bet · H501CU32 · 2018-06-05 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i . Lagändringarna innebär att det inte längre kommer att krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler eller solfångare som följer byggnadens form. En förutsättning är att åtgärderna följer den gällande detaljplanen. Kommunerna får en möjlighet att återinföra lovplikt i detaljplan. Krav på bygglov ska även fortsättningsvis gälla för solenergianläggningar på byggnader eller inom bebyggelseområden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Detsamma ska gälla för åtgärder som sker inom och i anslutning till områden som är av riksintresse för totalförsvaret. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (L). Proposition 2017/18:197 Fler bygglovsbefriade åtgärder. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bygglovsbefrielse för altaner, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2017/18:197. 2017/18:4078 av m.fl. (L). Reservation (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), Nooshi Dadgostar (V), ClasGöran (S) och (L). Ärendet och dess beredning har tillkännagett för regeringen att (2010:900), förkortad PBL, behöver förenklas och bl.a. att fler åtgärder bör bli bygglovsbefriade (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187; bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79 och bet. 2016/17:CU15, rskr. 2016/17:234). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att bl.a. utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus och montering av solcellspaneler och solfångare på byggnader. redovisade den nämnda delen av uppdraget i rapporten , solcellspaneler och solfångare i PBL (rapport 2017:26). I den nu aktuella propositionen behandlas förslagen som rör solcellspaneler och solfångare. förslag om altaner bereds vidare inom . Lagrådet har granskat regeringens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslaget finns i bilaga 1. I betänkandet behandlas även den redovisning av hanteringen av tillkännagivandena som regeringen gör i propositionen. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om ändringar i . I propositionen föreslår regeringen att fler åtgärder ska undantas från bygglovskravet i . Bygglov ska inte krävas för att på en byggnad inom detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form, under förutsättning att åtgärden följer detaljplanen. En sådan åtgärd får dock inte vidtas utan bygglov på byggnader eller inom bebyggelseområden som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. En sådan åtgärd får inte heller vidtas utan bygglov inom eller i anslutning till ett område som utgör riksintresse för totalförsvaret. Enligt förslaget får kommunen en möjlighet att återinföra lovplikt i detaljplanen om det t.ex. finns behov av att begränsa sådana åtgärders påverkan på områdets karaktär. Förslagen syftar till att förenkla regelsystemet för bygglov, överlämna ett större ansvar till de enskilda fastighetsägarna, avlasta byggnadsnämnderna och rättsväsendet samt underlätta och påskynda omvandlingen till förnybar el. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivanden om behovet av reformer i beslutade om ett tillkännagivande om behovet av en översyn av för att modernisera, förenkla och förtydliga lagstiftningen (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187). I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande: Det finns en omfattande kritik som innebär att den nya lagstiftningen inte har lett fram till den enklare och snabbare hantering av bl.a. plan- och bygglovsärenden som var avsikten. Detta är givetvis särskilt olyckligt i dagens situation när det skulle behövas ett regelsystem som kan underlätta en nödvändig ökning av bostadsbyggandet. Bristerna i lagstiftningen beror till stor del på att förslaget till den nya inte var tillräcklig berett när det lades fram för . Regleringen hade inte heller tagit tillräcklig hänsyn till de önskemål och synpunkter om förenklingsåtgärder som hade framkommit under beredningsarbetet. Detta var bakgrunden till att i ett tillkännagivande till regeringen framhöll att det finns behov av en bred reformering av plan- och bygglagstiftningen som kan leda till en snabbare och enklare plan- och byggprocess. Regeringens hittillsvarande hantering av reformbehovet tycks emellertid ha resulterat i en splittrad och delvis forcerad beredning. Risken är därför uppenbar att nya problem skapas för dem som ska tillämpa lagens bestämmelser i plan- och byggprocessen. anser att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att behöver moderniseras, förenklas och förtydligas. Det handlar om att utveckla kommunernas verktyg för att påverka bebyggelseutvecklingen och att begränsa administrationen. måste utvecklas, och översiktsplaneringen måste bli enklare och mer strategisk. beslutade på nytt om ett tillkännagivande. Tillkännagivandet innebar att regeringen skulle vidta åtgärder som kan leda till en snabbare plan- och bygglovsprocess (bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Utskottet delar motionärernas uppfattning att arbetet med att reformera (PBL) måste fortsätta och att det fortfarande finns utrymme för olika former av regelförenklingar. Det innebär bl.a. att möjligheten att förkorta handläggningstiderna under plan- och bygglovsprocessen fram till byggstart måste tas till vara. Den tidigare regeringen lade fram förslag om lagändringar och gav även flera utredningsuppdrag med denna inriktning. Den nuvarande regeringen har tagit vid och fortsatt detta arbete. En effektivare ordning för PBL-överprövning kan i vissa ärenden korta av tiden fram till byggstart. Inte minst mot bakgrund av den omfattande bostadsbristen i stora delar av landet finns det emellertid anledning för regeringen att nu skyndsamt fortsätta arbetet med regelförenklingar som kan leda till att tiden för ett byggprojekt fram till byggstart ytterligare kan kortas ned. Det är således önskvärt att regeringen lägger fram förslag om fler lagändringar som kan ge en snabbare handläggning av plan- och bygglovsärenden. Regeringen bör därför påskynda beredningen av utredningsförslag med denna inriktning och ge kompletterande utrednings- och myndighetsuppdrag i de frågor som behöver övervägas ytterligare. Inriktningen på arbetet bör vara att regeringen bör utreda åtgärder som sammantaget kan förkorta plan- och bygglovsprocessen fram till startbesked med upp till . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att såväl under /15 som tidigare under innevarande genom tillkännagivanden framhållit flera önskvärda förändringar i plan- och bygglagstiftningen. tillkännagav utskottet att regeringen borde fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla och anförde följande (2016/17:CU15, rskr. 2016/17:234): De motioner som utskottet tar upp i detta avsnitt ger alla uttryck för uppfattningen att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen måste fortsätta. Utskottet delar denna uppfattning, inte minst mot bakgrund av den akuta bostadsbristen i stora delar av landet. Sedan PBL trädde i kraft har ett antal utredningar behandlat olika frågor som regleras genom lagen, och har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar. återstår emellertid flera angelägna frågor som är föremål för överväganden i utredningar eller bereds i . Det gäller inte minst behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering som gäller bl.a. bostadsförsörjning. Andra viktiga frågor är möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av och behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. Enligt utskottet är det en viktig uppgift för regeringen att fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla plan- och byggreglerna. Genom förslagen i denna proposition anser regeringen att tillkännagivandena är delvis behandlade. Det har inte väckts någon motion som går emot att nu antar regeringens lagförslag. Utskottet anser att bör bifalla propositionen och anta regeringens lagförslag av de skäl som framförs i propositionen. När det gäller tillkännagivanden om behov av olika reformer av delar utskottet regeringens bedömning att tillkännagivandena är delvis tillgodosedda genom lagförslaget. Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkandet som innehåller ett förslag om ett tillkännagivande i en fråga som anknyter till lagförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att altaner bör vara en bygglovsbefriad åtgärd. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationen (L). I kommittémotion 2017/18:4078 anför m.fl. (L) att även altaner bör vara bygglovsbefriade åtgärder. Motionärerna ifrågasätter inte vad som framförs i propositionen om behovet av vidare analys i frågan om bygglovsbefrielse för altaner men framhåller att det är viktigt att frågan inte dras i långbänk. Motionärerna anför att det finns undantag för bygglov för skärmtak, mur och plank vid skyddad uteplats och att det därför framstår som omotiverat att en enklare altan kräver bygglov. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att ska ställa sig bakom vad som anförs i motionen om bygglovsbefrielse för altaner. Altaner kan enligt dagens regler kräva bygglov beroende på hur de ser ut och är byggda. Ett vanligt trädäck på marknivå kräver oftast inte bygglov. Däremot kan bygglov krävas bl.a. om en altan bedöms vara en tillbyggnad, vilket oftast blir aktuellt när altangolvet får en viss höjd över marken. Det finns inga exakta mått för när en altan kräver bygglov. Av Mark- och praxis framgår att en altan som saknar tak och väggar är att anse som en tillbyggnad om den ger ett visuellt intryck av att vara en tillbyggnad och det skapas ett utrymme under altangolvet som innebär volymökning (se bl.a. Mark- och domar i mål nr P 11268-15, och i mål nr P 2854-14 samt även tidigare Regeringsrättens dom i rättsfallet RÅ 1995 ref. 42). Bedömningen om en altan innebär en tillbyggnad och därmed kräver bygglov får göras från till fall. har, i rapporten , solcellspaneler och solfångare i PBL (rapport 2017:6), föreslagit att det införs ett undantag för bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus under vissa angivna förutsättningar. I propositionen anges att inte tar ställning till om de altaner som omfattas av undantaget uttryckligen ska kräva anmälan. hänvisar i stället till att den frågan kommer att redovisas i en senare rapport (slutredovisning med anledning av regeringens uppdrag dnr N2017/02045/PBB och N2017/05714/PBB). Vidare anförs det i propositionen att remissynpunkterna på förslag är blandade. Vissa remissinstanser tillstyrker eller är positiva till förslaget medan andra avstyrker eller är negativa till förslaget. Frågan om bygglovsbefrielse för altaner bereds inom . Regeringen anger i propositionen att den avser att återkomma med förslag i denna del. Utskottet har tidigare i detta betänkande ställt sig bakom regeringens förslag om att bifalla propositionen och anta lagändringarna i . I motionen föreslås att även altaner bör vara en bygglovsbefriad åtgärd. I propositionen redovisar regeringen att det finns återstående frågor att utreda när det gäller tillämpningen av ett undantag från bygglovsplikt för altaner. Utskottet konstaterar att frågan utreds vidare av som ska återkomma vid myndighetens slutredovisning av uppdraget och att regeringen avser att lämna ett förslag som rör bygglovsbefrielse för altaner. Utskottet anser att detta pågående arbete inte bör föregripas med något initiativ från . Motionsyrkandet bör därför avslås. Bygglovsbefrielse för altaner, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4078 av m.fl. (L). Jag har tidigare i betänkandet ställt mig bakom regeringens lagförslag om bygglovsbefrielse för solenergianläggningar. Det finns dock enligt min mening anledning att även föreslå bygglovsbefrielse för altaner. Skärmtak, murar och plank är redan undantagna från kravet på bygglov. Det framstår då som omotiverat att det vid samma uteplats krävs bygglov även för den enklaste altanen. Jag ifrågasätter inte att juridiska oklarheter reds ut, om det finns sådana, men den processen får inte dras i långbänk och resultatet får inte bli att dagens regelverk lämnas oförändrat. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:197 Fler bygglovsbefriade åtgärder: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2017/18:4078 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bygglovsbefrielse för altaner och tillkännager detta för regeringen. byter vi ämne ganska radikalt, får man väl säga. handlar det om fler bygglovsbefriade åtgärder. Det låter som en titel som förpliktar. Det känns som att titeln omfattar mer än vad den i själva verket gör. Men icke förty heter både propositionen och betänkandet så. Jag vill börja med att yrka bifall till Liberalernas reservation, som lyfter frågan om att även altaner bör vara bygglovsbefriade och att den frågan inte ska hamna i långbänk. Vi kan konstatera att ett stort antal åtgärder är befriade från bygglov. Man kan väl säga att det är en utveckling som startade , när den folkpartistiska bostadsministern lade fram förslag om att man skulle kunna bygga en komplementbyggnad utan bygglov. Det var så friggeboden föddes. får man väl säga att friggeboden har varit en frihetssymbol. Det går faktiskt att ge människor ansvar att själva ta vissa beslut även när det gäller byggnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler bygglovsbefriade åtgärder Det fanns många farhågor och mycket kritik kring detta. Man trodde att detta inte skulle gå, men det har visat sig att det har gått väldigt bra. har sedan många fler områden blivit bygglovsbefriade. Friggebodarna har blivit större. Vi har fått attefallshus, som är . De behöver visserligen en anmälan, men de är ändå bygglovsbefriade. Det handlar om mindre tillbyggnader, skärmtak och takkupor under vissa förutsättningar. Det finns väldigt många exempel . Vi i Liberalerna anser att plan- och byggreglerna i svensk bostadspolitik behöver reformeras och framför allt förenklas. Detta är naturligtvis ett steg i rätt riktning. Alliansregeringen lade ned mycket arbete för att brett få till regelförenklingar. Även har Liberalerna tillsammans med majoriteten i utskottet stått bakom en hel del tillkännagivanden om förenklingar kring . När vi pratar om och förenklade regelverk handlar det mycket om reglerna kring planarbetet. Det handlar om att korta överklagandeprocesserna och om att ställa andra, lite mer flexibla krav. Det handlar om en lokal anpassning till strandskyddet, och då är det viktigt, menar vi från Liberalernas sida, att det ska ske inom det generella strandskyddets ram och inom områden med lågt exploateringstryck. Det som vi från Liberalerna vill framhålla är framför allt att vi ska få en förutsägbarhet i plan- och bygglovsprocessen, inte minst när det gäller tidsfaktorn, så att det inte går att förhala ett ärende hur länge som helst. Därför välkomnar Liberalerna naturligtvis denna proposition. Detta är någonting som vi också har med i vårt förslag. I vårt budgetförslag, bland annat, tar vi upp detta. Det handlar om att det inte ska krävas bygglov för att montera solcellspaneler och solfångare på en byggnad om de följer takkonturerna och byggnadens konturer i övrigt. Men vi kan även konstatera att förslaget innehåller en diskussion kring bygglovsbefrielse för altaner. Det känns nästan lite märkligt att den frågan ligger kvar och skvalpar. Med tanke på allt annat som har blivit bygglovsbefriat känns detta som en marginell företeelse, och det känns lite märkligt att man inte har lyckats få regelverket på plats just när det gäller altaner. Men det är kanske en synd som vi får dra tillsammans på något sätt. skulle det då finnas funderingar på om det skulle behövas en anmälan eller inte. Det känns lite som att vi har hamnat i långbänk helt i onödan när det gäller den frågan. Det har framkommit olika synpunkter hos remissinstanserna, och regeringen anger i propositionen att frågan bereds vidare. Det är väl bra i sig. Från Liberalernas sida känner vi att det är väldigt angeläget att vi får till en ändamålsenlig befrielse från bygglov även för vanliga altaner och att detta kommer på plats utan att det hamnar i långbänk. Vi anser med andra ord att dagens regelverk måste ändras. När det gäller de juridiska oklarheterna ska man ha som klar målsättning att de facto få till denna bygglovsbefrielse. Jag utgår från att ministern inte har någon annan synpunkt i det fallet. Men, som sagt, det får absolut inte hamna i långbänk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler bygglovsbefriade åtgärder Jag tänker inte minst på det som jag hänvisade till förut: att det finns många andra åtgärder som faktiskt är bygglovsbefriade . Då blir detta helt omotiverat. Det är för att tydliggöra det som vi har en reservation. En liberal politik, generellt sett när det gäller detta område, handlar mycket om friare regler och snabbare processer. Det handlar i grunden om att förenkla bostadsbyggandet, vilket i sin tur ska leda till fler och billigare bostäder. Men bygglovsbefrielse i fråga om solpaneler har också syftet att vi ska kunna få till en hållbar fossilfri elproduktion i landet. Det blir alltså lite dubbla syften. Även om detta kanske inte dramatiskt ökar bostadsbyggandet står vi helt bakom beslutet och tycker att det är bra. Det finns förstås ingen fråga som är viktigare än hur vi ska klara klimatutmaningen och skapa en mer hållbar värld. Detta betänkande från civilutskottet, Fler bygglovsbefriade åtgärder, är ett litet men inte oviktigt steg på resan mot att nå klimatmålen. Klimat behöver integreras i alla politikområden och på alla nivåer i samhället för att styra mot en cirkulär och biobaserad ekonomi utan utsläpp av växthusgaser. Som ett led i regeringens arbete med att förenkla regelsystemet för bygglov och avlasta våra byggnadsnämnder och rättsväsendet, liksom för att underlätta och påskynda omvandlingen till förnybar el, föreslår vi att montering av solcellspaneler och solceller på byggnader i detaljplanerade områden undantas från kravet på bygglov i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Solen finns där, oavsett mänsklig inblandning, och allt fler inser fördelarna med att tillvarata dess energi. Den gångna månaden är det många som har installerat solcellspaneler som med glädje har sett hur räkneverken tickat i takt med de många soltimmarna. För den enskilde fastighetsägaren är det positivt att det blir så enkelt som möjligt att installera solceller. Det gör att fler kommer att ta steget. För kommunerna är det positivt med tydlighet och förenklingar. Det är bättre att tjänstemän kan ägna sig åt att handleda intresserade privatpersoner i hur man lämpligast och på effektivast möjliga sätt installerar solpaneler än att de måste lägga tid på bygglovsansökningar. Förslaget från regeringen kan alltså bidra till att de högt satta målen om solenergiutbyggnad faktiskt nås. Branschen bedömer att förslaget kommer att innebära minskade kostnader vid installation av en solenergianläggning för många fastighetsägare, vilket antas höja utbyggnadstakten. Det är precis vad vi regeringspartier eftersträvar. Framför allt är det bra att regelverket nu blir tydligare. Någon generell bygglovsplikt för montering av solcellspaneler finns inte , men en montering kan vara bygglovspliktig inom detaljplanerat område om åtgärden innebär att byggnaden till exempel byter färg eller taktäckningsmaterial. Det saknas vägledande rättspraxis, och det här förslaget kommer att göra att likvärdigheten i bedömningarna över landet ökar efter . För klimatets och för regelförenklingens skull vill jag därmed yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler bygglovsbefriade åtgärder Uppdraget till är betydligt bredare än det som här läggs fram om bygglovsbefrielse för solceller och solfångare. Jag vill börja med att deklarera att självklart står bakom regelförenklingarna, även om det finns fler restriktioner än jag tycker borde vara nödvändigt. Förnybar el har en potential som kan utnyttjas betydligt mer och som redan är på stark frammarsch. Detta ska främjas ytterligare. Det är dock svårt att kommentera förslag som inte läggs. Altaner är ett sådant, liksom komplementbyggnader och komplementbostadshus. Det skulle ha varit välkommet att ta ställning till detta, och då speciellt förslag om komplementbostadshus, eftersom behovet av fler bostäder är skriande. Bostadsbyggandet minskar nu efter att ha ökat . Med en rödgrön regering är gapet mellan behovet och antalet tillgängliga bostäder större än någonsin i modern tid, och varje litet tillskott vore välkommet. Jag förväntar mig därför att bostadsministern när han håller sitt långa anförande förklarar sina och regeringens tillkortakommanden, eftersom gapet mellan vad som skulle behöva byggas och vad som faktiskt byggs var 15 000 bostäder bara . Det är ett gap som enligt de byggprognoser som vi har sett kommer att öka . Tydligare än så blir det inte hur kombinationen av missriktade subventioner och åtgärder på det finansiella området, som amorteringskrav och andra kreditbegränsningar, stoppar byggandet och hindrar nya bostadsköpare att förverkliga sina bodrömmar. Regelförenklingar är det bästa sättet. Men regelförenklingsambitionen borde också omfatta de stöd och bidrag som finns i samband med solcellsinstallationer hos privatpersoner. Regelkrångel ska inte vara hindret för människors vilja att leva klimatvänligt. För att fler människor ska kunna motiveras att investera i klimatsmarta alternativ föreslår ett grönt avdrag. Avdraget ersätter dagens riktade miljöstöd och sänker i stället skatten bland annat på solceller, som vi diskuterar här . Vi vill se fler solceller på taken och fler laddboxar vid husen. Vi vill se klimatsmarta produkter och gröna tekniska lösningar som är tillgängliga för fler. De ska vara en del av vår vardag, vilket det här förslaget från regeringen underlättar. Krångliga subventioner och långa väntetider slipper man med ett enda grönt avdrag som görs direkt vid köptillfället. På så sätt får vi ytterligare fart på sådana miljöinvesteringar som det bäddas för med bygglovsbefrielserna och möjliggör för privatpersoner att göra dem. Det gröna avdraget sänker trösklarna för människor att göra den första gröna investeringen och är en morot för att fler ska göra den gröna omställning som vårt klimat och vårt elberoende långsiktigt kommer att behöva. Det sänker kundens kostnad direkt vid köpet, man behöver inte göra en särskild ansökan och man slipper vänta på att myndigheten ska behandla ansökan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler bygglovsbefriade åtgärder Ett grönt avdrag är smidigare än dagens befintliga krångliga bidrag och stöd både för hushåll och för myndigheter, eftersom hanteringen av ett antal befintliga stöd försvinner och det blir ett automatiskt avdrag på fakturan i stället för att man ska söka stödet hos och i efterhand.