bet · H501MJU12 · 2018-02-21 00:00:00 — Kriterierna kommer att tillämpas för både biocider och växtskyddsmedel, men de kommer troligen, enligt regeringen, även att påverka andra regelverk som Reach (prop. 2017/18:1 utg.omr. antog kommissionen förslaget om kriterier för hormonstörande egenskaper hos ämnen som används i biocidprodukter. Det har sedan granskats av och . Eftersom ingen av dem har haft några invändningar har förordningen nu publicerats. Förordningen trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . Kriterierna ska användas för att bedöma om biocidämnen är hormonstörande för människor och djur. godkände en majoritet av EU:s medlemsländer kommissionens omarbetade förslag till vetenskapliga kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen i växtskyddsmedel. Kriterierna för hormonstörande ämnen i växtskyddsmedel har arbetats om eftersom hade invändningar mot ett undantag för vissa ämnen. och har på sig att ta ställning till kriterierna. röstade nej till båda förslagen, främst på grund av farhågor som att kriterierna inte kommer att ge ett tillräckligt starkt skydd för hälsa och miljö. Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet Efsa har haft ett offentligt samråd fram till om en teknisk vägledning för att genomföra kriterierna för både växtskyddsmedel och biocider. Vägledningen ska göra det enklare för sökande och myndigheter att identifiera hormonstörande ämnen med hjälp av kriterierna. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att det måste gå att identifiera hormonstörande ämnen och sätta in åtgärder så att ämnena inte skadar kvinnor och män, flickor och pojkar eller miljön. Det är också av särskilt stor vikt att minska eller fasa ut användningen av kemiska ämnen som är mycket långlivade i miljön, exempelvis PFAS som riskerar att förorena mark och vatten, inklusive dricksvattentäkter, . Vidare betonar regeringen att informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är mycket bristfällig. Många varor tillverkas utanför EU, vilket försvårar informationsflödet. Kemikalieinspektionen har regeringens uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska bidra till att öka vår kunskap om dessa ämnen i olika produkter och varor. Vidare redovisas i budgetpropositionen att informationskravet för varor i Reach utökas genom att fler särskilt farliga ämnen identifieras och förs upp på den s.k. kandidatförteckningen. infördes krav på CMR-ämnen (cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen) och hormonstörande ämnen i en ny EU-förordning om medicintekniska produkter som börjar gälla 2020. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att etappmålet för särskilt farliga ämnen ännu inte har uppnåtts och bedömer att ytterligare insatser behövs för att målet ska nås . För hormonstörande ämnen har förutsättningarna för att dessa ska kunna betraktas som särskilt farliga ämnen i olika relevanta regelverk stärkts. Det krävs framför allt ett ambitiöst genomförande av kommissionens färdplan för särskilt farliga ämnen och av åtaganden i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram. Av Kemikalieinspektionens rapport för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning (rapport 6/17) framgår att myndigheten anser att ett nationellt åtgärdsprogram för hormonstörande ämnen är en viktig pusselbit i att åstadkomma en giftfri vardag. Förutsättningarna för att komma framåt har varit dåliga så länge det inte har funnits överenskomna kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen. När kriterier och vägledning är på plats är förutsättningarna bättre för att ta fram en nationell strategi och vidta åtgärder för det fortsatta arbetet med hormonstörande ämnen. Syftet med en strategi är att samhällets olika aktörer i högre utsträckning ska vidta åtgärder för att minska riskerna med hormonstörande ämnen i vardagen. Vidare framgår av den ovannämnda rapporten att Kemikalieinspektionen arbetar aktivt i EU:s olika expertgrupper för att tillgodose bedömningen från propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) att allergiframkallande och hormonstörande ämnen som huvudregel inte bör få förekomma i leksaker. Kemikaliekraven i det uppdaterade direktivet 2009/48/EG av om leksakers säkerhet, det s.k. leksaksdirektivet, började tillämpas . Enligt leksaksdirektivet får leksakers innehåll av kemiska ämnen inte innebära någon risk för människors hälsa. togs beslut inom kommissionen att begränsa ytterligare två ämnen i direktivet, fenol och bisfenol A (BPA). Kommissionen har även beslutat om en begränsning av bisfenol A i termopapper, t.ex. i kvitton och biljetter. Det är en källa till att barn utsätts för bisfenol A, eftersom det händer att barn leker med kvitton, och de är lätta att suga på. Begränsningen beräknas träda i kraft . Kommissionen har också fattat beslut om att begränsa flamskyddsmedlet deka-BDE. Vidare redovisar Kemikalieinspektionen att kommissionen har beslutat att lägga till ftalaterna DEHP, BBP, DBP and DIBP, som används som mjukgörare i plast, till direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning, det s.k. RoHS-direktivet, som begränsar farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. Begränsningarna kommer att träda i kraft först för elektrisk och elektronisk utrustning, men företag kommer successivt att gå över till andra alternativ . Kemikalieinspektionen har även påbörjat en undersökning för att få fram data om hur vanligt det är med allergiska reaktioner på grund av textilier i . Detta är ett viktigt underlag för att kunna ta fram begränsningar för allergiframkallande ämnen inom Reachförordningen i ett senare skede. Ftalater används framför allt som mjukgörare i plast och gummi. har haft regler för ftalater, men dessa upphävdes i och med att nya EU-gemensamma regler för de sex vanligaste ftalaterna trädde i kraft. De tre farligaste ftalaterna (DEHP, DBP och BBP) totalförbjuds i leksaker och babyprodukter. För de tre mindre farliga ämnena (DINP, DIDP och DNOP) gäller förbudet leksaker och babyprodukter som kan stoppas i munnen. Som nämns ovan har kommissionen även beslutat att lägga till ftalaterna DEHP, BBP, DBP and DIBP, som används som mjukgörare i plast, i det s.k. RoHS-direktivet. Därmed utsätts barn allt mindre för dessa mjukgörare. Enligt Kemikalieinspektionen har europeisk industri till stor del ersatt de skadliga ftalaterna som är begränsade eller förbjudna med andra mjukgörande ämnen. Det innebär att äldre mjuka plastprodukter och sådana som är tillverkade utanför EU kan innehålla ftalater som är reglerade inom EU. Som nämns ovan är ett omfattande regelverk för leksaker beslutat på EU-nivå genom det s.k. leksaksdirektivet. Direktivet handlar om leksakers säkerhet och innehåller regler om kemikalier, allmän säkerhet och elsäkerhet. Ett generellt krav i leksaksdirektivet är att kemiska ämnen i leksaker inte får innebära någon risk för människors hälsa. Dessutom finns bl.a. följande specifika kemikaliekrav: • gränsvärden för 19 ämnen (främst metaller) för hur mycket som får läcka ut (migrera) från olika slags material i leksaker • förbud mot CMR-ämnen över klassificeringsgränsen i åtkomliga delar av leksaken • förbud mot 55 allergiframkallande doftämnen • märkningskrav för ytterligare 11 allergiframkallande doftämnen • gränsvärde för nitrosaminer och nitroserbara ämnen i vissa leksaker • särskilda gränsvärden för vissa kemikalier, t.ex. för bisfenol A och flera flamskyddsmedel, i leksaker som är avsedda för små barn eller leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ. För att påskynda detta arbete tillsatte regeringen en utredning för att utreda förutsättningarna för att inrätta ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor (dir. 2016:25). Syftet med ett sådant centrum är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Uppdraget redovisades till Regerings-kansliet (SOU 2017:32). I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett center för substitution av farliga kemikalier inrättas och ökar Kemikalieinspektionens möjlighet att bistå centrumet med vetenskaplig kompetens. Regeringen föreslår att Kemikalieinspektionens anslag ökas med 2018 för detta ändamål. beräknas anslaget ökas med . biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Ett center för substitution av farliga kemikalier har inrättats vid () i . Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att myndigheten ska betala ut till centret. Enligt uppgift från Miljö- och föreslår regeringen att avsätts till centret även 2019 och 2020. satsar för ändamålet. är målsättningen att centret ska vara självfinansierande genom medlemsavgifter från de företag som deltar. Regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag sträcker sig fram (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 s. 85). Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag är ett viktigt steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen, som har fokus på barn och unga, gör det möjligt att utöka insatser nationellt, inom EU och internationellt. Antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU har ökat. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen. De ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Handlingsplanen har även bidragit till att tillsynen kunnat stärkas rejält, och en prioriterad tillsynsgrupp är leksaker och andra varor riktade till barn. inspekterades 20 företag som säljer leksaker. Totalt analyserades 60 varor. En femtedel av de analyserade varorna visade sig innehålla för höga halter av reglerade ämnen som bly, kadmium, kortkedjiga klorparaffiner och ftalater. Resultaten för begränsade ämnen i mjuka plaster var bättre än vid tidigare års kontroller, vilket kan vara ett tecken på att branschen har blivit bättre på att följa reglerna. Det kan även bero på nya standard som begränsar ftalater i leksaker. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att etappmålet om att minska barns exponering för farliga kemikalier ännu inte har uppnåtts och bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Flera viktiga framsteg har gjorts inom lagstiftningen och genom andra styrmedel, t.ex. upphandlingskriterier. Det återstår fortfarande mycket arbete innan man fullt ut tar hänsyn till barns exponering och särskilda känslighet vid identifiering, riskbedömning och begränsning av kemiska ämnen. Miljöminister anförde följande vid debatten om interpellation 2016/17:120 Bromerade flamskyddsmedel: är och har varit aktivt i arbetet med att fasa ut bromerade flamskyddsmedel inom EU och även på global nivå. De flesta av de allra farligaste bromerade flamskyddsmedlen är således förbjudna, eller på väg att bli förbjudna, inom EU eller internationellt. Men tyvärr har även de ämnen som ersätter de förbjudna flamskyddsmedlen ofta negativa miljö- och hälsoaspekter. Förbud är en viktig del av arbetet för att fasa ut farliga kemikalier, men att reglera på EU-nivå tar och kräver mycket resurser. En annan viktig del är därför företagens eget arbete med att hitta bättre alternativ. Ett centrum för substitution kan vara ett starkt stöd för de företag som vill hitta bättre alternativ till farliga kemikalier. Ministern lyfte även fram , som är en global överenskommelse som förbjuder eller begränsar långlivade organiska föreningar. regleras flamskyddsmedlen HBCDD, penta-BDE och okta-BDE i konventionen. har även drivit på för att nominera deka-BDE för förbud, och beslut om detta fattades . Kortkedjiga klorparaffiner (SCCP) används som flamskyddsmedel och är helt förbjudna inom EU genom POP-förordningen, dvs. och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv /117/EG, som genomför genom att förbjuda eller begränsa användningen av vissa långlivade organiska föreningar (POP) i både kemiska produkter och varor. SCCP har varit nominerat för global utfasning under , och även här fattades beslut om förbud . På EU-nivå har även drivit på för att reglera HBCDD under Reach och har tagit fram underlaget som innebär att ämnet har tagits upp på listan över kandidatämnen för tillståndsprövning. Trots det globala förbudet finns det möjlighet att i EU söka tillstånd för användning av HBCDD som flamskyddsmedel i isoleringsmaterial. När ansökningar för tillstånd behandlades i röstade nej till att tillstånd skulle ges med motiveringen att det inte är möjligt att bedöma risken för miljön eller vilka åtgärder som behövs för att minimera exponeringen för ämnet. Dessutom skickar beviljade tillstånd negativa signaler i det globala utfasningsarbetet inom (skr. 2015/16:169). Det finns även i det EU-direktiv som reglerar farliga ämnen i elektronik, det s.k. RoHS-direktivet, och i Reach ytterligare begränsningar för bromerade flamskyddsmedel. När det gäller ämnet deka-BDE har det begränsats under Reach-lagstiftningen. är det förbjudet att använda deka-BDE som substans och innehållet av deka-BDE i varor begränsas till enligt förordning (EU) 2017/227 om ändring av bilaga XVII till och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bis (pentabromofenyl)eter som förbjuder och/eller begränsar Deka-BDE som substans, beståndsdel i ämnen, blandningar och varor. Den europeiska kemikaliemyndigheten har haft ett offentligt samråd där man överväger att begränsa användningen av fyra former av flamskyddsmedel (TCEP, TCPP, TDCP och en blandning av liknande ämnen) i babyprodukter och bostadsmöbler. De tre substanserna är redan begränsade enligt EU:s leksaksdirektiv för leksaker som är avsedda att ha i munnen och för barn . I samrådet anför Echa att det lämpligaste alternativet kan vara att utvidga denna bestämmelse även till möbler och babyprodukter i allmänhet. Echa kommer att sammanställa informationen och skicka den slutliga rapporten till kommissionen som sedan beslutar om man ska gå vidare med ett begränsningsförslag. Av skrivelsen Giftfri vardag (skr. 2015/16:169) framgår att Kemikalieinspektionen har utrett möjligheten att begränsa användningen av gruppen medellånga klorparaffiner (MCCP) under RoHS-direktivet. MCCP är ämnen som kan användas som flamskyddsmedel och mjukgörare i plast och inom gummiindustrin. Kemikalieinspektionen har i ett offentligt samråd som avslutades efterfrågat synpunkter på detta. Nästa steg för Kemikalieinspektionen är att avgöra om det är relevant eller inte att föreslå en begränsning av MCCP i RoHS-direktivet. Beredning pågår nu inom myndigheten. När det gäller utfasning av farliga ämnen har regeringen i budgetpropositionen anfört att en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen har därför inrättat ett substitutionscentrum (se under avsnittet om ftalater). Regeringen har även tagit upp problematiken med bristfällig information om innehåll av farliga ämnen i material och varor. Kemikalieinspektionen har därför fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU (se under avsnittet om hormonstörande ämnen). Nonylfenoletoxilat används i olika tvättprocesser när textilier tillverkas. Det hamnar i våra vattendrag när rester av ämnet tvättas ur textilierna. När nonylfenoletoxilat bryts ned bildas nonylfenol, som är ett misstänkt hormonstörande ämne och är giftigt för vattenlevande organismer. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framgår att har tagit fram ett begränsningsförslag på EU-nivå för nonylfenoletoxilat. Ett nytt gränsvärde för hur mycket nonylfenoletoxilat som får finnas i textilier inom EU offentliggjordes . Det nya gränsvärdet gäller . Gränsvärdet är en halt motsvarande 0,01 viktprocent av en textilvara eller varje del av en textilvara. finns förbud mot användning av nonylfenoletoxilat i EU, men omfattas även importerade textilier. Enligt uppgift från Kemikalieinspektionen har arbetat för att den nu beslutade begränsningen ska införas i den europeiska kemikalielagstiftningen Reach. Arbetet är en del av den handlingsplan för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen arbetar med och utvecklar på uppdrag av regeringen. Kemikalieinspektionen har även ett särskilt uppdrag från regeringen att ta fram förslag för att minska riskerna med kemikalier i textilier. Regeringen redovisar även i budgetpropositionen att den verkar för att EU ska begränsa förekomsten av farliga kemikalier i textilier och en utvecklad lagstiftning på EU-nivå. Regeringen har bl.a. gemensamt med de nordiska länderna drivit på för att kommissionen ska vidta åtgärder för att främja en hållbar utveckling av textilier och mode. Bakgrunden är att stora volymer kemikalier används för produktion av textilier, från tillverkning av textilfibrer och råmaterial till behandling av de färdiga textilvarorna. Regeringen anser att det är viktigt att vardagsnära produkter som många människor exponeras för är säkra och så långt möjligt giftfria. Kemikalieinspektionen har därför fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Utfasning av farliga ämnen är en annan viktig åtgärd i kemikaliepolitiken, och regeringen har därför inrättat ett substitutionscentrum. har även drivit på för och fått igenom en strängare tolkning av informationskraven i Reachförordningen, som innebär att företag och konsumenter har lättare att få information om farliga ämnen i varor. Ytterligare ansträngningar behövs dock för att reglera ämnen som kan innebära en risk för människors hälsa eller miljön när de används i textilier (skr. 2015/16:169). Regeringen föreslår i budgetpropositionen bl.a. en satsning på hållbara textilier, vilket bidrar till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Som en del av denna satsning vill regeringen stödja utvecklingen av hållbara affärsmodeller och att kunskapen hos konsumenter ska öka för en mer hållbar konsumtion av textilier och en ökad återanvändning. Regeringen föreslår därför att anslag ökas med 2018. Därefter beräknas anslaget ökas med 2019–2020. Vidare förslår regeringen att för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes anslag ökas med 2018 för samma syfte. –2022 beräknas anslaget ökas med . biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Kemikalieinspektionen har i en rapport inom ramen för sitt uppdrag med handlingsplanen för en giftfri vardag undersökt triklosan, triklokarban och 17 andra konserveringsmedel som finns i tvål, schampo och andra kosmetiska produkter för att se om det finns behov av nationella åtgärder eller begränsningar av ämnena (Triklosan och andra konserveringsmedel i kosmetiska produkter, rapport 3/17). I rapporten bedömer myndigheten att det inte är lämpligt att införa nationella regler för att begränsa enskilda konserveringsmedel eftersom en sådan åtgärd inte är proportionerlig. Det pågår redan EU-processer för de ämnen som Kemikalieinspektionen bedömer kan medföra de största riskerna, dvs. ämnena triklosan, triklokarban och climbazol. Myndigheten anser att det är mer lämpligt att agera genom Reach-förordningen som reglerar ämnen snarare än en viss produktgrupp. Vidare avser Kemikalieinspektionen tillsammans med andra myndigheter att verka för att kosmetikaförordningens bilaga om konserveringsmedel granskas på nytt och vid behov revideras så att alla ämnen är tillräckligt utvärderade och säkra att använda. Rapporten har remitterats och bereds nu vidare inom . När det gäller ämnet triklokarban är det föremål för en riskhanteringsanalys inom Reach baserat på misstänkt hormonstörande egenskaper. Enligt uppgift från är ämnet inte heller längre godkänt som konserverings- eller desinfektionsmedel i konsumentprodukter, med undantag för kosmetiska produkter. Eftersom inget företag har ansökt om godkännande för triklokarban under biocidförordningen är ämnet inte längre godkänt. Det var tidigare möjligt att använda triklokarban i behandlade varor utan godkännande. har löpt ut. När det gäller ämnet triklosan genomgår det ämnesutvärdering inom Reach baserat på bl.a. misstänkt hormonstörande egenskaper. Den efterfrågade informationen ska vara den europeiska kemikaliemyndigheten till handa . Triklosan är inte tillåtet som biocid i hygienprodukter på grund av dels att säker användning inte kunde garanteras, dels bristande effektivitet mot mikroorganismer. Enligt uppgift från Kemikalieinspektionen är det tillåtet att använda silver, eller närmare bestämt vissa olika kemiska föreningar med silver, i konsumentprodukter i konserverande syfte eller desinfektionssyfte, dvs. Det pågår fortfarande en utvärdering inom ramen för EU:s biocidförordning. har utsetts till utvärderande medlemsland för ett antal olika silverföreningar som ingår i översynsprogrammet för biocider. Det är Kemikalieinspektionen som utför utvärderingen i egenskap av behörig myndighet. I uppgiften ingår att utvärdera de risker för människors hälsa och miljön som är förknippade med användningen av silver i olika typer av biocidprodukter. Resultatet av utvärderingen kommer att presenteras i en riskbedömningsrapport som kommer att ligga till grund för kommissionens beslut om huruvida silverföreningar ska godkännas och därmed få användas som biocid även . Biocidprodukter som innehåller silverföreningar som inte är godkända och inte är under utvärdering inom översynsprogrammet får inte säljas i . Varor som är behandlade med silver får inte släppas ut på marknaden efter om inte silverföreningen är godkänd för användningen i fråga. Utvärderingen av de första silverämnena väntas bli klar . Vidare pågår även en ämnesutvärdering av silver (i nanoform) under Reach. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisas att när det gäller användningen av dentalt amalgam kommer den att begränsas inom EU. Detta har varit en profilfråga för . Förordningen begränsar även starkt möjligheten att exportera kvicksilver genom att utöka EU:s exportförbud till att gälla fler kvicksilverföreningar och kvicksilver i produkter. Förordningen som ska begränsa användningen av dentalt amalgam antogs , och de nya EU-reglerna väntas börja gälla . Enligt information från Kemikalieinspektionen upphör undantaget från förbud mot att använda dentalt amalgam . Därefter krävs dispens från Kemikalieinspektionen. När det gäller den nya EU-förordningens påverkan på de svenska kvicksilverreglerna finns det vissa begränsningar av amalgamanvändning i artikel 10. Till exempel får tandamalgam fr.o.m. inte användas vid tandvårdsbehandlingar av mjölktänder, barn och gravida eller ammande kvinnor, såvida det inte bedöms nödvändigt på grund av särskilda medicinska behov. Dessa begränsningar kan inte ge dispens ifrån. Minamatakonventionen om kvicksilver antogs i FN 2013. Konventionen reglerar samtliga delar av kvicksilvrets livscykel, från brytning till avfallshantering, inklusive utsläpp till luft. Konventionen reglerar användningen av kvicksilver både i produkter och i industriella processer, genom begränsningar och förbud som i de flesta fall gäller . ratificerade konventionen , och den trädde i kraft . Farliga ämnen i byggprodukter