bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utskottet anser liksom att det vore önskvärt att regeringen redovisar om några specifika åtgärder, och i så fall vilka, har genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen som sker i andra länder men som har orsakats av vår svenska konsumtion. Indikatorn Koncentration av växthusgaser och klimatpåverkande ämnen i atmosfären som redovisades i förra årets budgetproposition är ersatt av indikatorn Global medeltemperatur. Denna förändring välkomnas av utskottet eftersom indikatorn Global medeltemperatur bättre följer upp miljökvalitetsmålets precisering. Utskottet konstaterar att strukturen i resultatredovisningen är bra med tydliga mål och indikatorer. Det är lätt att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder och resultat. De nya indikatorerna som finns på miljömålsportalen redovisas inte. Utskottet anser att det vore önskvärt om några av de nya indikatorerna kunde kommenteras i framtida resultatredovisningar för att förbättra uppföljningen av miljökvalitetsmålet. Utskottet ser med fortsatt oro på utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Utskottet anser att det är viktigt att den kommande regeringen redovisar vilka åtgärder de avser att vidta för att nå målet. förbrukades mindre än två tredjedelar av de budgeterade LOVA-medlen. Utskottet anser därför, i likhet med , att det vore värdefullt att den nya regeringen följer upp varför medlen inte kommer till användning. Utskottet påminner regeringen om att det är önskvärt att får ta del av resultaten från det lokala åtgärdsarbetet för att minska övergödningen. Utskottet välkomnar utredningen som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och ser fram emot att ta del av förslagen till nya styrmedel. Regeringen föreslog i budgetpropositionen flera åtgärder för att nå målet Ingen övergödning inom ramen för en satsning på havs- och vattenmiljön. Utskottet ser fortsatt fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. Levande sjöar och vattendrag Utskottet har tidigare framfört önskemål om en analys av t.ex. målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggandet. En sådan analys saknas visserligen , men det har sin förklaring i att det inte finns något avsnitt med analys och slutsatser i årets budgetproposition. Utskottet vill ändå påminna om detta önskemål till nästa budgetproposition samt om att det vore önskvärt att regeringen kommenterar senaste statistik om strandskyddsbeslut. Det är en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen för de olika preciseringarna av miljökvalitetsmålet samt ger en analys av utvecklingen. Utskottet noterar att tillkännagivandet om vattendirektivet än så länge inte är slutbehandlat. Utskottet välkomnar regeringens förslag till åtgärder som regeringen presenterade i propositionen om vattenmiljö och vattenkraft och ser fram emot att ta del av resultaten från dessa åtgärder. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har hörsammat flertalet av synpunkterna som utskottet framförde i förra årets budgetbetänkande gällande resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet välkomnar särskilt att regeringen i årets budgetproposition redovisar två indikatorer med tidsserier. Utskottet anser liksom att det hade varit önskvärt om regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som antogs av 2014 (rskr. 2013/14:185). Utskottet anser att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Utskottet ser positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det är enligt utskottet också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Utskottet välkomnar redovisningen av vidtagna åtgärder med anledning av tillkännagivande om hantering av grupper av kemiska ämnen samt om avancerad vattenrening. Anslag inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt utskottets förslag i bilaga 4. bifaller delvis motionsförslag som också omfattas av utskottets förslag i bilaga 4. lämnar även bemyndiganden enligt utskottets förslag i bilaga 5. I övrigt anvisar anslagen i enlighet med regerings förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Därtill bifaller regeringens förslag om en investeringsplan för fastigheter som riktlinje för investeringar –2021. Övriga motionsförslag avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utveck-lingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär, när det gäller förbättrad avfallsstatistik och spårbarhet, att regeringen föreslår att anslaget ökar med 2019 för att fullgöra de skyldigheter som följer av EU:s direktiv om avfall (2008/98/EG), förpackningar och förpackningsavfall (94/62/EG) samt deponidirektivet (1999/31/EG). När det gäller frågan om hållbara textilier har regeringen uppdragit åt att etablera en plattform för hållbart mode och hållbara textilier (M2018/01095/Ke). För ändamålet får disponeras –2022. Uppdraget är inte möjligt att genomföra inom ramen för anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, vilket tillfördes medel för ändamålet i budgetpropositionen . De principer som tillämpats vid denna proposition innebär att anslaget 1:1 ökas med medan anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande minskas med motsvarande belopp. Beräkningar i tidigare propositioner påverkar beräknade anslagsramar. I resultatredovisningen för utgiftsområde 20 (s. 38) anför regeringen – i fråga om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och det nationella klimatarbetet – att godstransporter med tåg och sjöfart är energieffektiva och genererar små växthusgasutsläpp per ton. Vidare anförs att regeringen har infört en miljökompensation för järnvägar (utg.omr. 22) och aviserat en s.k. eco-bonus för sjöfarten. Det framgår också att regeringen även har beslutat om en nationell godstransportstrategi, som bl.a. ska bidra till överflyttning av transporter från väg till järnväg och sjöfart. Regeringen föreslår även att godkänner en investeringsplan som riktlinje för investeringar för fastigheter och markanläggningar –2021. Investeringarna planeras till drygt 11 för perioden –2021. Investeringarna, som avser samhällsändamål, avser främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som ska skyddas enligt . Investeringarna avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 föreslås att anslaget till minskas med för att finansiera andra reformer. I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget till minskas med . Motionärerna anser att anslag bör hållas relativt och avvisar även regeringens förslag om en eco-bonus för överflyttning av transporter på väg till sjöfart. I motion 2018/19:2629 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget till ökar med bl.a. till följd av motionärernas förslag om en blå miljard. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till minskas med till följd av att motionärerna säger nej till regeringens satsningar på eco-bonus, hållbara textilier och avfallsstatistik. Motionärerna anser därutöver att myndighetens förvaltningsanslag bör minskas. I motion 2018/19:2956 av m.fl. (L) yrkande 1 i denna del föreslås att anslag minskas med bl.a. till följd av att motionärerna motsätter sig en eco-bonus och statsbidraget till gröna jobb. I två motioner föreslås att nuvarande viltvårdande uppdrag bör överflyttas till en fristående viltmyndighet. I kommittémotion 2018/19:1291 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att man bör inrätta en fristående myndighet för jakt och vilt. Jakt och viltförvaltning är en viktig fråga för många människor i stora delar av landet och bör inte hanteras av en stor statlig myndighet med många andra ansvarsområden. Därför bör ansvaret överföras från till en renodlad myndighet för jakt- och viltfrågor. På liknande sätt anförs i motion 2018/19:1927 av (M) att en viltmyndighet med syfte att ta ett samlat grepp om jakt- och rovdjursfrågorna bör inrättas. Det skulle enligt motionären skapa ett helhetsgrepp kring den svenska jaktpolitiken. En ny myndighet kan också säkra balansen mellan bevarandet och brukandet. uppdrog regeringen åt Trafikanalys att utreda förutsättningarna för att införa ett tillfälligt eco-bonussystem i för att stimulera överflyttning av gods från väg till sjöfart, som minskar utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. I uppdraget ingick att redogöra för utform-ningen och erfarenheterna av eco-bonussystemen i , och och att därefter föreslå hur ett motsvarande system skulle kunna utformas och administreras i . I uppdraget ingick också att utreda och redovisa hur ett eventuellt eco-bonussystem kan bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av beslutade miljömål. I redovisningen skulle även ingå bedömningar över eco-bonusens samhällsekonomiska effektivitet och potentiella ekonomiska konsekvenser för statsbudgeten, inklusive kostnaderna för administrationen av ett system (N2017/01674/MRT). Uppdraget med kostnadsberäkningar slutredovisades (Trafik-analys rapport 2017:11). Av slutrapporten framgick bl.a. att en överflyttning från väg till sjöfart skulle innebära en halvering av koldioxidutsläppen för varje tonkilometer som flyttas över, baserat på Trafikanalys beräkningar av trafikslagens marginalkostnader för koldioxid. Om man räknar alla externa effekter skulle en överflyttning från väg till sjöfart innebära att de externa effekterna skulle minska med för varje tonkilometer som flyttas över. I utarbetades därefter ett utkast till en förordning om eco-bonussystem. Utkastet har varit på remiss (N2018/01601/MRT). beslutade kommissionen att det svenska eco-bonussystemet är förenligt med . meddelade regeringen att ett eco-bonussystem införs för perioden –2020. Därefter kommer systemet att utvärderas. Regeringen ger nu uppdraget att fördela eco-bonusen. Administrationen av eco-bonussystemet ska skötas av men belastar fortsättningsvis anslaget 1:1. Regeringen presenterade 2016 en strategi för hållbar konsumtion. Strategin omfattar bl.a. insatser för ökad kunskap om att konsumera hållbart samt insatser för att förbättra informationen om företags och fonders hållbarhets-arbete. Regeringen framhöll i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att den anser att det är viktigt att vardagsnära produkter som många människor exponeras för är säkra och så långt som möjligt giftfria, och att regeringen verkar för en utvecklad lagstiftning på EU-nivå. Regeringens ambition är att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier och mode, vilket är ett viktigt steg för att bl.a. uppnå miljömålet Giftfri miljö. Mot denna bakgrund föreslog regeringen en satsning på hållbara textilier. Som en del av denna satsning vill regeringen stödja utvecklingen av hållbara affärsmodeller samt att kunskapen hos konsumenter ska öka för en mer hållbar konsumtion av textilier och en ökad återanvändning. Regeringen föreslog därför en ökning av anslag med 2018. biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Av regleringsbrev följer att ska ansvara för att informationsinsatser genomförs för att öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier, t.ex. genom ökad återanvändning och återvinning. ska samarbeta med och Kemikalieinspektionen. Insatserna ska omfatta konsumenternas kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan i alla led i värdekedjan. Uppdraget bör inledas med en nulägesanalys för att kunna följa effekten av åtgärden och för att möjliggöra målgruppsanpassning av informationsinsatsen. Nulägesanalysen ska identifiera konsumenters kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan samt hur konsumenter agerar och hur de vill och kan agera för att minska sin miljöpåverkan av konsumtion av textiler. ska redovisa uppdraget till (Miljö- och ) samt en delredovisning av arbetet . budgetproposition (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att den vill höja ambitionsnivån på avfallsområdet. Som en del av denna ambition föreslog regeringen att anslaget 1:1 ökas med för att förbättra avfallsstatistik och spårbarhet. I och med detta vill regeringen uppnå en bättre kontroll över avfallsströmmarna och en bättre uppskattning av volymer och flöden, vilket är en viktig förutsättning för tillsyn. biföll regeringens förslag (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:MJU1, rskr 2017/18:115). Enligt regeringens beslut (M2018/02323/S) om ändring av regleringsbrev ska genomföra en förstudie av hur förbättrad avfallsstatistik och spårbarhet för farligt avfall kan åstadkommas, bl.a. genom en sammanhållen nationell digital lösning. Arbetet ska utgå från tidigare redovisat uppdrag om förbättrad avfallsstatistik och spårbarhetssystem för farligt avfall (dnr M2016/02241/Ke). Förstudien ska inkludera en samhällsekonomisk konsekvensanalys. Utvecklingen av den digitala lösningen ska utgå från varje parts eget ansvar för sin information och regeringsuppdrag Digitalt först – smartare miljöinformation (dnr N2016/02035/EF). ska inhämta synpunkter från och andra berörda myndigheter och aktörer. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . tillsattes en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret för jakt- och viltförvaltning (SOU 2013:71) överlämnades . Utredningen föreslog i första hand att en ny sammanhållen myndighet för jakt- och viltförvaltning, , skulle inrättas. uppmanade regeringen att inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154). redovisade en strategi för svensk viltförvaltning med en övergripande vision, mål och delmål för det ansvar som har som central myndighet för frågor om vilt, rovdjur och jakt samt som vägvisare för andra myndigheter och aktörer. Strategin har remissbehandlats. upprepade sin uppmaning till regeringen om att en ny myndighet för jakt- och viltförvaltning borde utredas senast (bet. 2015/16:MJU19, rskr. 2015/16:227). I sin skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2016/17:75) som överlämnades till , bemötte regeringen tillkännagivandet om en ny myndighet för jakt och viltförvaltning. Regeringen angav att betänkande hade remitterats, och bedömningen var att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet krävde ytterligare utredning. Analysen fortgår alltjämt. Regeringens bedömning är att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av Viltvårdsfondens användning, dels kommande genomförande av En strategi för svensk viltförvaltning. Ärendet bereds därmed vidare. budgetproposition (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 s. 35) bedömde regeringen att arbete inom ramen för strategin för svensk viltförvaltning successivt kommer att bidra till och ge underlag för en utveckling av svensk viltförvaltning. Utgångspunkten är viltets värde i bred bemärkelse: naturupplevelser och besöksnäring, jakt, tillgång till viltkött, ny företagsamhet, bevarande av biologisk mångfald och samexistens med andra landsbygdsnäringar. Den vidgade ansatsen främjar och understöder satsningar inom såväl livsmedelsstrategin som landsbygdspolitiken. genomförde en bred informationssatsning om den nya viltstrategin då det är helt avgörande att samtliga aktörer inom viltförvaltningen, länsstyrelser, jägarorganisationer och markägare arbetar i samma riktning. I strategin ingår också aktiv kunskapsspridning av olika forskningsresultat med relevans för den praktiska förvaltningen, exempelvis om effekter av utfodring av vilt, vilket varit fokus från . Även och bidrar med kunskapsspridning i frågor om praktisk viltförvaltning. svarade landsbygdsminister på den skriftliga frågan 2016/17:637 och konstaterade då att regeringen hade tagit en mängd initiativ för att utreda de frågeställningar som var aktuella i tillkännagivande. Statsrådet nämnde bl.a. att betänkande hade remitterats, och regeringens bedömning var att vissa frågor krävde ytterligare utredning. Utestående frågor måste analyseras betydligt djupare än vad utredningen hade gjort och betänkandets förslag avseende finansieringen var inte tillfredsställande. Statsrådet anförde vidare att svensk viltförvaltning har förändrats och fortsätter att utvecklas. Frågan är komplex och har många aspekter som måste beaktas och tas hänsyn till. En väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Som svar på fråga 2017/18:1496 anförde landsbygdsminister att det kostar pengar att bilda nya myndigheter och att det måste finnas ett tydligt mervärde. Därför måste regeringen noggrant överväga och utreda olika alternativ. Statsrådet tillade att regeringen agerar för att långsiktigt bygga upp förtroendefulla samarbeten med berörda aktörer i syfte att förbättra förutsättningarna för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Statsrådet upprepade att viltförvaltningen ständigt utvecklas. Statsrådet anförde därtill att strategi för svensk viltförvaltning hade mottagits positivt och att regeringen följde hur det arbetet fungerar. Det är viktigt att de åtgärder som regeringen vidtar stärker jakten och viltvården. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Anslaget får användas till utgifter och bidrag för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget får även användas till Delegationen för cirkulär ekonomi. beslutade och beräknade anslagsförändringar i budget-propositionerna påverkar föreslagna och beräknade an-slagsramar. Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas med de aktörer som utför miljöövervakning i program som löper och för att skapa kontinuitet, kostnadseffektivitet och ökad kvalitet i verksamheten. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2023. I motion 2018/19:2947 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 föreslås att anslaget minskas med till förmån för andra reformer. I yrkande 14 i denna del i samma motion föreslår motionärerna att regeringens föreslagna beställningsbemyndigande för anslaget för perioden –2023 minskas med . I motion 2018/19:2367 av m.fl. (SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att motionärerna förordar den anslagsnivå som har rått. I motion 2018/19:2726 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med bl.a. genom att Delegationen för cirkulär ekonomi avvecklas. Enligt syftar miljöövervakning till att ge en lägesbeskrivning av tillståndet i miljön och varna för störningar. Arbetet bygger på återkommande, systematiskt upplagda undersökningar som visar miljötillståndet genom att registrera eventuella förändringar i naturmiljön. Genom att jämföra aktuella lägesbeskrivningar med tidigare mätningar kan förändringar i miljön upptäckas. På så vis kan man se om genomförda åtgärder får önskad effekt eller inte. behövs ytterligare undersökningar för att ta reda på om förändringen innebär ett problem eller inte. Ofta behövs mätningar över långa tidsperioder för att kunna se om en förändring orsakas av mänsklig påverkan eller är en naturlig variation. Därför är miljöövervakning ett lång-siktigt arbete som kräver uthållighet . De svenska mätseriernas längd är i många fall unika i världen. Enligt är resultaten från miljöövervakningen grundläggande för miljöarbetet i stort. Arbetet med att utforma och prioritera miljöpolitiken baseras på miljöövervakningens resultat. Miljöövervakningen har även en strategisk roll när det gäller att utveckla och följa upp arbetet med de svenska miljömålen. Men även när det gäller utvecklingen av miljökvalitetsnormer och bedömningsgrunder spelar miljöövervakningen en viktig roll. På internationell nivå är resultaten från miljöövervakningen basen för internationell rapportering och officiell statistik om miljötillstånd. Informationen om resultaten ger alla en möjlighet att delta i den politiska debatten. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att anslaget 1:2 Miljöövervakning förstärktes med . Anslagsökningen har lett till stärkt miljöövervakning av miljögifter, biologisk mångfald samt utvecklingen av datavärdskap. Dessutom har brister som påpekats av Europeiska kommissionen åtgärdats för den övervakning som krävs enligt vattendirektivet. Satsningen har enligt regeringen lett till en utökad övervakning enligt havsmiljödirektivets krav. Exempelvis har kunnat fördjupa karteringen av områden potentiellt påverkade av högfluorerade miljögifter (PFAS) samt påbörjat flera nya screeningundersökningar med koppling till PFAS, t.ex. mätningar av textilämnen i reningsverk samt av mikroplaster i sötvatten. Vidare lyfter regeringen fram att övervakningen av växtskyddsmedel i odlingslandskapet har fördjupats genom en studie av spridning från odling i växthus samt genom att övervakningen av halter i luft och regn har utökats. Satsningar har gjorts för att ta fram ett nytt nationellt marktäckedata (NMD). Karteringen behövs bl.a. för landskapsövervakning, statistik om mark-användning samt i arbetet med grön infrastruktur och skydd och skötsel av mark. Havs- och vattenmyndigheten har bl.a. tagit fram nya metod-manualer för den akvatiska miljöövervakningen samt reviderat de befintliga för att anpassa dessa till krav från EU:s vatten- respektive havsmiljödirektiv. Det ökade anslaget har enligt regeringen möjliggjort en fortsatt satsning på marin kartering av havsbottnarna. Detta är enligt regeringen nödvändigt för att utbredning av, samt påverkan på, livsmiljöer i och ska kunna följas enligt de krav som följer av såväl havsmiljödirektivet som art- och habitatdirektivet. Regeringen tillsatte Utredningen om översyn av miljöövervakningen (M 2017:03). En särskild utredare ska göra en översyn av miljöövervakningen på lokal, regional och nationell nivå, föreslå en lämplig avgränsning mellan miljöövervakning och närliggande verksamheter samt bedöma behovet av framtida miljöövervakning. Uppdraget ska slutredovisas . Delegationen för cirkulär ekonomi överlämnade utredningen ekonomi sitt betänkande (SOU 2017:22) om hur kan få en mer cirkulär ekonomi till miljöminister . Utredningen föreslog bl.a. inrättandet av en delegation för cirkulär ekonomi i syfte att stärka omställningen till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. Under vår/remissbehandlades utredningen. fattade regeringen beslut om att en sådan delegation skulle inrättas, och utsåg regeringen delegationens ordförande och åtta ledamöter.