bet · H501UU18 · 2018-05-21 00:00:00 — Jag ser fram emot att se en moderat på ordförandeposten och en socialdemokrat som kan gå in ibland när Hans inte har tid eller har dubbla uppdrag och så vidare. Det tycker jag är alldeles lagom. Jag vill också passa på att tacka kansliet för den service som vi ledamöter har fått, för den är mycket viktig för att vi ska kunna arbeta effektivt i vårt politiska uppdrag i . Den är faktiskt en förutsättning. Så tack för det, med personal! Med detta sagt, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Precis som jag sa kommer i sitt anförande att belysa detta ytterligare. Vi känner till att den årliga nordiska debatten i kammaren brukar vara lite speciell och skilja sig från andra debatter. Det blir lite grann av och Jag vill tacka livet. Det är så därför att det är en speciellt god stämning. Det noterar man också när man märker att flera av ledamöterna drar över talartiden. Det är så mycket som man vill berätta om det nordiska samarbetet. Det handlar också om det som sa och som är centralt, fru talman, nämligen att bakom att det finns skillnader och olikheter och att vi driver olika förslag finns också en stor samstämmighet om vikten av det nordiska samarbetet. Det är därför debatterna blir lite konstiga. Å ena sidan ska man påpeka vad ens egen partigrupp har gjort, å andra sidan ska man påpeka hur viktigt det är att vi jobbar tillsammans med andra nordbor. Som också säger handlar det om fem självständiga stater och tre självstyrande områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag vill verkligen understryka hur mycket jag har uppskattat att arbeta med som vice ordförande. Hon kommer att lämna i samband med årets val. Jag hade hellre önskat att hon hade varit ordförande i stället för jag, men hon har burit ordförandeskapet vid ett flertal möten då jag inte har varit närvarande. tänkte jag komma med en distinkt fråga. Detta blir sannolikt det sista replikskifte och jag kommer att ha, fru talman. hänvisade till svenska delegations berättelse, och det är också den som vi behandlar. Det är den som är en av de två huvudskrivelser som sedan utrikesutskottet har baserat sitt betänkande på. Jag har bara en fråga: Hur kommer det sig att Socialdemokraterna valde att inte rösta för vårt förslag när det gällde att undersöka Nord Stream 2 ur miljö-, säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska aspekter? Detta är en viktig fråga, och det hade gett ett stort stöd. Varför ville inte Socialdemokraterna i det skarpa läget stödja vårt förslag? Detta är en favorit i repris, Hans. Vi stod och debatterade exakt samma sak . Då sa vi att man tittar på och bereder frågan i regeringen. bör man invänta svar, och ibland slår man in öppna dörrar. Jag vet att ni kastade ut frågan på sessionen i . Då blev det en stor sak av det. Sedan önskar ni att alla ska följa det och göra precis som ni hade bestämt att det skulle vara. är det inte så, utan frågan kräver sin beredning. Det görs också en beredning, och man tittar på frågan. Ni själva var inte alls särskilt aktiva tidigare. Kanske hade ni då bättre förståelse för att en sådan här fråga är oerhört viktig. Det är viktigt att man har med många olika aspekter i den, och därför är det ibland bra att inte alltid bara följa den som ropar högst. I grunden tycker jag att detta verkligen är en oerhört viktig fråga för . Det är en central utmaning. Dessutom vet vi nu att frågan inte bara kommer att få en administrativ och processuell prövning i , utan den kommer också att prövas i . Där har uttryckligen fattat beslut om att man kan pröva Nord Stream 2 även utifrån säkerhetspolitiska aspekter. Den går genom danskt territorialvatten. Detta gör att det är en extra stor tyngd som ligger på den danska regeringens axlar. Då menar jag att vi nordbor i solidaritet tydligt borde ha markerat att vi står upp bakom de länder som också har de juridiska förutsättningarna att säga stopp och halt när det gäller dragningen av Nord Stream 2. Det är skillnad mellan hur vi ska hantera frågan i och i . Därför menar jag att skulle ha visat prov på ledarskap genom att vara ett av de tunga länder som försöker forma en koalition i och i och att man skulle ha använt alla de organ som finns till ens hjälp till att säga just detta. är en sådan viktig plattform. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Jag tycker också att det är rimligt. Vi sa ju dessutom att vi skulle se detta ur hela bredden av aspekter - miljö, säkerhets, försvars- och utrikespolitiska aspekter. Det är därför jag ändå vill understryka att jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna i slösade bort den möjligheten att stödja vårt förslag så som den vänstergröna gruppen gjorde. Det här handlar om att visa politiskt ledarskap i vårt närområde. Det klarade ni inte av, och det beklagar jag. När det togs beslut om den frågan var den inte färdigberedd. Det är en komplicerad fråga som verkligen kräver att alla de aspekter som läser upp beaktas. Men om allting skulle gå i takt skulle vi ha gått med i Nato för länge sedan. Det finns ändå aspekter som talar för att inte göra det. Där må vi tycka olika. Det finns en viss lomhördhet, skulle jag vilja säga på ren svenska, hos . Han kan få samma svar hur som helst, men han hör dem inte om han inte tycker om dem. Det är en brist. Även om jag tycker om dig på olika sätt är det en brist du har, . Den tror jag att du ska jobba med. Fru talman, ärade ledamöter och övriga åhörare! Nordiskt samarbete såväl mellan parlamentariker som mellan ministrar, inom ramen för respektive , åtnjuter glädjande nog brett stöd över partigränserna. Sedan är det väl knappast så att den breda allmänheten följer förehavandena i de nordiska samarbetsorganen med något alltför stort intresse, så här har vi politiker en angelägen uppgift att föra ut vad som faktiskt pågår. Likaså har vi en bjudande uppgift att utveckla och fördjupa det nordiska samarbetet på ett sätt som förhoppningsvis kommer att öka intresset för detta. Jag ser själv egentligen inte någon bortre gräns för hur långt det nordiska samarbetet kan fördjupas . Vi lever i en osäker tid med en halsstarrig amerikansk president som förklarar handelskrig mot stora delar av omvärlden och som säger upp internationella avtal som är avgörande för freden och klimatet. I vår egen världsdel utmanas EU-samarbetet såväl av brexit som av en samhällsutveckling i starkt auktoritär riktning i länder som och . Och bortom gränser präglas skeendet i ännu högre grad av en regressiv, nyauktoritär utveckling från till . Mot den här horisonten av tämligen mörka moln framstår den nordiska samhällsmodellen som en ljusglimt. Våra fem länder plus självstyrande regioner har på ett unikt sätt lyckats förena en internationellt sett hög grad av jämlikhet med ett innovativt näringsliv där klimat- och miljökrav i växande grad driver på teknikutvecklingen. Det här ser omvärlden och tar intryck av. Återkommande reportage i internationella stormedier skildrar som ett efterföljansvärt alternativ till den anglosaxiska modell som tog form under och i och och som lett till ökande klyftor och försvagad demokrati där en ny superklass av extremrika individer sponsrar politiker som fortsätter att sänka skatter och sälja ut offentlig egendom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Även i det statskapitalistiska tilltar intresset för nordiska välfärdssystem i takt med att befolkningen där åldras och i takt med växande ambitioner att bygga ut sociala skyddsnät som även inkluderar de många miljonerna internmigranter. Huruvida detta med tiden även kommer att föra med sig ett kinesiskt intresse för nordiska traditioner på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden återstår att se. Om vi höjer blicken från alla små och stora problem som givetvis präglar livet även i borde vi kanske emellanåt kosta på oss att också känna glädje över att vi lever i samhällen där invånarna i ovanligt hög grad upplever tillit till varandra och där korruptionen är lägre än någon annanstans i världen, vilket ger goda förutsättningar att åstadkomma en bred kraftsamling för att möta klimatförändringarna och visa världen att fossilfria välfärdssamhällen är en högst genomförbar utopi. Inte bara inom och de nordiska samarbetsorganen utan även i den vidare världen finns ett mervärde i att , när så är möjligt, agerar som en global aktör och exempelvis inom FN-systemet trycker på för att den ambitiösa Agenda 2030 följs av handling i nivå med utmaningarna. Av de åtta länder som ingår i tillhör fem , och genom att ställa klimat- och miljöfrågorna i centrum för det arktiska samarbetet kan vi just agera som en inte obetydlig global aktör. Att värna respekten för urfolkens rättigheter och livsvillkor är en annan angelägen uppgift för och andra nordiska länders arbete i . Givetvis är detta nära kopplat till hur miljö- och naturresursfrågorna hanteras. De smältande polarisarna håller på att skapa helt nya förutsättningar för såväl handel och naturresursexploatering som militär verksamhet. En hållbar utveckling kräver respekt för havsrättskonvention och annan internationell rätt, och den känsliga arktiska naturen med dess sköra ekosystem behöver stärkt skydd. Det pågår ett värdefullt arbete bland annat inom EU för att stödja etablerandet av skyddsområden i . Kanske kan ansträngningarna på olika håll i världen att ge naturen egna rättigheter, att så att säga göra naturen till rättssubjekt, inspirera miljöarbetet också i . Det är egentligen orimligt och ohållbart att ryska, amerikanska och kinesiska, eller för den delen norska, oljebolag ska tillerkännas rättigheter medan den natur vi alla är helt beroende av ännu saknar rättigheter i flertalet länder och regioner på vår planet. Ska klimatmål uppnås måste de stora fossilfyndigheterna få ligga kvar orörda på . Här måste allmänintresset - i klartext en för djur och människor fortsatt beboelig planet - fortsatt väga tyngre än vinstintresset hos resursstarka särintressen. är ordförande i , och här ges möjlighet att i stället för att skapa fiendebilder odla mellanfolkliga kontakter på bland annat kulturens och det vetenskapliga utbytets områden mellan och . Vi är tillika ordförande i , och i av stigande spänningar i regionen framstår en vitalisering av detta forum som en angelägen uppgift. Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Möjligheten gavs nu att få möta på nytt i en diskussion kring och det arbete som bedrivs där. Förra gången vi hade debatt var inte närvarande, och det gör att jag nu känner att jag måste få ställa en fråga. Vad tycker om strategi för den arktiska regionen? Vad tycker om den ? Den är grunden för regeringens arbete nu som ordförande i . Vad är alltså bild av denna strategi? är det ju det nordiska samarbetet som betänkandet handlar om i huvudsak. Jag är tacksam om kan precisera frågan. Det är klart att det som står i regeringens skrift om det arktiska arbetet är någonting som jag som utrikespolitisk talesperson för ett av regeringspartierna står bakom. Jag förstår inte riktigt din fråga, så du får gärna specificera den lite. Förra gången den här strategin diskuterades med i kammaren betraktade han den som voodoo. Han förstod den inte. Men hör jag att den inte är voodoo. och ställer sig numera bakom den strategi som han tidigare kritiserade så hårt. Det är en strategi som alliansregeringen tog fram när vi var ordförande i . Det är en strategi som inte har förnyats av regeringen eller inför det nya ordförandeskapet. Det är intressant. Det är också värdefullt att se att det som har kompletterat den här svenska strategin är den här lilla promemorian, som jag nu visar för kammarens ledamöter. Den kom från regeringen och handlar om en ny svensk miljöpolitik för . Den innehåller ingenting om moratorier för när det gäller naturresurser, till exempel olje- och gasutvinning. Förra gången tyckte och att man borde kräva ett tioårigt moratorium. hör jag inte det, fru talman. står och bakom alliansregeringens svenska strategi för den arktiska regionen. Det finns många goda förslag i strategin att jobba för. Bekymret är att och regeringen inte har sett till att får en utvärdering så att vi har möjlighet att följa upp hur den här regeringen arbetar när det gäller de mål som vi har satt upp för den arktiska regionen. Det är klart att man kan skjuta in sig på skiljelinjer. Men jag är tvärtom glad över att både den förra och den nuvarande regeringen har en sådan samsyn i långa stycken om den del av världen där vi bor, den arktiska. Men visst, om man är en konfliktsökande politiker förstorar man gärna upp skillnaderna på ett enligt mig oproportionerligt sätt. Vi har inga problem med en sådan skrivelse från regeringen. Men är det som sagt ett betänkande som heter som vi debatterar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vi i ser en stor potential i att utveckla det nordiska samarbetet över våra landsgränser. Vi har mycket gemensamt och skulle alla tjäna på att utveckla samarbetet. kan vi lösa problem och gränshinder, utveckla samverkan och ta fram strategier mot framtidens utmaningar på ett bättre sätt i än om vi varje gång försöker lösa problemen själva eller springer till EU:s medlemsstater, som ändå är osams när problemen ska lösas. När vi springer till EU glömmer vi också bort våra grannländer och . Nytt är att vi har omformat vår vänstergrupp i , som heter Nordisk grön vänster. Där samlar vi röda och gröna partier i som kämpar för en rättvisare värld där vi tar större klimathänsyn. Vi har medlemmar från alla nordiska länder och från självstyrelseområdena på och . Och jag har förmånen att vara ordförande för denna skara duktiga parlamentariker. Nordisk grön vänster har skördat flera framgångar. Vi har fått bifall för våra motioner om så vitt skilda saker som sjöfart, hbtq-personers rättigheter, kärnvapen och arbetsmiljö. Men den största framgången för vänstern var nog det förändrade styret på . Där tog Katrín Jakobsdóttir över som statsminister av turbulens och skandaler i den isländska politiken. Problemen lär inte vara helt slut nu för den nya samlingsregering som man bildat lite okonventionellt tillsammans med den isländska och de isländska . Det lär bli tufft att ratta. Men det är i varje fall en tydlig vändpunkt i den isländska politiken, som ska försöka återfå förtroendet från sina medborgare. En som träffade Katrín i förrgår var statsministern , som tillsammans med sina nordiska kollegor besökte vackra i . Det är en plats som jag hade förmånen att besöka . är nämligen just nu ordförande i . Och är det vår tur i att vara ordförande i . Då är det viktigt att vi tar ledartröjan för att stärka samarbetet i . Jag tänkte berätta om ett exempel på de förslag som vi har drivit igenom. Jag läste i min lokaltidning om det norska paret . Deras barn och är båda födda i genom assisterad befruktning. Men när familjen flyttade till ansågs och inte längre vara föräldrar till sina barn. Alla nordiska länder har under gjort stora framsteg inom sexualpolitiken för att alla ska få bättre rättigheter. Men det är uppenbart att det saknas ett nordiskt perspektiv i frågan för att underlätta att röra sig över våra gränser. Samkönade pars relationer och familjebildning bör erkännas i alla nordiska länder. Alla nordiska länder bör ha lagstiftning som baseras på mänskliga rättigheter och att alla medborgare behandlas lika inför lagen, oberoende av sexuell läggning eller könsidentitet. I är vi formalister. Vilken dag man är född och vilket kön man tillhör är identifikationer som man ges redan den dag man föds. Genom självidentifikation ges man rätten och möjligheten att själv välja det kön man känner sig som. Därför är jag glad över att med en stor majoritet antog vårt medlemsförslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En annan fråga gäller att vi saknar information om de personer som rör sig över en nordisk gräns för att arbeta. Det gör det svårt att greppa hur stor betydelse gränsöverskridande samarbete har. Regeringen bör därför arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik, så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns också i det landets statistik. Då skulle också konsekvenser av till exempel gränskontroller synas bättre i statistiken och förhoppningsvis leda till att politiken undviker den typen av allvarliga misstag igen. Jag är här för att redovisa det nordiska regeringssamarbetet med särskilt fokus på verksamheten i . Först vill jag lyfta blicken och säga något om vårt bredare engagemang i närområdet och hur vi genom regionala samarbeten verkar för att skapa säkerhet och trygghet. Låt mig börja med att nämna två utgångspunkter för vårt agerande. Till att börja med är målet för vår politik att skapa trygghet för och svenska folket. Jag redogjorde mer genomgående för det i presentationen av vår utrikespolitiska deklaration. Trygghet har den egenskapen att den reproducerar sig själv. Vi blir tryggare om länderna och folken runt omkring oss känner sig trygga. Det är motsatsen till ett transaktionellt synsätt på utrikespolitiken, som att se relationer mellan länder som ett nollsummespel. Den andra insikten är att de stora utmaningar som vi står inför inte tar hänsyn till nationsgränser. De är gemensamma och måste mötas gemensamt, oavsett om det handlar om klimatet, epidemier, terrorism eller kärnvapenhotet. Det är det som kallas gemensam säkerhet. Vårt mål är alltså trygghet. Och det bästa sättet att skapa trygghet är att agera gemensamt, att skapa förtroende genom dialog och samarbete. Det här resonemanget beskriver förutsättningarna för vår politik i och i närområdet. Det handlar om dialog, samarbete och förtroende. är ordförande i , Östersjöstaternas råd och . Vi samordnar dessutom de nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena, N5 och NB8. Därutöver är vi aktiva medlemmar i och nordliga dimension. Jag tänkte berätta lite mer om , N5 och NB8. Men först vill jag säga att som ordförandeland också strävar efter att hitta kontaktytor mellan alla de olika format som jag har nämnt. Gemensamt för vårt engagemang i dem är att vi ger stort utrymme för hållbar utveckling, sociala frågor, jämställdhet, ungdomsutbyte och folk-till-folk-kontakter. Det är också viktigt att göra det enklare för människor att resa, jobba och flytta över landsgränserna. deltar ofta på ett konstruktivt sätt i flera av de här organisationerna. Vi har och ska ha en principfast hållning i fråga om sanktioner och om aggression mot , inklusive den illegala annekteringen av . har vi behov av att samarbeta inom områden där vi har gemensamma intressen. Vi anser också att det är viktigt att upprätthålla de folkliga och kulturella banden mellan och . Ett konkret exempel på vår ambition att skapa kontaktytor mellan våra olika samarbetsformat är den konferens som UD anordnar tillsammans med . Där kommer vi att diskutera frågor om klimatet, kärnsäkerhet, terrorism, säkra städer och könsbaserat våld och hur de påverkar vår säkerhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Låt mig nu gå in mer specifikt på arbetet i , som ju är navet för det nordiska regeringssamarbetet. Det är ett samarbete som styrs av en gemensam vision om ett gränslöst, innovativt, synligt och utåtriktat . Som ordförande i leder arbetet i samtliga tolv ministerråd. Digitalisering, som och andra har nämnt, och ett närmare nordisk-baltiskt samarbete är genomgående teman. har röjt undan åtta hinder mot rörligheten över de nordiska gränserna. Exempelvis har flera gränshinder som gäller arbetslöshetsförsäkring lösts genom ny lagstiftning. En ny handlingsplan för ökad nordisk integration och mobilitet över gränserna tas nu fram och kommer att genomföras med start . På innovationssidan har ett ad hoc-ministerråd för digitaliseringsfrågor inrättats tillsammans med de baltiska länderna. Vi har ökat samarbetet när det gäller 5G, e-legitimationer och gränsöverskridande digital förvaltning. genomfördes en stor nordisk kultursatsning på största kulturcentrum, i . Det finns planer på nya sådana internationella Nordensatsningar . lanserade de nordiska statsministrarna ett initiativ för att sprida nordiska lösningar på globala utmaningar och bidra till genomförandet av Agenda 2030. Det rör bland annat klimat, innovation, jämställdhet och välfärd. har vi också lanserat fyra särskilda ordförandeskapsprojekt på områden där vi ser ett mervärde av ett ökat samarbete. har exempelvis digitaliseringsministrarna tillsammans med sina baltiska motparter antagit en gemensam deklaration om artificiell intelligens, miljö- och klimatministrarna har stärkt samarbetet med näringslivet när det gäller klimatomställning och jämställdhets- och arbetsmarknadsministrarna har drivit på för fördjupat samarbete kring framtidens arbetsmarknad och mot diskriminering i arbetslivet. På nästa samarbetsministermöte i kommer vi att ha en diskussion om Nordiska ministerrådets internationella verksamhet och fokusera på gränshinder och Öresundsintegration. Det har alltså redan hänt ganska mycket under det svenska ordförandeskapet. Låt mig också säga något om vad som händer i de utrikes och säkerhetspolitiska samarbetena i och . Det här är ett prioriterat samarbete, inte minst med tanke på situationen i vårt närområde och i EU:s östliga grannskap. Vi har mycket gemensamt med dessa länder när det gäller värderingar, intressen och utmaningar. finns en viss mångfald när det gäller medlemskap i , , och Nato. är det särskilt viktigt för oss att verka för ett inkluderande i förhållande till och att använda dessa format för att förankra och driva FN-frågor av gemensamt intresse - det kan handla om klimat och säkerhet och agendan för kvinnor, fred och säkerhet. kommer vi att ha ett möte mellan NB8 och de fyra Visegradländerna. Det finns också planer på ett statsministermöte mellan och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT För är samarbetet i och närområdet ett centralt nationellt intresse. Det har stor betydelse för vår säkerhet. Under svenskt ledarskap i de regionala samarbetena har vi verkat för att gemensamt bygga förtroende, samhörighet och stabilitet i vårt närområde. kommer fortsatt att arbeta för ett starkt regionalt samarbete på alla nivåer och i alla format med det övergripande målet att skapa säkerhet och trygghet för vårt land och vårt folk. Låt mig börja med ett par berömmande ord. Jag tycker att det är hedersamt att utrikesministern är i kammaren och deltar i Nordendebatten i sin egenskap av nordisk samarbetsminister. Det är välkommet att se ministern här. Det tycker jag ska noteras. Det har inte varit alla ansvariga ministrar som har behagat nedsänka sig till kammarens ledamöter. Därför är det extra trevligt att se komma hit från höjder. Något annat som är värt att notera är att tog upp det nordisk-baltiska. Det är centralt att vi inte bara pratar om N5 utan också om NB8-formatet. Jag tror nämligen att vår gemensamma framtid i hög grad ligger i den nordisk-baltiska dimensionen. I samband med sessionen i tog man fram en undersökning av vad nordborna tycker. Enligt undersökningen tycker av nordborna att det är mycket viktigt eller viktigt med nordiskt samarbete. Två tredjedelar av dem önskar mer samarbete. Det roliga för oss, utifrån ett svenskt perspektiv, är att svenskarna är de som har ökat mest i positiv riktning. Jämför man 2008 och 2017 kan man se att det har skett en kraftig förändring av de frågor som nordborna tycker att man ska prioritera. var bekämpandet av kriminalitet över gränserna den fråga som var absolut högst upp. var det försvars- och säkerhetsfrågor. Detta tycker jag är notabelt. Därför skulle jag gärna vilja höra ministern reflektera lite kring detta. uppehöll sig mycket vid trygghet och gemensam säkerhet, som ju är viktiga frågor, men hon talade mycket om det som vi brukar kalla för de mjuka medlen, alltså dialog och sådant. Men hon talade inte så mycket om det hårda, som ju är ett komplement, alltså det försvarspolitiska samarbetet. Jag skulle gärna vilja höra elaborera något kring detta. Detta är de frågor som är högst upp på dagordningen.