bet · H501UU11 · 2018-04-06 00:00:00 — Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten att sådana insatser görs enbart med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen då säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar att förhindra grava övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda (Responsibility to Protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer, då säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar, måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda, aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet vill också understryka att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet vill också påminna om att , som medlem i FN och i enlighet med den nationella handlingsplanen för genomförande av säkerhetsrådets resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter, ska bidra till att genomföra resolutionerna genom aktiviteter såväl nationellt som regionalt och globalt. Resolutionernas åtaganden bör genomsyra alla aspekter av svenska krishanteringsinsatser. Utskottet behandlade frågan om visselblåsare i sitt betänkande om samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2017/18:196, bet. 2017/18:UU8) och underströk då att absolut nolltolerans måste råda när det gäller sexuella övergrepp och utnyttjande som begås av fredsbevarande personal, såväl uniformerad som civil. FN och dess medlemsstater får aldrig uppfattas sakna handlingskraft eller adekvata mekanismer för att ställa ansvariga till svars, oavsett vilka förövarna är. ska verka för att förebyggande åtgärder vidtas, liksom uppmuntra rapportering samt visselblåsare och främja skydd av dessa. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Utskottet behandlade kandidatur till i betänkande 2014/15:UU20 och uttalade då sitt stöd för kandidaturen. Utskottet ansåg att kandidaturen stod på en solid grund med beaktande av omfattande FN-engagemang. Som medlem av säkerhetsrådet skulle ha ökade möjligheter att påverka i arbetet för att effektivisera FN:s arbete för att främja fred, säkerhet och hållbar utveckling samt verka för nedrustning, mot terrorism och massförstörelsevapen samt för en ökad respekt för folkrätten. Utskottet framhöll att kampanjen inte får medföra att röst till stöd för mänskliga rättigheter i världen försvagas. Som nämnts ovan valde generalförsamlingen in som en av tio icke-permanenta medlemmar i säkerhetsrådet för perioden –2018. Utskottet beslutade att följa upp och utvärdera den kampanj som bedrevs för att skulle få en plats i säkerhetsrådet. Syftet med utvärderingen var att följa upp resultatet av kampanjarbetet och se vilka värden som uppfyllts förutom platsen i säkerhetsrådet. Utvärderingen presenterades för utskottet . har också granskat kampanjen (2016/17:KU20). konstaterade att det fanns en omfattande och oacceptabel eftersläpning när det gäller diarieföring av allmänna handlingar vad gäller kampanjen. uppmärksammade i granskningen också frågor om utfästelser till andra länder och s.k. röstbyten och konstaterade i det sammanhanget att det inte framkommit något som tyder på att arbetet har bedrivits i strid med gällande regelverk och praxis. hade således ur formell synvinkel inget att anmärka på när det gäller hur själva kampanjen bedrivits. När det gäller finansieringen av kampanjen och aktiviteter som uppmärksammats i granskningen konstaterar att Dac-reglerna om användning av biståndsmedel såvitt har framkommit har följts. () har gjort en intern utvärdering av säkerhetsrådskampanjen. Utvärderaren presenterade denna för utskottet . I anslutning till detta begärde utskottet av UD att få ta del av den fullständiga utvärderingen. Departementet översände ett dokument på 13 sidor där utredarens slutsatser redovisas. Utskottet beslutade att upprepa sin begäran till om att få den fullständiga versionen av UD:s interna utvärdering av kandidatur till . Detta gjordes mot bakgrund av att information som hade kommit utskottet till del, och som även bekräftats av utredaren själv i medierna, gjorde gällande att den fullständiga versionen av UD:s interna utvärdering består av sammanlagt 44 sidor samt bilagor. UD har som svar på utskottets begäran, i ett e-postmeddelande från chefen för , meddelat att det enbart finns en version av resultatet från utredarens arbete med att utvärdera arbetet med säkerhetsrådskandidaturen. Det är de slutsatser som har lämnats över till utskottet. I svaret nämns även att ledamöter från samtliga partier beretts tillfälle att på plats i UD ta del av visst arbetsmaterial m.fl. handlingar i anslutning till utvärderarens arbete som förvaras i departementet. beslutade därefter, , att begära att myndigheten prövar frågan om utlämnande av den fullständiga versionen av UD:s interna utvärderingsrapport om arbetet med kandidaturen till (2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen). Regeringens hantering av UD:s interna utvärdering har också anmälts till (KU-anm. 2017/18:37). Eftersom anmälan kom in efter slutdatum för KU-anmälningar 2017/18 kommer att granska frågan . Efter uppgifter i massmedierna att ett stort antal dokument om kampanjen inte diarieförts korrekt på UD kontaktade utskottet de personer som genomfört såväl den utvärdering som utskottet initierat som UD:s interna utvärdering för att ta reda på om de fått ta del av samtliga dokument som de efterfrågat inom ramen för sina uppdrag. Kabinettssekreteraren och utrikesministern informerade den 7 respektive utskottet i frågan. Utskottet konstaterar att regeringens hantering av dokumenten också anmälts till (KU-anm. 2017/18:20 och KU-anm. 2017/18:32) och kommer att behandlas i betänkande 2017/18:KU20. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om spridning av massförstörelsevapen och kärnvapennedrustning, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 20 (SD) och 21 (V) samt särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (C). anför i kommittémotion 2017/18:1578 av m.fl. yrkande 3 att internationella nedrustningsavtal som gynnar och missgynnar demokratiska stater inte bör stödjas av . påtalar i kommittémotion 2014/15:2321 av yrkande 13 vikten av kärnvapennedrustning och ett aktivt svenskt arbete för en internationell kärnvapenkonvention. I kommittémotionerna 2015/16:2405 av m.fl. yrkandena 2 och 3 och 2016/17:3120 av m.fl. yrkandena 2 och 3 understryks att kärnvapen och stationära utländska trupper inte ska få finnas på svensk mark samt att regeringen bör verka för att hela ska vara en kärnvapenfri zon. I kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. yrkande 12 understryks vikten av att fortsätta stärka det globala kärnvapennedrustningsarbetet med utgångspunkt i icke-spridningsavtalet (NPT) om kärnvapen. anför i partimotion 2017/18:554 av m.fl. yrkandena 4 och 5 att regeringen omgående bör underteckna FN:s avtal om förbud mot kärnvapen och verka för att ska bli en kärnvapenfri zon. Partiet anför i partimotion 2016/17:159 av m.fl. yrkande 11 att i både EU och FN bör verka för en global nedrustning. I kommittémotion 2014/15:140 av m.fl. yrkande 4 föreslås att ska verka för att blir en kärnvapenfri zon. I kommittémotionerna 2015/16:372 av m.fl. yrkande 9 och 2017/18:529 av m.fl. yrkande 8 föreslås motsvarande för . föreslår i kommittémotion 2016/17:156 av m.fl. yrkandena 1–4 att ska införa ett förbud mot införande och transitering av kärnvapen och att ska verka för att blir en kärnvapenfri zon. Dessutom föreslås att regeringen ska påbörja ett samarbete för att nästa granskningskonferens för icke-spridningsavtalet ska kunna fastlägga en tidsplan för att genomföra förslag. bör dessutom verka för ett verkligt förbud mot kärnvapen. I kommittémotion 2016/17:1738 av m.fl. yrkande 8 föreslås att görs till den internationella dagen mot massförstörelsevapen. Utskottet anser att spridningen av massförstörelsevapen (kärnvapen och kemiska och biologiska vapen) är ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet. De fem erkända kärnvapenstaterna (, , [, därefter ], och ) har i enlighet med icke-spridningsavtalet av kärnvapen () förbundit sig att inte sprida dessa till andra stater och inte heller sprida relaterad kunskap eller teknik i annat än fredliga syften (t.ex. för uppbyggnad av kärnkraftverk eller inom sjukvården). Utskottet vill understryka vikten av att även fortsättningsvis verkar för att fördraget och hela icke-spridningsregimen stärks och att alla världens stater tillträder fördraget. Målet är att bidra till en effektiv och verifierbar kärnvapennedrustning och att förhindra att nya länder skaffar kärnvapen. Utskottet noterar i sammanhanget att utrikesministern i en debattartikel () anger att grunden för en kärnvapennedrustning måste vara en agenda för riskreducering och nedrustning som både kärnvapenstater och icke-kärnvapenstater kan sluta upp kring och att utgångspunkten för nedrustningen måste vara icke-spridningsfördraget NPT. Utskottet delar denna uppfattning. Det är inom ramen för NPT som kärnvapenstaterna gjort tydliga åtaganden om nedrustning, åtaganden som kräver uppföljning och genomförande. Utskottet konstaterar att 2020, när avtalet fyller , ska NPT-länderna samlas för en översynskonferens. Utskottet vill understryka vikten av att verkar för konkreta resultat och åtaganden vid konferensen och välkomnar att utrikesministern också betonar betydelsen av denna konferens. Utskottet konstaterar att upprättandet av kärnvapenfria zoner på olika håll i världen visserligen är lovvärt men endast erbjuder regionala lösningar på ett problem som är globalt till sin natur. Utskottet anser att målet förblir en värld utan alla former av massförstörelsevapen, dvs. även biologiska och kemiska massförstörelsevapen. Utskottet anser inte att inrättandet av en internationell dag mot massförstörelsevapen, vilket föreslås i en motion, är ett effektivt sätt att driva dessa frågor. Utskottet vill också understryka vikten av att stöder det internationella atomenergiorganet viktiga arbete för att förhindra att kärnämnen och kärnteknik sprids så att kärnvapen kan tillverkas. bör även fortsatt vara aktivt i det internationella arbetet med att höja säkerheten kring farliga radiologiska ämnen och kärnämnen i syfte att förhindra spridning till exempelvis terrorister, och med olika ansträngningar för att stärka det internationella samfundets möjligheter att verifiera olika former av kärnvapennedrustning, såsom övervakning av kärnsprängningar. Utskottet konstaterar att det finns ett framförhandlat avtal om ett fullständigt provstoppsavtal som förbjuder alla provsprängningar av kärnvapen. Det är viktigt att detta avtal kan träda i kraft och stärkas. Kärnvapen får inte placeras på svenskt territorium. Detta har tydligt markerat för omvärlden. Den svenska positionen att inte köpa kärnvapen och att inte tillåta att sådana vapen placeras på svenskt territorium eller medförs av gästande utländska stridskrafter vid besök har förmedlats på ett otvetydigt sätt i olika sammanhang och forum, t.ex. genom tal i . En gästande stat är folkrättsligt förpliktad att följa de villkor som uppställer för besöket. Detta följer bl.a. av den folkrättsliga suveränitetsprincipen. När det gäller frågan om sådana vapen som omfattas av vapenlagens regler, t.ex. skjutvapen, måste regeringen fatta beslut om undantag från vapenlagens tillståndskrav för att sådana vapen ska få föras in i landet. deltog i den multilaterala förhandlingsprocess som avslutades genom godkännande av en konvention som förbjuder kärnvapen (kärnvapenförbudskonventionen, NBT). röstade ja till konventionen vid omröstningen i samband med att förhandlingen avslutades. framhölls i en nationell röstförklaring att den antagna texten i vissa avseenden inte tillgodosåg svenska önskemål. deklarerade också att konventionen skulle bli föremål för regeringens fortsatta överväganden. Utrikesministern informerade utskottet om förhandlingsarbetet och konventionen och . De försvars- och säkerhetspolitiska konsekvenserna av ett svenskt tillträde till konventionen diskuterades , bl.a. i interpellationsdebatter i . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att analysera konventionens innebörd och de konsekvenser ett svenskt tillträde till konventionen kan komma att få för bl.a. följande områden: • svensk nedrustnings-/icke-spridningspolitik • konventionens relation till andra relevanta konventioner och avtal, inklusive icke-spridningsfördraget NPT, provstoppsavtalet CTBT samt • samlade bi- och multilaterala säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten • förpliktelser enligt andra relevanta konventioner och avtal (inklusive ), samt analys av konventionens krav i förhållande till svensk praxis beträffande implementering av dessa • vilka eventuella behov av anpassningar av svensk rätt och riktlinjer som konventionen ger upphov till • vilka möjligheter som finns att frånträda konventionen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att måste lämna sitt godkännande innan den aktuella konventionen kan ratificeras av . Utskottet vill i sammanhanget återigen understryka att utgångspunkten för nedrustningen måste vara icke-spridningsfördraget NPT, det centrala ramverket för nedrustning och icke-spridning. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de motioner som återfinns i bilagan. Svensk säkerhet och den säkerhetspolitiska kontexten, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 12, 18, 22–24 och 28, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 11, 19, 21, 23, 24, 26, 28 och 29, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 2, 12, 22–25 och 30 samt 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:2266 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:2267 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 2–5, 8 och 15, 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1072 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:225 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 34 och 36, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi lever i en orolig och föränderlig omvärld, och lär omvärldens utmaningar allt tydligare och oftare bryta sig in i den svenska vardagen. började med ett skifte i den världsordning vi levt med sedan , då den nya administrationen i har signalerat en annan syn på sin roll i världen och på relationen med EU och . Men redan beslut att lämna har skakat om vår utrikes- och säkerhetspolitiska struktur. På olika sätt och av olika skäl får både Trump-administrationen och brexitbeslutet svårförutsägbara konsekvenser för , inte minst säkerhetspolitiskt. Vårt ankare, vår viktigaste utrikespolitiska arena och det som ska vara garanten för frihet och säkerhet är EU, men dess överlevnad kan inte tas för given. EU lider av trovärdighetsproblem och svagt ledarskap och arbetet präglas av interna kriser alltsedan finanskrisen . Därtill utmanas EU:s existens och värdegrund både inifrån och utifrån: inifrån av antieuropeiska krafter på höger, och vänsterflankerna, utifrån från öst av Kremls destabiliseringsförsök men också från väst, av en amerikansk administration som öppet ifrågasätter värdet av ett enat EU, och ser brexitbeslutet som en modell för andra länder i . har inte omvärldens utmaningar upphört. aggression och revisionism påverkar den regel- och normstyrda ordning som styrt . Ett alltmer auktoritärt parat med ökade nivåer av våld, krigen och oron i , kärnvapenhot i , terrorism med islamistiska förtecken, konflikter i flera länder i samt de stora flykting- och migrationsströmmarna är andra enorma problem att hantera. I öst fortsätter att driva en politik som innebär att med olika medel söka ökat inflytande långt utanför sina gränser. bygger säkerhet tillsammans med andra länder. Vi ska vara med och ta ansvar för säkerheten i genom att stödja andra EU-länder eller nordiska länder om de utsätts för katastrofer eller olika former av angrepp. Ett sådant åtagande är det mest grundläggande uttrycket för europeisk solidaritet och därför en naturlig vidareutveckling av säkerhetspolitiska linje. Vi ska också ha förmåga att ta emot militär hjälp av andra länder om hotas. enhälliga beslut om solidaritetsförklaringen är ett uttryck för detta. Vår solidaritetsförklaring ställer också nya och högre krav på att med trovärdighet ska kunna ge och ta emot militärt stöd. Den svenska solidaritetsförklaringen som antogs av 2009 är ytterligare ett steg mot ett ökat fokus på säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer som står inför samma utmaningar som . trädde även Lissabonfördraget i kraft med sina solidaritetsklausuler. Solidaritetsförklaringen framhåller att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. ska därför kunna ge och ta emot civilt och militärt stöd. Varken solidaritetsförklaringen eller EU:s solidaritetsklausuler ger några bindande garantier. De beror också på vilken förmåga har att ge och ta emot hjälp. De globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna påverkar oss alla och är ett av de allvarligaste hoten mot människors säkerhet och levnadsvillkor runt om i världen. bottnar en stor andel av världens konflikter i miljörelaterade faktorer, och den snabba befolkningstillväxten i kombination med klimatförändringar riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. När jordens medeltemperatur stiger, nederbörden förändras, glaciärer smälter och havsnivåer höjs påverkas våra ekosystem i grunden och således våra livsbetingelser. Konkret innebär detta bl.a. förändrade förutsättningar för livsmedelsproduktion och tillgång till färskvatten. Utifrån ett säkerhetspolitiskt perspektiv är det viktigt med tydliga klimatscenarier som kan ge en bild av hur klimatförändringarna kommer att påverka olika regioner. Sambandet mellan klimatförändringar och konflikter är starkt. Klimatförändringar riskerar att leda till allvarliga bristsituationer. Det riskerar i sin tur att leda till konflikter och stora migrationsströmmar. Konflikter orsakas dock sällan av en enskild händelse eller faktor utan i regel av en rad faktorer som samspelar. Klimatförändringar väntas särskilt ha en förstärkande effekt genom att påverka andra välkända konfliktdrivande faktorer såsom fattigdom. Tillgången till energi är starkt kopplad till ett lands suveränitet och säkerhet. Den är en förutsättning för att samhällen ska fungera, och utan den förlorar ett land snabbt sin militära förmåga. I är vi starkt beroende av rysk olja och gas. har vid ett flertal tillfällen använt detta beroende som ett maktmedel gentemot sina europeiska grannar. Detta gör beroendet av rysk energi till den enskilt viktigaste energisäkerhetsfrågan. Den gängse bilden är att svensk energisäkerhet är god och att agerande i det inte utgör ett hot mot den svenska energisäkerheten. som är beroende av import av rysk gas och olja är beroende av att exportera den till . Kraftigt sjunkande världsmarknadspriser och minskad europeisk import drabbar hårt. Detta riskerar i sig att öka osäkerheten i vårt närområde. I den bästa av världar skulle vi handla med som vilket land som helst, och vårt ömsesidiga beroende skulle vara grunden för gemensam säkerhet. Men eftersom använder sin energiexport för politiska påtryckningar riskerar beroendet snarare vår säkerhet. Eftersom beroendet av rysk gas ser olika ut i så varierar även engagemanget för energisäkerhet och oron för beroendet mellan EU:s medlemsstater. Kan vi minska vårt fossilberoende gör vi oss också mindre beroende av stater som och . Det låga oljepriset leder till många och motsägelsefulla säkerhetspolitiska utmaningar. Länder som ekonomiskt är väldigt beroende av olja och gas har drabbats hårt. Detta gör dem på kort sikt mer oberäkneliga och kan leda till ökade konflikter. närområde har blivit mer osäkert. Försvarsmakten understryker i sina senaste delårsrapporter att säkerhetsläget fortsätter att försämras. Den ryska aggressionen mot utgör en definitiv vattendelare och utmanar hela den europeiska säkerhetsordningen. Den illegala annekteringen av visar att den ryska tröskeln för att använda militärt våld har sänkts och att inte respekterar självständiga staters gränser. Det ryska agerandet i är också en tydlig markering mot Nato och EU om att undvika utvidgning i det som ser som sin intressesfär. Som ett resultat av det ryska agerandet och de förnyade stormaktsambitionerna har militärstrategiska läge blivit viktigare. är av central betydelse både när det gäller handelsvägar till och från alla länder i regionen och som arena för att ta emot och ge militär hjälp. I har betydelse betonats. Även betydelse blir större i och med klimatförändringarna som kan göra det mer ekonomiskt lönsamt att utvinna naturresurser i området. Dessutom öppnas nya handelsvägar som ett resultat av smältande havsisar. Den ökade terrorismen är en ny verklighet vi måste förhålla oss till. Vi ser också nya hot i form av starkt ökad propaganda och cyberkrigföring. Det ställer nya krav på samarbetet i vårt närområde. agerande innebär ett förändrat säkerhetspolitiskt läge och en förändrad hotbild mot och vår kontinent. har visat att de inte har respekt för rådande världsordning. Då behövs ett väl definierat förhållningssätt till . Vi ska använda de forum som finns för att ställa krav på att fullföljer sina internationella förpliktelser, liksom att verka för att det ska ha ett pris att undergräva den internationella rättsordningen och negligera sina förpliktelser. Vi ska tala med , men då om centrala frågor. Redan visade att var berett att använda militärt våld mot sina grannar. kom den nya ryska militärdoktrinen där den nya inriktningen kodifierades. Militärdoktrinen pekar på behovet av att kunna agera snabbt i kombination med bruket av moderna vapensystem för att kunna ta initiativet vid en eventuell konflikt. I militärdoktrinen förbehåller sig rätten att slå till först med kärnvapen vid angrepp som hotar landets existens samt rätten att möta angrepp med konventionella vapen med kärnvapen.