bet · H501FöU6 · 2018-04-26 00:00:00 — När det gäller generella frågor om it-system inom den svenska statsförvaltningen har detta behandlats i inom statsförvaltningen (RiR 2011:4). iakttagelser i rapporten pekade bl.a. på att flera myndigheter har en decentraliserad och fragmenterad it-verksamhet/it-organisation. Organisationsstrukturen och stora mängder egenutvecklade system innebär enligt rapporten svårigheter i fråga om styrning, uppföljning och övergripande integration av it-verksamheten. När regeringen behandlade rapporten (skr. 2010/11:138) konstaterades, med anledning av it-projektens budgetpåverkan, att huvudregeln i den svenska förvaltningsmodellen är att varje myndighet ansvarar gentemot regeringen för helheten i sitt uppdrag. Regeringen framhöll därför att det inte är regeringens uppgift att styra hur varje myndighet internt fördelar sina medel för skilda verksamheter. Med denna utgångspunkt konstaterade regeringen ändå att it-projekt tar en stor andel av myndigheternas medel i anspråk, och att det därför finns ett övergripande behov av att dessa projekt genomförs på ett effektivt sätt. När det gäller Priosystemet har Statskontoret på regeringens uppdrag genomfört ett flertal granskningar av Försvarsmaktens införande av det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet. En slutrapport lämnades till regeringen (2010:14). Därefter har Statskontoret även behandlat frågor som kopplats till användningen av Priosystemet i andra rapporter (2013:14, 2014:15 och 2015:11). Även () har genomfört granskningar som behandlat frågor med beröringspunkter till Prio. I rapporten styrning av försvaret (2013:57) belyser ESV vissa frågor som berör Prio. I den tidigare rapporten av Försvarsmaktens interna styrning och kontroll (2010:28) bedömde ESV att det omfattande arbetet med att införa det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet Prio skulle ha stor betydelse för den interna styrningen och kontrollen. ESV bedömde att förutsättningarna för att hålla samman planering och uppföljning skulle förbättras med Prio helt på plats. pekade ESV på utmaningen att Priosystemet bygger på den organisation och de processer som fastlades av Försvarsmakten , och att förändra denna grundkonstruktion skulle ta tid och även vara kostsamt. I utredningen för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88) föreslogs att en arbetsgrupp för att inrikta Försvarsmaktens och systemstöd skulle inrättas under ledning. Systemstödet är kritiskt för den militära verksamheten och därmed för krigsförbandens operativa förmåga. Prio är en viktig förutsättning för myndigheternas möjlighet att utföra sina uppgifter. Därför ansåg utredaren att det fanns behov av att systemets vidare utveckling följdes av Regerings-kansliet. I betänkande 2016/17:FöU6 menade utskottet att införandet av ett ekonomi- och resursledningssystem var av stor betydelse för Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. Utskottet konstaterade att det fanns ett omfattande underlag där man kan följa införandet av Prio. Utskottet förutsatte att regeringen använde dessa erfarenheter i den fortsatta uppföljningen av det pågående införandet av Prio för att på så sätt säkerställa att de stora investeringar som gjorts tas till vara på bästa sätt. Utskottet har tidigare beskrivit införandet av ett ekonomi- och resursledningssystem som något med stor betydelse för Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. Utskottet har konstaterat att det finns ett omfattande underlag där man kan följa införandet av Priosystemet. Utskottet förutsätter att regeringen använder dessa erfarenheter för att säkerställa att de stora investeringar som gjorts tas till vara på bästa sätt. Utskottet har inte funnit någon anledning att ändra sin uppfattning i frågan och avstyrker därför motionsyrkandet om Prio. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vindkraft. Jämför reservation 19 (SD, -) och 20 (V). I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 62 föreslås att vindkraftverk inte ska tillåtas inom en radie av runt de gamla Bas 90-flygplatserna eftersom det kan vara aktuellt att återaktivera dessa med anledning av det nya säkerhetsläget. Avvecklingen av ett stort antal krigsflygbaser påverkar luftförsvarsförmåga negativt. Det skydd och den rörlighet som flygvapnet tidigare hade har enligt motionärerna till stor del gått förlorad. För att kunna återställa denna förmåga är det av stor vikt att bevara de möjliga krigsflygplatser som fortfarande finns. I motion 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna att regeringen ger i uppdrag åt Försvarsmakten att återkomma med ett underlag för hur övningsverksamheten kan organiseras utan att utgöra ett hinder för byggandet av Offshore och utan att Försvarsmakten drabbas negativt på lång sikt. kan Försvarsmakten sätta stopp för planerade byggen av havsbaserad vindkraft om man upplever att de inkräktar på vad man använder som militärt övningsområde. Motionärerna menar att det måste vara fullt möjligt att både bygga ut den havsbaserade vindkraften där förutsättningarna är som bäst och ge Försvarsmakten rimliga förutsättningar till övningsverksamhet. När konflikter uppstår som sätter stopp för viktiga utbyggnader av förnybar energi måste regeringen ta ansvar för att hitta en framåtsyftande lösning. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie av kring vissa militära flygplatser vid ett antal tillfällen (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2013/14:FöU9 och bet. 2012/13:FöU13). Vid beredningen fanns en mer omfattande bakgrundsbeskrivning där det framkom att det genomförts en flygsäkerhetsutredning i förhållande till bl.a. vindkraftsutbyggnad och att Försvarsmakten av säkerhetsskäl fattade ett temporärt principbeslut om att avstyrka etableringar av nya vindkraftverk inom en radie om runt de militära flygplatserna under den sommar då utredningen pågick. beslutade Försvarsmakten sedan om interna riktlinjer för hantering av remisser om vindkraft inom militära flygplatsers influensområden, och detta ersatte den temporära begränsningen. Försvarsmakten konstaterar att en hinderfri radie om (utöver den hinderfrihet som befintlig luftrumsreglering och lagstiftning redan beskriver) aldrig har eftersträvats eftersom denna inte skulle ha varit anpassad till de specifikt militära behoven och operationella kraven (FM2016-26088:1). Inom gällande regelverk för civila och militära flygplatser definieras alltså en hinderfrihetsyta, och den är definierad i förhållande till respektive flygplats. Utskottet skriver i sitt betänkande 2016/17:FöU6 att man vid de tre senaste behandlingarna av frågan om vindkraftsförbud inom en radie av kring vissa militära flygplatser avstyrkt dessa yrkanden. Försvarsmakten har konstaterat att en hinderfri radie om aldrig har eftersträvats och att den inte skulle vara anpassad till de specifikt militära behoven eller operationella kraven. När det gäller Offshores ansökan om tillstånd till uppförande och drift av en havsbaserad vindkraftspark i fattade regeringen beslut om att avslå ansökan (M2013/00540/Me). Regeringen konstaterar i sitt beslut att det finns en konflikt mellan vindkraftsetableringen och totalförsvarets intressen i området. Med hänsyn till det starka totalförsvarsintresse som finns avslog regeringen både bolagets förstahands- och andrahandsyrkande med bedömningen att vindkraftsparken påtagligt skulle motverka totalförsvarets intressen i området och påtagligt försvåra utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar i och omkring . Utskottet konstaterade i betänkande 2016/17:FöU6 att regeringen med hänsyn till det starka totalförsvarsintresset beslutat att avslå ansökan om drift av en havsbaserad vindkraftspark i . Utskottet har som nämnts ovan vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om vindkraftsförbud inom en radie av kring vissa militära flygplatser avstyrkt dessa yrkanden. Försvarsmakten har konstaterat att en hinderfri radie om aldrig har eftersträvats och att den inte skulle vara anpassad till de specifikt militära behoven eller operationella kraven. Utskottet ser därför ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande. Utskottet konstaterar vidare att med hänsyn till det starka totalförsvars-intresset beslutade regeringen att avslå ansökan om drift av en havsbaserad vindkraftspark i . Utskottet delar regeringens bedömning att vindkraftsparken påtagligt skulle motverka totalförsvarets intressen i området och påtagligt försvåra utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar i och omkring . Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motions-yrkanden om vindkraft. Översyn av systemet med adjutanter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av systemet med adjutanter vid hovet. Jämför reservation 21 (V). I motion 2017/18:2120 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att det görs en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion. En adjutant vid det svenska hovet är en officer som biträder en kunglig person i tjänst, dvs. medverkar vid genomförandet av de kungligas program. Kungens stab, stabschef och adjutanter, ingår inte i utan tillhör Försvarsmakten men lyder direkt under kungen. Adjutanterna tjänstgör enligt motionärerna cirka en månad vid hovet. Resterande tid tjänstgör de inom . Adjutantens främsta uppgift är att säkerställa att de av planerade programpunkterna kan genomföras. Det innebär bl.a. att adjutanten ansvarar för sådant som rör tider, pengar, tal, sista information om förestående besök, säkerhet, klädsel, kontakt med värdar, transporter samt reservplaner. En adjutant kan kort beskrivas som en knutpunkt för alla som vill tala med eller informera den kungliga personen samt utgör länken mellan hovet, ambassader, polis, arrangörer och den kungliga personen vid resor, särskilt utomlands. är det Försvarsmakten som står för lön och ersättningar till adjutanterna. Motionärerna anser inte att kostnaden för adjutanterna när de tjänstgör vid hovet ska bäras av försvaret eller någon annan statlig myndighet. Det bör därför göras en översyn av hela systemet med adjutanter som omfattar såväl finansiering som funktion. Bakgrund och tidigare behandling I förarbetena till den nu gällande regeringsformen (prop. 1973:90 s. 174) anges att statschefen inte ska ha några formella uppgifter i förhållande till Försvarsmakten. Försvarsmakten sorterar under regeringen, och statschefen är varken reellt eller formellt högsta befälhavare. fördes i förarbetena fram att statschefen borde tillförsäkras ställning som ”försvarets främsta företrädare”. Däremot bedömdes det inte vara nödvändigt med någon grundlagsbestämmelse om att statschefen är Försvarsmaktens främsta företrädare eftersom det följer av att han eller hon är rikets främsta representant. För att en statschef ska kunna fullgöra sina uppgifter som symbol också för rikets försvarskrafter bör statschefen enligt förarbetena tilldelas försvarets högsta militära grad av regeringen. Kungen har tolv adjutanter, som tjänstgör en månad i taget. Adjutanterna medverkar vid genomförandet av kungens program. Tolv adjutanter alternerar även i tjänsten hos kronprinsessan . har två adjutanter. Adjutanterna ingår inte i kungens stab utan är anställda vid . Försvarsmakten bekostar således lönerna för adjutanterna, medan merkostnaderna (resor, mat och boende) bekostas av kungliga hov- och slottsstaten. Adjutanterna lyder under kungens stabschef, tillika förste adjutanten. Förste adjutanten utses av regeringen och lyder i sin tur under kungen. I övrigt är det överbefälhavaren, kommunikationsdirektören och de tre stridskraftscheferna som efter myndighetsbeslut har adjutanter som stöd för att kunna utöva sina tjänsteåligganden effektivare. I betänkande 2015/16:FöU8 underströk utskottet att man i likhet med tidigare och i likhet med vad regeringen gjorde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) ansåg att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet utgick från att regeringen skulle säkerställa att ökningen av den operativa förmågan inte skulle påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten de facto har att hantera. Utskottet hade inte något att invända mot den ordningen att Försvarsmakten stöder statschefen i hans uppgifter som symbol bl.a. för landets försvarskrafter. Utskottet understryker återigen och i likhet med vad regeringen gjorde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet utgår från att regeringen kommer att säkerställa att ökningen av den operativa förmågan inte ska påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten de facto ska hantera. Utskottet har inte något att invända mot den ordningen att Försvarsmakten stöder statschefen i hans uppgifter som symbol bl.a. för landets försvarskrafter. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:2120. , punkt 1 (SD, -) av (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 4–8, 10, 60, 63 och 74 samt 2017/18:1132 av (M), 2017/18:1197 av (M) yrkande 1, 2017/18:1654 av (M), 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 17, 19–22, 24 och 26–29. Vi anser att bör delas in i åtta militärregioner, Marinbas öst, Marinbas väst samt marindetachement i och bör sättas upp , arméförbanden ska organiseras och ledas i tre fördelningar och dessa arméfördelningar ska genomföra krigsförbandsövningar minst . Vidare anser vi att man bör sätta upp sju mekaniserade brigader, en stadsskyttebrigad i , tre amfibiebrigader och 40–50 bataljoner som fördelningsresurser. Ledningscentraler och andra mål som är av högt värde ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt. flygflottilj i och flygflottilj i bör återupprättas. Ett gendarmeri med tyngre vapen och offensivare taktik än den reguljära polisen bör sättas upp i , och . Vi anser slutligen att bör inrättas och lokaliseras till . bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. , punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 17, 19–22, 24 och 26–29 samt 2017/18:1132 av (M), 2017/18:1197 av (M) yrkande 1, 2017/18:1654 av (M), 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 4–8, 10, 60, 63 och 74, 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 2. Jag anser att möjligheten att placera ut tunga kustrobotar och ett kvalificerat artillerisystem på bör ses över. Vidare anser jag att möjligheten att öka arméns anfallsförmåga och stärka stridsgruppen på bör ses över. Möjligheten att organisera en stridsgrupp av brigadstorlek för att skydda och möjligheten att utveckla fartygsförbanden bör även det ses över. Jag anser även att möjligheten att förstärka sjöstridskrafterna behöver ses över. Luftvärnet bör få kapacitet att täcka minst två större geografiska områden samt . Möjligheten att utöka antalet baser där luftstridskrafterna kan omlokalisera stridsflyget och möjligheten till att skyndsamt inrätta kvalificerat markskydd för luftstridskrafterna bör ses över. Slutligen anser jag att möjligheten att förstärka luftstridskrafternas basorganisation bör ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Övningsverksamhet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 49 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11. Vi anser att det finns stor potential i att vidareutveckla samarbetet och ytterligare samöva med Nato och när det gäller luftförsvaret. Under övningen samövade Försvarsmakten med amerikanska Patriotförband. Vi föreslår att detta samarbete utvecklas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Övningsverksamhet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 11 samt 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 49. Jag anser att det bör genomföras beredskapskontroller och beredskapsövningar för att se i vilken mån den existerande försvarsmakts-organisationen har förmåga att med kort varsel inta högre beredskap. Beredskapskontroller och beredskapsövningar är mycket angeläget eftersom Försvarsmakten består av nyorganiserade förband som ska understödjas av en ny logistikorganisation. Jag anser därför att systemet måste prövas och svagheter identifieras. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Utbildningsfrågor m.m., punkt 3 (SD, -) av (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 33, 34, 36, 42 och 45. Vi anser att den tidigare mönstringen av unga män och kvinnor var viktig för att få människor att engagera sig aktivt i försvarssektorn och för en ökad folkförankring. Samtliga unga män bör därför mönstras på en mönstringsplats, och det bör vara frivilligt för kvinnor. Vi anser att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad ska hållas för alla i uniform i samband med mönstringen och att en värnpliktsutbildning av ca 10 300 värnpliktsuttagna soldater ska göras . Befintliga tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T) bör överföras till värnpliktig placering och kontinuerligt tjänstgörande personal (GSS/K) bör erbjudas tillsvidare-anställning. Lätta infanteribataljoner ska rustas och repetitionsutbildas för uppgifter tillsammans med hemvärnet. Slutligen anser vi att officers-utbildningen behöver ändras för att på ett bättre sätt tillmötesgå krigsförbandens behov. Därför behövs en förändrad struktur för officersutbildningen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Hemvärnets status i försvarsmaktsorganisationen, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 9 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi anser att man bör se över möjligheten att öka hemvärnets status och möjligheter att utvecklas. Hemvärnet är en oumbärlig resurs som står för av väpnade försvar. De frivilliga i hemvärnet har hög tillgänglighet, god lokalkännedom och beprövad kompetens. Försvarsmakten har till regeringen lämnat förslag på en ny ledningsorganisation där man bl.a. föreslår nya organisationsenheter för stridskrafterna, men förslag om hemvärnets ledningsstruktur saknas. För att stärka hemvärnets position inom Försvarsmakten anser vi att hemvärnet bör organiseras som en egen stridskraft. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Hemvärnets fortsatta utveckling, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 20 samt 2017/18:169 av (SD) yrkande 1. Vi anser att numerären på hemvärnet bör ökas med det långsiktiga målet att uppnå 30 000 personer. Det skulle stärka försvaret och det svenska territoriet betydligt med fler lokala förband som snabbt kan vara på plats vid en kris. Hemvärnet bör även fortsätta att utvecklas mot att kunna utföra mer kvalificerade uppgifter och få tillgång till mer modern materiel. Man har tilldelats granatkastare men vi anser att man även bör kunna utrustas med luftvärn av typen Robot 70 samt utbildas för att kunna bistå med att lägga reservbroar. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Cyberfrågor, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 27–30. Vårt samhälle är helt beroende av fungerande it-system för alla vitala funktioner som exempelvis betalningsströmmar, vattenförsörjning, samhälls-information och transporter. har attacker mot it-system orsakat problem som medfört att viktiga samhällsfunktioner legat nere. Attackerna har olika syften och utförs av olika aktörer och utgör ett stort hot mot samhällets funktionalitet såväl i fred som i händelse av kris eller konflikt. Vi anser därför att man ska utreda möjligheten att inrätta ett cybercentrum inom Försvarsmakten. Cyberarenan kommer att bli allt viktigare , och måste ligga i framkant för att kunna såväl freda Försvarsmaktens system från angrepp som ha en god aktiv cyberförmåga. Vi föreslår även att man skapar it-förband inom Försvarsmakten med tjänstgörande personal. Försvarsmakten ska även få möjlighet att teckna avtal med it-experter för kortare tjänstgöring. Det finns en stor potential i att låta de som är tjänstgörande soldater växla mellan större it-företag och Försvarsmakten. Slutligen anser vi att det bör tas fram en svensk cyberdoktrin. Utgångspunkten för en sådan doktrin ska vara att har en aktiv cyberförmåga men tydligt deklarerar att vi inte kommer att vara först med att använda den. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Övnings- och skjutfält, punkt 7 (SD, -) av (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 52 samt 2017/18:3266 av (SD) och 2017/18:2914 av (M). Tiden för miljöprövning av skjuttillstånd för Försvarsmakten vid skjutfält kan i vissa fall uppgå till . Det skapar problem för Försvarsmakten i en situation där skjutfälten behövs för att återuppbygga svensk försvarsförmåga, och därför behöver situationen åtgärdas. Vi anser att Försvarsmakten ska få ett undantag från de vanliga reglerna för miljöprövning med hänvisning till rikets säkerhet. Vi anser även att statens rätt till omedelbar expropriering av mark och byggnader av säkerhetspolitiska skäl bör utredas. Statens möjlighet att agera måste stärkas. Slutligen anser vi att militär infrastruktur inte får förstöras vid befintliga regements- eller övningsområden för att göra det möjligt att åter sätta upp fler brigader. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Moratorium om övnings- och skjutfält, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 16. Vi instämmer med motionärerna i motion 2017/18:3220 yrkande 16 om vikten av att säkerställa tillgången till skjutfält och övningsområden. Vi konstaterar att det finns möjlighet till undantag från avvikelser från . Vi utgår från att detta kan utnyttjas för att göra det möjligt att genomföra beslut om att höja krigsdugligheten i förbanden och att det kommer att användas av regeringen i den utsträckning det bedöms nödvändigt.