bet · H501MJU12 · 2018-02-21 00:00:00 — Krav på byggnader till skydd för vår hygien, hälsa och miljö finns bl.a. i (2010:900), förkortad PBL, och plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. Enligt 8 kap. 4 § 3 PBL ska ett byggnadsverk ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön. I 3 kap. 9 § PBF står följande: För att uppfylla det krav på skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljö som anges i 8 kap. 4 § första stycket (2010:900) ska ett byggnadsverk vara projekterat och utfört på ett sådant sätt att det inte medför en oacceptabel risk för användarnas eller grannarnas hygien eller hälsa, särskilt inte som följd av 1. utsläpp av giftig gas, 2. förekomst av farliga partiklar eller gaser i luften, 3. farlig strålning, 4. förorening eller förgiftning av vatten eller mark, 5. bristfällig hantering av avloppsvatten, rök eller fast eller flytande avfall, eller 6. förekomst av fukt i delar av byggnadsverket eller på ytor inom byggnadsverket. Regler om material och byggprodukter och olägenheter för människors hälsa finns även i byggregler (BBR). Där anges bl.a. att material eller byggprodukter som används i byggnaden inte ska påverka inomhusmiljön eller byggnadens närmiljö negativt. När det gäller kemiska ämnen i byggmaterial anför miljöminister följande som svar på fråga 2016/17:1329: Att minska riskerna med kemikalier i människors vardag och inte minst att skydda våra barn bättre är en prioriterad fråga för regeringen. arbetar aktivt inom EU för att öka takten i utfasningen av särskilt farliga ämnen och att minska riskerna med exponeringen för övriga farliga ämnen. När inte räcker ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. I regeringens uppdrag till Kemikalieinspektionen om en handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017 ingår därför att undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella begränsningar. Kemikalieinspektionen har till regeringen lämnat förslag att nationella gränsvärden läggs fast för hur mycket hälsoskadliga kemiska ämnen som får avges från byggprodukter. Syftet är att förbättra inomhusmiljön och minska riskerna för barn och andra mot farliga ämnen som kan finnas inomhus. De nya reglerna föreslås omfatta byggprodukter som används för att konstruera golv, väggar och innertaksektioner och omfattar över 150 ämnen. Fokus är på klassificerade särskilt farliga ämnen samt ämnen med dokumenterad påverkan, t.ex. emissioner från golv med ftalater. Kemikalieinspektionens förslag som nämns ovan har remitterats, och beredning pågår nu inom . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anför regeringen att det är viktigt att påverka utvecklingen inom EU. När inte räcker till ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Regeringen har redan tagit initiativ till flera förbud, och ett förslag om gränsvärden för avgivning av flyktiga ämnen från byggprodukter bereds inom . I budgetpropositionen redovisas också att i samråd med flera andra myndigheter lade fram ett förslag om att införa krav på ett dokumentationssystem för byggprodukter vid nyproduktion av vissa byggnader. Den s.k. loggboken innebär att produktinformation om de byggprodukter som ingår i byggnadsverket måste sparas. Regeringen anför att användningen av en loggbok ger ett bättre kunskapsunderlag och en ökad spårbarhet för använda produkter och material i byggnadsverk, inklusive farliga ämnen. har fått i uppdrag av regeringen att komplettera förslaget om en s.k. loggbok. Uppdraget ska redovisas till . Med regeringens satsning att inrätta ett substitutionscentrum är ambitionen att substitutionsarbetet bland företag och offentliga upphandlare ska öka och även bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker (prop. 2017/18:1 utg.omr. Det krävs särskilda kunskaper för att bedöma om byggprodukter kan påverka inomhusmiljön eller närmiljön negativt. Kemikalieinspektionen har tagit fram ett webbaserat verktyg, PRIO, för den som vill påverka och arbeta förebyggande för att minska risker för människors hälsa och miljön från kemikalier. PRIO är en guide som hjälper till att ta fram beslutsunderlag som kan ligga till grund för olika prioriteringar. Till PRIO finns kopplat ett antal miljö- och hälsokriterier för ämnen som bör prioriteras i riskminskningsarbetet och en databas med exempel på sådana ämnen. har även tagit fram kemikaliekrav för offentlig upphandling, bl.a. för produktområdena bygg och fastighet, som bygger på försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen. Kraven innebär antingen en begränsning av vissa ämnen eller ämnesgrupper i både varor och kemiska produkter eller att ämnen med vissa egenskaper inte får finnas i produkten. Myndigheten har även tagit fram ett webbaserat verktyg, en s.k. kriteriewizard, som ett stöd vid upphandling av exempelvis byggentreprenader. Kemikalier är en aspekt som tas upp i verktyget. När det gäller EU-nivån och de krav som finns där ska tillverkaren av byggprodukter enligt artikel 6.5 i förordning (EU) nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter, den s.k. byggproduktförordningen, tillsammans med prestandadeklarationen redovisa innehåll av särskilt farliga ämnen, dvs. ämnen på kandidatförteckningen enligt Reachförordningens artikel 31 och 33. För att få sälja en kemikalie (över ) inom EU måste den registreras hos den europeiska kemikaliemyndigheten . Ju större mängd av ämnet som tillverkas eller importeras, desto mer information ska ingå i registreringen. Myndigheterna utvärderar sedan denna information och kan begära in ytterligare information om detta behövs. Om ett ämne bedöms ha särskilt farliga inneboende egenskaper hamnar det på kandidatförteckningen. Det innebär att leverantörer av varor som innehåller detta ämne i en koncentration är skyldiga att ge tillräckligt med information till mottagarna av artikeln för att möjliggöra en säker användning av varan. Detta gäller om mottagarna är industriella eller yrkesmässiga användare och distributörer. Konsumenter kan begära motsvarande information. Leverantören av artikeln måste lämna denna information , utan kostnad. Detta gäller också byggprodukter (enligt byggproduktförordningen). Kommissionen har publicerat en rapport i enlighet med artikel 67.1 i byggproduktförordningen där den gått igenom dagens lagstiftning och praxis i medlemsländerna när det gäller byggprodukter (COM(2014) 511). Kommissionen kom bl.a. fram till att de nuvarande bestämmelserna i byggproduktförordningen i tillräcklig utsträckning tillgodoser det särskilda behovet av information om innehållet av farliga ämnen i byggprodukter för att stärka den inre marknaden för byggprodukter. Det bör dock bedömas vidare – och om tillämpligt behandlas enligt relevanta instrument i EU:s lagstiftning – om det finns ett behov av ytterligare alternativ för att informera slutanvändare om förekomsten av ämnen i byggprodukter och för att kunna garantera en hög nivå av skydd för säkerhet och hälsa för arbetstagare som använder byggprodukter och användare av byggnadsverk, inbegripet hänsyn till krav på återvinning och/eller återanvändning av delar eller material. Enligt uppgift från Miljö- och har kommissionen tagit fram en harmoniserad metod för att mäta avgivning av flyktiga och semiflyktiga ämnen (VOC och SVOC). Om ett medlemsland har bindande lagkrav för emissionsmätning blir metoden relevant i det landet. Enligt Kemikalieinspektionen förbättrar metoden genomförandet av det lagförslag om gränsvärden för avgivning av flyktiga ämnen från byggprodukter som håller på att beredas inom (se ovan) och innebär en obligatorisk emissionsmätning och gränsvärden för VOC och SVOC i golv, vägg och takprodukter. När det gäller kemikalieskatt beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om sådant behov finns, vilken typ av styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Utredningen, som tog namnet , redovisade sitt uppdrag i betänkandet Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). Utredningen valde att ta fram förslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö och föreslog bl.a. en skatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) gör regeringen med beaktande av Kemikalieinspektionens rapport kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler (rapport 8/15) bedömningen att det inte finns skäl att för tillfället gå vidare med förslag om en punktskatt på golvbeläggningsmaterial, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Regeringen avser att invänta beredningen av Kemikalieinspektionens rapport för att få en helhetsbild av vilka åtgärder som krävs när det gäller hälsofarliga kemikalier i byggprodukter. Om det efter beredningen av rapporten kommer fram att det finns ett behov av en skatt på området återkommer regeringen i frågan. Begränsningar av och förbud mot farliga ämnen Inledningsvis vill utskottet understryka vikten av att begränsa och reglera farliga ämnen för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat olika farliga ämnen och vikten av att begränsa dessa till skydd för människor och miljön. Precis som nuvarande och tidigare regeringar anser utskottet att hormonstörande ämnen är ett prioriterat område för en giftfri vardag. Utskottet noterar att kommissionen antagit kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen i biocidprodukter och växtskyddsmedel och att regeringen inte anser att dessa kommer att ge ett tillräckligt skydd för människors hälsa och miljön. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen kommer att driva på i alla relevanta sammanhang för att hormonstörande ämnen ska betraktas som särskilt farliga ämnen i olika regelverk. Utskottet anser i likhet med regeringen att det måste gå att identifiera hormonstörande ämnen och agera så att dessa inte skadar människor och miljön. Utskottet noterar att det pågår arbete på EU-nivå med att begränsa och förbjuda farliga ämnen, bl.a. ftalater, bromerade flamskyddsmedel nonylfenoletoxilat, triklosan, triklokarban och silver, vilket är positivt. En annan viktig åtgärd är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ. Utskottet välkomnar därför regeringens beslut att inrätta ett substitutionscentrum, som behövs för att kunna uppnå en giftfri vardag. Substitutionsarbetet behöver även förstärkas på EU-nivå. För att kunna ersätta farliga ämnen med andra ämnen är det viktigt att ha information om innehåll i material och varor. Utskottet anser därför att Kemikalieinspektionens uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU är en viktig pusselbit för att få en giftfri vardag. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet de åtgärder som vidtagits och förutsätter att regeringen fortsätter att verka för att begränsa och förbjuda farliga ämnen, på både nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. Utskottet anser att detta är ett prioriterat område och avser att fortsätta att följa arbetet. Utskottet anser att motion 2017/18:1389 (S) yrkande 3 med det anförda i allt väsentligt är tillgodosedd och kan lämnas utan vidare åtgärd. Med hänvisning till redovisningen ovan och det omfattande arbete som pågår på området anser utskottet att motionerna 2017/18:1389 (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2334 (V) yrkandena 2 i denna del, 5, 8, 10 och 11 samt 2017/18:3772 (C) yrkande 2 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av detta arbete. Farliga ämnen i byggprodukter Regeringen har som ambition att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier när inte räcker till. I detta sammanhang noterar utskottet att regeringen bereder ett förslag om gränsvärden för avgivning av flyktiga ämnen från byggprodukter och att arbetar med en s.k. loggbok som kan ge en ökad spårbarhet av farliga ämnen i byggprodukter. Det är positivt att berörda myndigheter har tagit fram olika verktyg för den som vill arbeta förebyggande med byggmaterial för att minska risker för människors hälsa och miljön från kemikalier. Utskottet noterar att kommissionen har kommit fram till slutsatsen att bestämmelserna i byggproduktförordningen i tillräcklig utsträckning tillgodoser behovet av information om farliga ämnen i byggprodukter och att Reachförordningens bestämmelser om information är tillämpliga även på farliga ämnen i byggprodukter. Med det anförda anser utskottet att motion 2017/18:3686 (C) yrkandena 40 och 52 kan lämnas utan vidare. När det gäller en kemikalieskatt konstaterar utskottet att regeringen inväntar beredningen av Kemikalieinspektionens rapport om kemiska ämnen i byggprodukter för att få en helhetsbild av vilka åtgärder som krävs när det gäller hälsofarliga kemikalier i byggprodukter. Utskottet föreslår därför att motion 2017/18:3686 (C) yrkande 53 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av beredningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbud mot PFOA och PFOA-liknande ämnen, förbud mot alla PFAS-ämnen och om användningen av PFAS i brandskum. Jämför reservation 9 (C), 10 (V) och 11 (KD). Enligt kommittémotion 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 9 bör ett nationellt förbud mot PFOA och PFOA-liknande ämnen införas på varor som barn kommer i kontakt med, på kläder och i varor som kommer i kontakt med livsmedel. Motionärerna anser att bör gå före det EU-beslut om reglering av PFOA som kommer att träda i kraft (för vissa användningsområden är det en ännu längre övergångsperiod) och införa ett nationellt förbud . I kommittémotion 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att ett förbud bör införas mot alla PFAS-ämnen, förutom de ämnen där det kan visas att ämnets miljö- och hälsoegenskaper är acceptabla. är endast en av PFAS-föreningarna förbjuden, nämligen PFOS. Motionärerna menar att det är angeläget med ett helhetsgrepp på denna kemikaliegrupp eftersom många av de andra PFAS-föreningarna har liknande miljö- och hälsoegenskaper. En begränsning av PFAS i brandskum och regler för kontroll av användning och uppsamling efterfrågas i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 50. Högfluorerade ämnen är en grupp ämnen med liknande egenskaper som har långlivade skadliga effekter för naturen och misstänks vara cancerframkallande och hormonstörande för människor. I de brandskum som bl.a. försvaret använder är det svårt att helt fasa ut PFAS, men användningen kan begränsas och regler kan införas för att kontrollera användning och uppsamling. Högfluorerade ämnen (per- och polyfluorerade alkylsubstanser), s.k. PFAS-ämnen, har upptäckts i dricksvatten . De är extremt långlivade i naturen och kan störa reproduktionsförmågan. Regeringen har som en av sina högsta prioriteringar att arbeta strategiskt för att kartlägga användningen av högfluorerade ämnen, verka för utfasning av farliga ämnen och öka kunskapen om PFAS-föroreningarnas utbredning (skr. 2015/16:169). Högfluorerade ämnen är ett av fokusområdena i handlingsplanen för en giftfri vardag. Kemikalieinspektionen redovisade en strategi för regeringen för att minska användningen av högfluorerade ämnen som kan förorena miljön (Strategi för att minska användningen av högfluorerade ämnen, PFAS – Delrapport från ett regeringsuppdrag, rapport 9/16). En viktig del i strategin är bl.a. samarbete mellan olika myndigheter och andra aktörer och att öka kunskapen om ämnena. Kemikalieinspektionen redovisar i rapporten för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning (rapport 6/17) att problematiken med PFAS, och i första hand föroreningen av grund-, yt- och dricksvatten, är så komplex att det har funnits behov av att förstärka samarbetet mellan samhällets aktörer. Därför har Kemikalieinspektionen tillsammans med initierat ett brett nätverk för myndigheter, forskare, länsstyrelser, kommuner och vattenproducenter. Kemikalieinspektionen driver även ett nätverk mellan närmast berörda svenska myndigheter. Kemikalieinspektionen ingår även i ett nätverk på EU-nivå som Echa driver och är aktivt i flera PFAS-relaterade forskningsprogram och nätverk både i och inom EU. Kemikalieinspektionen har också täta kontakter med forskare, vilket är nödvändigt för att bevaka den senaste kunskapen på området. Det finns även ett nordiskt samarbete. Kemikalieinspektionen ingår i den nordiska riskvärderingsgruppen (Norap), en projektgrupp under Nordiska kemikaliegruppen (NKG) som är en del av för miljö. Kemikalieinspektionen har i enlighet med uppdraget för en giftfri vardag påbörjat arbetet med en EU-gemensam handlingsplan för PFAS. Som ett steg i arbetet har Kemikalieinspektionen med stöd av medel från NKG organiserat och genomfört en workshop. Syftet med workshoppen var att diskutera och arbeta för att det tas fram en EU-gemensam handlingsplan med politiska och regulatoriska strategier för PFAS. På workshoppen identifierades ett antal områden som behöver utvecklas för att förbättra möjligheterna att hantera problematiken med PFAS. Baserat på resultaten från den nordiska workshoppen har Kemikalieinspektionen lämnat förslag till en underliggande strategi om svårnedbrytbara (persistenta) ämnen som skulle kunna ingå i för giftfri miljö. Kemikalieinspektionen fortsätter även sitt engagemang i Echas arbetsgrupp om PFAS, vars målsättning är att koordinera medlemsländernas arbete med PFAS, i första hand inom ramen för Reach- och CLP-förordningarna. –lämnade Kemikalieinspektionen in förslag till harmoniserad klassificering och identifiering som särskilt farliga ämnen för perfluornonansyra (PFNA) och perfluordekansyra (PFDA). Båda ämnena har en harmoniserad klassificering och har tagits upp på kandidatförteckningen. Myndigheten har även lämnat in ett förslag på att perfluorhexansulfonsyra (PFHxS) ska betraktas som ett särskilt farligt ämne, och togs PFHxS upp på kandidatförteckningen. Kemikalieinspektionen har även tillsammans med andra medlemsländer påbörjat ett arbete för att undersöka hur PFAS, som är mycket persistenta och rörliga i miljön, men som inte med dagens kunskap uppfyller kriterierna för bioackumulation och toxicitet, bäst bör hanteras inom Reachförordningen. beslutade EU:s medlemsländer om att förbjuda flera miljöfarliga ämnen som är baserade på fluor. Förbudet träder i kraft och gäller ämnet PFOA och ämnen som kan omvandlas till PFOA (prop. 2017/18:1 utg.omr. Ämnena kan finnas i bl.a. impregnerade klädesplagg. EU har nominerat PFOA för global utfasning i , och beslut förväntas vid partsmötet (skr. 2015/16:169). Kemikalieinspektionen och den tyska miljömyndigheten lämnade gemensamt in ett förslag till den europeiska kemikaliemyndigheten om att förbjuda sex högfluorerade ämnen. Det föreslagna förbudet omfattar även andra PFAS-ämnen som kan brytas ned till något av dessa sex ämnen. Detta innebär att förslaget totalt gäller en grupp med omkring 200 högfluorerade ämnen. Syftet med förslaget är att förhindra att ämnena börjar användas när andra högfluorerade ämnen fasas ut, exempelvis ämnet PFOA som kommer att bli förbjudet inom EU . Echa har startat ett samråd där myndigheter, företag, organisationer och privatpersoner bjuds in för att komma med synpunkter på begränsningsförslaget. Samrådet pågår t.o.m. . På nationell nivå beslutade regeringen att inrätta en samordningsgrupp, Samtox, för att öka möjligheterna att tidigt upptäcka och sätta in åtgärder mot nya potentiella kemikalierisker. Samordningsgruppen ska säkerställa att det finns en struktur för snabb och systematisk överföring av information och samarbete för åtgärder mellan ansvariga myndigheter, forskare och andra aktörer. Bakgrunden är att PFAS-ämnen har kunnat förorena grundvatten och dricksvattentäkter innan åtgärder satts in (prop. 2017/18:1 utg.omr. I har även 37 myndigheter och forskningsinstitutioner kommit överens om att utöka sitt samarbete för att hantera problemen med högfluorerade ämnen (PFAS). Myndigheterna har undertecknat en gemensam avsiktsförklaring om att samarbeta för att minska riskerna och öka kunskapen om PFAS. Vidare anför regeringen i budgetpropositionen att en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ. Regeringen har därför inrättat ett substitutionscentrum vars syfte är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Centret har inrättats vid () i . Av budgetpropositionen framgår även att Kemikalieinspektionen har regeringens uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska bidra till att öka vår kunskap om dessa ämnen i olika produkter och varor. När det gäller PFAS i brandsläckningsskum framgår det av skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag att Kemikalieinspektionen föreslog en nationell reglering för PFAS i brandsläckningsskum. Sammanfattningsvis innebär förslaget att brandskum med högfluorerade ämnen som huvudregel bara ska få användas när skumvätska eller släckvatten kan samlas upp och förstöras efteråt. Syftet är att minska risken för att dricksvatten förorenas. Enligt information från Miljö- och bereds förslaget inom . Kemikalieinspektionen redovisar i rapporten för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning (rapport 6/17) att de förutom villkor för hur brandsläckningsskum som innehåller PFAS får användas föreslog att de tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) skulle ta fram ett förslag på anmälningsplikt för användare av brandsläckningsskum. När det gäller förslaget på anmälningsplikt avvaktar Kemikalieinspektionen med ett sådant förslag tills man vet hur förslaget till restriktioner vid användning av brandsläckningsskum som innehåller högfluorerade ämnen kommer att utformas i en nationell förordning. Kemikalieinspektionen har också tillsammans med MSB och tagit fram en informationsfolder med rekommendationer för minskad användning av brandsläckningsskum. Foldern har delats ut på seminarier och utbildningar riktade främst till räddningstjänsten. Utskottet konstaterar att det finns ett stort behov av att komma till rätta med spridningen av s.k. PFAS-ämnen i miljön eftersom de är extremt långlivade i naturen och bl.a. kan störa reproduktionsförmågan. Det är därför positivt att regeringen ser det som en av sina högsta prioriteringar att kartlägga användningen av och verka för en utfasning av dessa. Utskottet vill särskilt uppmärksamma de olika samarbeten som pågår mellan myndigheter och olika aktörer i samhället, och vikten av dessa för att komma till rätta med föroreningarna. Det är enligt utskottet angeläget att arbetet med att kartlägga, förbjuda och fasa ut användningen av dessa ämnen fortsätter. Utskottet noterar att det pågår arbete på EU-nivå med att begränsa och förbjuda miljöfarliga ämnen baserade på fluor, bl.a. PFOA, och vill särskilt framhålla Kemikalieinspektionens och den tyska miljömyndighetens förslag om att förbjuda sex högfluorerade ämnen och ämnen som kan brytas ned till dessa, vilket kan resultera i att minst 200 högfluorerade ämnen förbjuds. Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Med det omfattande arbete som pågår på området och i avvaktan på resultatet av detta anser utskottet att motionerna 2017/18:2334 (V) yrkande 9 och 2017/18:2608 (KD) yrkande 5 nu kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att det pågår beredning inom av ett förslag om att nationellt reglera användningen av PFAS i brandsläckningsskum. Med hänvisning till detta föreslår utskottet att motion 2017/18:3686 (C) yrkande 50 lämnas utan vidare åtgärd.