kärnuppgifter och måste prioriteras för att det övergripande målet för kriminalpolitiken, att minska brottsligheten och öka människors trygghet, ska kunna nås. Regeringen uppger vidare i propositionen att den redan gjort satsningar för att renodla polisens kärnverksamhet, dels i fråga om ansvaret för omhändertagna personer enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m., dels i fråga om ansvaret för handräckning av frihetsberövade personer. När det gäller omhändertagandet av berusade personer pågick ett projekt –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting, kommuner och polisen gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Projektet genomfördes bl.a. med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35). Myndigheten för vård- och omsorgsanalys fick i uppdrag av regeringen att följa upp effekterna av satsningen. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). I propositionen föreslog regeringen att Kriminalvården skulle få rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Ett kvarvarande område där det fanns vinster med en renodling var enligt regeringen arbetsuppgifter med djur, vilket tillgodosågs genom propositionen. Regeringen uppger vidare i propositionen att de aktuella lagförslagen är ett led i att tillgodose tillkännagivanden och att dessa bereds vidare inom . Utskottet föreslog i samband med behandlingen av propositionen ett tillkännagivande till regeringen om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen ska återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) (bet. 2017/18:JuU6). Utskottet såg positivt på lagförslagen om att flytta uppgifter som rör djur till länsstyrelserna och anförde därefter följande: Med detta sagt vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att arbetet med att renodla polisens uppgifter måste fortsätta, och att det bör undersökas hur ännu mer resurser kan frigöras för att förstärka den centrala polisverksamheten. Utskottet har tidigare lämnat exempel på uppgifter som bör övervägas, bl.a. vissa tillstånds- och tillsynsärenden och passhantering. tillkännagav, som framgått ovan, för regeringen att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) skyndsamt borde återupptas i detta syfte samt pekade på det angelägna i att tillkännagivandet , där utredningen också berördes, skulle efterkommas av regeringen. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar att tillkännagivanden bereds vidare inom . Några åtgärder för att återuppta den aktuella utredningen har emellertid inte vidtagits. Regeringen har inte heller, såvitt känt, vidtagit några åtgärder för att ytterligare renodla polisens verksamhet på andra områden än de tre som omnämns i propositionen: djurskydd, omhändertagande av berusade personer och transporter av frihetsberövade. Utskottet finner mot denna bakgrund anledning att åter föreslå ett tillkännagivande till regeringen om att utredningsarbetet måste återupptas. Mot bakgrund av regeringens behandling av tidigare tillkännagivanden bör ett nytt tillkännagivande förenas med en tidsfrist om att utredningen ska ha återupptagits . följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:145). I regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder uppger regeringen (s. 19) att regeringen (utöver tidigare vidtagna åtgärder för att renodla polisens verksamhet) avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. får den som anträffas så berusad av alkoholdrycker eller annat berusningsmedel att han eller hon inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller för någon annan omhändertas av en polisman. En omhändertagen person som inte får vård på sjukhus eller någon annan vårdinrättning, inte tas om hand på något annat sätt och som inte heller kan friges, får hållas kvar. Den omhändertagne får då tas i förvar av polisen om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. Den omhändertagne ska friges så snart det kan ske utan skada för honom eller henne själv och det inte längre finns skäl för omhändertagande, dock som huvudregel senast . Av regleringsbrev anförs under rubriken av frihetsberövade att i samband med budgetunderlaget ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att processen för Kriminalvårdens övertagande av transporter genomförs på ett sådant sätt att det upprätthålls en väl fungerande transportverksamhet. ska inför redovisningen samråda med Kriminalvården. Kriminalvården har fått i uppdrag att i samband med budgetunderlaget redovisa vidtagna åtgärder och de ytterligare åtgärder som planeras för att ta över transporter av frihetsberövade från . En rad verksamheter behöver tillstånd av för att få bedrivas; exempelvis får enligt lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse en hotell- eller pensionatrörelse som är avsedd att ta emot minst nio gäster eller som omfattar minst fem gästrum endast drivas av den som har tillstånd av . Utskottet har tidigare behandlat en motion om att avskaffa hotellagen (2015/16:JuU20 s. 78 f.). Utskottet ansåg då att det var viktigt att de personer som bedriver hotell- och pensionatrörelser av viss omfattning kontrolleras och att det var lämpligt att det var som skötte denna kontroll och utfärdade tillstånd till verksamheten. Enligt 2 kap. 4 § ordningslagen (1993:1617) krävs vidare tillstånd för att få anordna en offentlig danstillställning även om den inte anordnas på en offentlig plats. Ansökan om tillstånd görs hos . tillsattes inom en utredning med uppdraget att utreda kravet på tillstånd för att anordna offentlig danstillställning (Ju 2017:O). Utredningen ska bl.a. analysera hur tillämpar reglerna om tillstånd och vilka för- och nackdelar som finns med det nuvarande systemet, och därefter ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras (se vidare nedan i avsnittet Danstillstånd). Frågan om en renodling av polisens kärnverksamhet har, som framgår ovan, behandlats tidigare av utskottet. riktade så sent som ett tillkännagivande till regeringen om att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. Regeringen har vidare anfört att man avser att fortsätta arbetet med att renodla polisverksamheten. Mot denna bakgrund finns det inte skäl för utskottet att nu ställa sig bakom det som motionärerna anför i motionerna 2017/18:3590 (L) och 2017/18:3576 (L) yrkande 13, och motionerna avstyrks därmed. Verktyg för att motverka barnpornografibrott Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om s.k. nätfilter. Jämför reservation 9 (SD, C, -). I motion 2017/18:419 av (L) yrkande 2 anförs att det behövs verktyg för att upptäcka dem som hanterar övergreppsmaterial inom offentlig verksamhet. Motionären anför att många använder sin arbetsdator för att ladda ned material med övergrepp mot barn. Verktyg som NetClean Proactive förhindrar detta. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 36 framhålls vikten av att genom tekniska verktyg stoppa tillgången till barnpornografi. Motionärerna anför att blockeringsverktyg för internetsidor som innehåller barnpornografi bör användas, liksom att det ska bli obligatoriskt med verktyg för att spåra användare som på datorer inom offentlig verksamhet laddar ned eller förvarar barnpornografi. Även (S) framställer i motion 2017/18:1114 yrkande 1 en begäran om att genom nätfilter försvåra åtkomsten till material som rör övergrepp på barn. Frågan om nätfilter behandlades bl.a. betänkande om polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20 s. 33 f.). Utskottet uppmärksammade då att den svenska Finansiella koalitionen mot barnpornografi (Finanskoalitionen) verkar för att försvåra och förhindra handel med barnpornografi. I Finanskoalitionen deltar bl.a. , Netclean och flera banker. Av Finanskoalitionens webbplats framgår följande (): Handel med sexuella övergrepp på barn genererar stora intäkter och bedrivs liksom andra illegala verksamheter med syfte att tjäna så mycket pengar som möjligt. En stor del av handeln sker på Internet där köpare och säljare använder olika betalningskanaler för att överföra pengar mellan varandra. Den svenska Finansiella koalitionen mot barnsexhandel (Finanskoalitionen) verkar för att försvåra och förhindra denna handel. Finanskoalitionen utgår från det övergripande brottsförebyggande målet att stoppa övergrepp mot barn. Bland annat använder medlemmarna en metod som fokuserar på att hitta försäljningsstället för att stänga säljarens möjlighet att ta emot betalningar. En fördel med denna metod är att det blir ett brottsförebyggande arbete som inte kränker individens integritet. Polisen är ytterst ansvarig för bekämpning av barnsexbrott. Finansbranschen är emellertid en nyckelaktör för att hitta lösningar för att stoppa transaktioner. I syfte att förhindra denna handel genom de finansiella systemen har ett unikt samarbete utarbetats mellan myndigheter, den privata och den ideella sektorn. Genom att Finanskoalitionens medlemmar försvårar möjligheten att använda de finansiella systemen för denna typ av brottslighet, bidrar det till ökade kostnader för försäljning. Detta driver i sin tur upp omkostnaderna och gör handeln mindre lönsam och mindre tillgänglig. Långsiktigt innebär detta också att drivkraften att producera nytt material minskar, vilket i sin tur borde minska antalet övergrepp på barn. Utskottet framhöll i bet. 2015/16:JuU20 att arbetet mot all form av sexuell exploatering av barn var viktigt och fann att åtkomsten till barnpornografi ska försvåras på olika sätt. Utskottet konstaterade också att ett omfattande arbete bedrevs för att på olika sätt motverka spridningen av barnpornografi. Något tillkännagivande till regeringen om nätfilter var därför enligt utskottet inte nödvändigt. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande från föregående år och anser mot bakgrund av det arbete som pågår för att motverka spridningen av barnpornografi fortfarande att ett tillkännagivande om nätfilter inte är nödvändigt. Motionerna 2017/18:419 (L) yrkande 2, 2017/18:3685 (C) yrkande 36 och 2017/18:1114 (S) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att underlätta informationsutbyte mellan och i syfte att utmäta egendom som påträffas i polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. I motion 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 anförs att samarbetet mellan kronofogden och polisen bör underlättas. Motionärerna anför att möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter till i syfte att möjliggöra en utmätning av egendom som påträffats i polisens verksamhet inte är lagreglerad. I stället tillämpas generalklausulen i 10 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL. För att polisen och ska ha ett fortsatt fruktbart samarbete mot den organiserade brottsligheten bör polisens möjlighet att dela med sig av sådan information ses över. En utredning bör enligt motionärerna tillsättas för att tydliggöra lagstödet för polisens och samarbete. I 6 § förvaltningslagen (1986:223) finns en generell bestämmelse om samverkan mellan myndigheter. Enligt bestämmelsen ska varje myndighet lämna andra myndigheter hjälp inom ramen för den egna verksamheten. Om en uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden förekommer i en förundersökning i brottmål gäller sekretess för den uppgiften om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men (35 kap. 1 § OSL). Det finns inte någon sekretessbrytande bestämmelse som reglerar polisens möjlighet att lämna uppgifter till för att möjliggöra utmätning av egendom som påträffas i polisens verksamhet. Om en uppgift inte kan lämnas ut med stöd av någon sekretessbrytande bestämmelse kan i vissa fall generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL vara tillämplig. Generalklausulen innebär att uppgifter, efter en prövning i varje enskilt fall, kan lämnas till en myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Det är inte något villkor att det finns en uttrycklig begäran från en annan myndighet. En myndighet kan på eget initiativ lämna sekretessbelagda uppgifter till en annan myndighet med tillämpning av generalklausulen. Ett sådant uppgiftsutlämnande får dock inte ske rutinmässigt, utan måste föregås av en verklig intresseavvägning i det enskilda fallet. Bland annat bör det vid denna intresseavvägning beaktas att redan den uppgiften att en person har varit föremål för ett polisingripande kan vara sekretessbelagd.