bet · H601SkU5 · 2018-11-30 00:00:00 — Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i lagstiftningen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Ändringarna föreslås med anledning av de påpekanden som det globala forumet för transparens och informationsutbyte i fråga om skatter gjorde vid utvärderingen av den svenska lagstiftningen om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag till ändring av skyldigheten att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Ändringen innebär att ersättning som kan bli föremål för särskild löneskatt ska redovisas i en årlig kontrolluppgift. Utskottet ställer sig slutligen bakom regeringens förslag till ändringar i lagen om skatt på spel och i inkomstskattelagen. Ändringarna innebär att vissa typer av spel som anordnas med tillstånd enligt lotterilagen ska jämställas med licenspliktiga spel och därmed beskattas samt att spel med tillstånd enligt lotterilagen vid tillämpningen av inkomstskattelagens bestämmelse om skattefrihet för spelvinster ska jämställas med spel som inte kräver licens och därmed vara skattebefriade. Ändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2018/19:9 Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 2. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) med den ändringen att ordet ”bruttobeloppet” där det nämns första gången i 22 b kap 8 § andra stycket ska bytas ut mot ”bruttobelopp”, 3. lag om ändring i lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , 4. lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton med den ändringen att ordet ”itredje” i 2 kap. 9 § tredje stycket ska bytas ut mot orden ”i” och ”tredje”, 5. lag om ändring i lagen (2018:625) om ändring i lagen (2017:1226) om ändring i lagen (2017:387) om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 6. lag om ändring i lagen (2018:1139) om skatt på spel, 7. lag om ändring i lagen (2018:1143) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 8. lag om ändring i lagen (2018:1206) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller proposition 2018/19:9 punkterna 1–8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (S), (V), Boriana (M), (SD), (S), (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2018/19:9 Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. undertecknade ett multilateralt avtal om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (The Multilateral Competent Authority Agreement, MCAA). Avtalet innebär att de gemensamma rapporteringsnormerna (Common Reporting Standard, CRS) ska genomföras och tillämpas i . CRS är rapporteringsnormer framtagna av och utveckling (), vars syfte är att införa en gemensam standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Standarden bygger på de bilaterala FATCA-avtalen (Foreign Account Tax Compliance Act). antogs ändringar i rådets direktiv /16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (Directive on Administrative Cooperation in the Field of Direct Taxation., DAC 2). DAC 2 innebar att CRS togs in i direktivet. MCAA innebär att standard för utbyte av upplysningar om finansiella konton ska genomföras och tillämpas i . Avtalet hade undertecknats av 103 stater och jurisdiktioner. och nästan alla EU:s övriga medlemsstater har åtagit sig att genomföra avtalet och att påbörja utbytet . MCAA och DAC 2 genomfördes i svensk lagstiftning enligt förslag i propositionen En global standard för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2015/16:29). Lagstiftningen trädde i kraft . De flesta bestämmelserna togs in i den nya lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton, förkortad IDKAL, i den nya lagen (2015:912) om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och i skatteförfarandelagens (2011:1244) nya 22 b kap. Diskussionerna fortsatte därefter inom och också mellan företag och myndigheter i samt mellan myndigheter i och i andra länder. I samband med diskussionerna framkom att det på vissa områden i den svenska lagstiftningen fanns behov av justeringar. Dessa ändringar gjordes efter förslag i propositionen Vissa ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton (prop. 2016/17:48). Ändringarna trädde i kraft . Det globala forumet för transparens och informationsutbyte i fråga om skatter (det globala forumet) utvärderade den svenska lagstiftningens förenlighet med åtaganden enligt MCAA. I det globala forumets arbetsgrupp för automatiskt informationsutbyte finns närmare 90 länder representerade. Det är representanter för dessa länder som går igenom och diskuterar varje lands nationella lagstiftning. De föreslagna ändringarna i propositionen har sin grund i att det globala forumet i samband med utvärderingen påpekade att vissa brister förekommer i den svenska lagstiftningen. Genom lagstiftning som trädde i kraft genomfördes MCAA i . Därigenom genomfördes även rådets direktiv /107/EU av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning i svensk lag. utvärderar det globala forumet varje lands lagstiftning. Denna proposition innehåller förslag till de justeringar som behöver göras med anledning av påpekanden vid utvärderingen. Regeringen föreslår också att skyldigheten att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen ska justeras. Regeringen föreslår vidare att spel på varuspelsautomater, landbaserade värdeautomater, roulettspel, kortspel och tärningsspel, som anordnas med tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000), ska beskattas enligt lagen (2018:1139) om skatt på spel på samma sätt som om de tillhandahålls med licens enligt spellagen (2018:1138). Regeringen föreslår slutligen ändringar i bestämmelser om kapitalbeskattning för att säkerställa att vinster i spel som tillhandahålls med tillstånd enligt lotterilagen ska vara skattefria för spelare även efter . Ändringarna föreslås träda i kraft . Ytterligare ändringar vad gäller automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton och några andra skattefrågor Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till ändringar och lagtekniska förtydliganden i den svenska lagstiftningen om automatiskt utbyte om finansiella konton. bifaller vidare regeringens förslag till ändring av skyldigheten att lämna uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen och förslag till ändringar så att vissa typer av spel som anordnas med tillstånd enligt lotterilagen ska jämställas med licenspliktiga spel samt att spel med tillstånd enligt lotterilagen vid tillämpningen av inkomstskattelagens bestämmelse om skattefrihet för spelvinster ska jämställas med spel som inte kräver licens. Automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton Den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton infördes i svensk lagstiftning 2016. Standarden omfattar bl.a. skyldigheter för rapporteringsskyldiga finansiella institut att identifiera finansiella konton som innehas av personer eller enheter med hemvist i en annan eller andra stater eller jurisdiktioner, skyldigheter för rapporteringsskyldiga finansiella institut att lämna uppgifter till om de konton som identifierats och skyldigheter för att överföra information till en annan eller andra staters eller jurisdiktioners behöriga myndigheter. Identifiering av rapporteringspliktiga konton När det gäller bestämmelsen i 2 kap. 9 § IDKAL, som innehåller en definition av finansiellt institut som är en investeringsenhet, uppmärksammades det vid utvärderingen att det inte anges uttryckligen i den svenska lagtexten att bestämmelserna ska tolkas i överensstämmelse med definitionen av finansiellt institut i rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, (Financial Action Task Force, FATF), i lydelsen . Regeringen föreslår därför att det tas in ett förtydligande om detta både i IDKAL och i motsvarande bestämmelse i lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av , förkortad IDKL. I relevanta bestämmelser i , i CRS och i bilaga I till DAC används den engelska termen termination. I den svenska lagtexten används termen uppsägning. Den svenska termen uppsägning synes enligt regeringen ha ett något för snävt tillämpningsområde, eftersom termen termination borde innefatta även situationer när avtalet upphör av något annat skäl än uppsägning. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna i 2 kap. 15 § IDKL och IDKAL ska justeras på så sätt att termen uppsägning ersätts med termerna uppsägning eller annat upphörande. I 2 kap. 21 § IDKL och 2 kap. 22 § IDKAL anges vad som avses med en andel i eget kapital. I samband med att den svenska lagstiftningen utvärderades av det globala forumet uppmärksammades det att det dock inte anges vad som avses med begreppet i fråga om truster. Med anledning av den utvärdering och de diskussioner som förts i det globala forumet bör det enligt regeringen i lagtexten även förklaras att en andel i eget kapital när det gäller truster som är finansiella institut ska anses innehas av varje person som betraktas som stiftare eller förmånstagare för hela eller en del av trusten eller en annan fysisk person som utövar verklig kontroll över trusten. Vidare föreslår regeringen att det i enlighet med i både IDKL och IDKAL ska tydliggöras att en person ska betraktas som förmånstagare till en trust om personen har rätt att direkt eller indirekt, såsom genom ombud, erhålla en fixerad eller diskretionär utdelning från trusten. I samband med utvärderingen av den svenska lagstiftningen uppmärksammades det vidare att det inte uttryckligen anges att det rapporteringsskyldiga finansiella institutet måste ha processer och rutiner för att en tjänsteman ska upptäcka om och när omständigheterna ändras på ett sådant sätt att kontot blir rapporteringspliktigt. Regeringen föreslår därför ett tydliggörande i detta avseende i både IDKL och IDKAL. Vid utvärderingen uppmärksammades det också att det bör förtydligas när det finns skäl att anta att en kontohavare har hemvist i en annan stat eller jurisdiktion. Regeringen föreslår därför förtydliganden även i dessa avseenden. I 8 kap. 3 § IDKAL finns bestämmelser om beräkning av saldo eller värde. Enligt ordalydelsen gäller bestämmelserna endast vid tillämpning av 4–8 kap. Regeringen föreslår att 8 kap. 3 § IDKAL ändras så att det klargörs att bestämmelserna ska tillämpas även i fråga om beräkning av saldo eller värde enligt 3 kap. Sådana beräkningar är aktuella för att avgöra om ett finansiellt institut är en kvalificerad utfärdare av kreditkort, om ett konto är ett kvalificerat kreditkortskonto eller om ett konto är ett vilande konto. I 2 kap. 9 § IDKL respektive IDKAL anges vilka enheter som är sådana finansiella institut som benämns investeringsenheter. Där framgår bl.a. att en enhet är en investeringsenhet om dess bruttointäkter huvudsakligen kommer från investering i, återinvestering i eller handel med finansiella tillgångar och den förvaltas av en annan enhet som är ett finansiellt institut. I samband med utvärderingen uppmärksammades att den svenska lagstiftningen inte innehåller någon sådan förklaring som finns i de internationella regelverken av vad som avses med att en enhets bruttointäkter huvudsakligen kommer från en viss verksamhet. Det finns därför enligt regeringen anledning att förtydliga detta. Regeringen föreslår därför att det tas in en bestämmelse i 2 kap. 9 § IDKAL som klargör att en enhet i detta sammanhang huvudsakligen ska anses bedriva en eller flera verksamheter, eller att dess bruttointäkter huvudsakligen ska anses komma från en eller flera verksamheter, om dess samlade intäkter som härrör från dessa verksamheter motsvarar eller överstiger av enhetens sammanlagda intäkter som är kortast av den treårsperiod som avslutas vid utgången av det räkenskapsår som föregår den tidpunkt då bedömningen görs jämfört med den period som enheten har existerat. Innehåll i kontrolluppgifter om rapporteringspliktiga konton Med anledning av den utvärdering som gjorts och de diskussioner som förts i det globala forumet bör det enligt regeringen tydliggöras i lagtexten att när det är fråga om försäkringsavtal med kontantvärde eller livränteavtal avses med saldo eller värde kontantvärdet eller återköpsvärdet. Regeringen föreslår vidare att det ska klargöras att en uppgift också ska lämnas om den faktiska omständigheten att kontot har avslutats. Det bör enligt regeringen vidare förtydligas i lagtexten att begreppet bruttobelopp som används i den svenska lagtexten är detsamma som används i CRS. För att den svenska lagtexten närmare ska överensstämma med det som anges i de internationella bestämmelserna föreslår regeringen också att det ska tydliggöras att de belopp som ska rapporteras är sådana som tillgodoräknats eller betalats ut till kontot eller avseende kontot . Vid utvärderingen har det vidare uppmärksammats att det inte framgår av de svenska bestämmelserna i lagen att det belopp som ska rapporteras innefattar t.ex. det sammanräknade beloppet av betalningar som har gjorts till kontohavaren med anledning av inlösen. Regeringen föreslår därför att även detta ska tydliggöras i lagtexten. Uppgift om saldo eller värde för odokumenterade konton Vid diskussioner i internationella sammanhang har det enligt regeringen framkommit att skattemyndigheterna förutom uppgift om kontots identifikationsuppgifter, även förväntas inhämta uppgifter om odokumenterade kontons saldon eller värden. Regeringen föreslår därför att en bestämmelse ska införas om att det i kontrolluppgift om odokumenterade konton även ska lämnas en uppgift om kontots saldo eller värde vid utgången av året. Ytterligare uppgifter om personer med bestämmande inflytande och kontohavare som är enheter Vid diskussioner i och med andra länder har det enligt regeringen konstaterats att skattemyndigheterna även förväntas inhämta och utbyta uppgifter om på vilket sätt en person med bestämmande inflytande har inflytande över enheten och vilken typ av kontohavare det är fråga om. Regeringen föreslår därför att bestämmelser ska tas in i 22 b kap. 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, om att en kontrolluppgift om alla rapporteringspliktiga konton som innehas av enheter ska innehålla en uppgift om på vilket sätt fysiska personer som kontrolluppgift lämnas för har ett bestämmande inflytande över enheten. Eftersom det inte alltid framgår av uppgifterna om kontohavaren är en passiv, icke-finansiell enhet eller en annan enhet föreslår regeringen vidare att en bestämmelse ska tas in om att kontrolluppgiften även ska innehålla dessa uppgifter. Intyganden innan ett nytt konto öppnas I samband med att den svenska lagstiftningen utvärderades uppmärksammades att det i lagstiftningen inte ställs något krav på att intyganden ska inhämtas innan konton öppnas eftersom det räcker att intyganden inhämtas i samband med att konton öppnas. Det uppmärksammades även att det i den svenska lagstiftningen saknas andra starka åtgärder för att se till att giltiga intyganden alltid kommer in. Bestämmelser om sådana starka åtgärder behöver därför enligt det globala forumet tas in i lagstiftningen. Att införa ett system med betydande straffavgifter i de fall då ett intygande inte kommer in är enligt regeringen förenat med svårigheter och ett sådant system är därför inte den lämpligaste åtgärden. Regeringen gör dock bedömningen att det ska införas bestämmelser om att intyganden enligt 5 och 7 kap. IDKL respektive IDKAL ska inhämtas innan ett nytt konto öppnas. Regeringen föreslår vidare att bestämmelser ska införas om att när även ett intygande eller intyganden som innehåller skatteregistreringsnummer och, i förekommande fall, födelsedatum för kontohavare eller personer med bestämmande inflytande behöver inhämtas, ska också detta eller dessa ha inhämtats innan ett konto öppnas. Med hänsyn till den sekretess som råder i förhållandet mellan en advokat och en klient infördes ett undantag vid genomförandet av , CRS och DAC 2 i svensk rätt. Den svenska regleringen innebar att ett undantag från regeln om ombud, förmyndare, förvaltare eller förmedlare görs i de fall det är fråga om en advokat som förvaltar ett finansiellt konto till förmån för en klient. I den rekommendation som det globala forumet fastställt i samband med utvärderingen anges dock att undantaget för advokaters klientmedelskonton innebär att den svenska lagstiftningen inte överensstämmer med den globala standard som åtagit sig att genomföra enligt MCAA. Det automatiska informationsutbytet om finansiella konton syftar enligt regeringen till att motverka skatteundandragande och skattefusk. För att detta syfte ska uppnås är det enligt regeringens mening avgörande att alla länder som deltar i samarbetet genomför de internationella regelverken korrekt i nationell lagstiftning. Om ska kunna ställa krav på att andra länder genomför reglerna korrekt är det regeringens mening att även måste göra det på ett sätt som bedöms korrekt av EU:s övriga medlemsstater och andra avtalsparter. För att den svenska lagstiftningens krav på att finansiella institut identifierar rapporteringspliktiga konton ska stå i överensstämmelse med de krav som ställs i de internationella regelverken bedömer regeringen att undantagen när det gäller vem som är att anse som kontohavare i 2 kap. 16 § IDKL respektive IDKAL för advokaters klientmedelskonton behöver tas bort. För att säkerställa att det finansiella institutet kan fullgöra sin rapporteringsskyldighet utan hinder av advokaters tystnadsplikt föreslår regeringen även att en bestämmelse ska införas om att advokaten eller advokatbyrån på begäran ska lämna en uppgift om kontohavarens identitet till det rapporteringsskyldiga finansiella institut där kontot finns. Undantagen för finansiella institut och konton begränsas För att se till att den svenska lagstiftningen lever upp till kraven i CRS föreslår regeringen att undantaget från rapporteringsskyldighet för pensionsstiftelser begränsas till fall då arbetsgivaren, vars ansvar för pensionsutfästelse stiftelsen tryggar, är obegränsat skattskyldig i och varken är en investeringsenhet eller en passiv, icke-finansiell enhet. När det gäller vinstandelsstiftelser konstaterades det vid utvärderingen att undantaget för dessa inte lever upp till kraven i CRS. En av anledningarna till detta är att det tidsmässiga hinder som finns i svensk lagstiftning mot att få del av avsättningarna är att ska ha passerat, vilket är en för att stiftelserna ska kunna liknas vid pensionsfonder. Även om det i praktiken kan vara så att vissa vinstandelsstiftelser inte gör utbetalningar innan den anställde har gått i pension, innebär det enligt regeringen ett problem att det inte finns några sådana legala krav, eftersom det då finns en risk att personer som är skattskyldiga i andra länder startar vinstandelsstiftelser och tillskjuter obeskattade medel för att undgå rapportering. Om vinstandelsstiftelserna är undantagna från rapporteringsskyldighet sker inget informationsutbyte med de länder där de anställda har hemvist. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det specifika undantaget från rapporteringsskyldighet för vinstandelsstiftelser ska tas bort. Regeringen konstaterar att utbetalningar från privata pensionsförsäkringar och pensionssparkonton inte behandlas enhetligt i det svenska skatteavtalsnätet. I fråga om en person som har hemvist i en stat med vilken har ett skatteavtal som uteslutande ger beskattningsrätten till hemviststaten beskattas således inte uttagen i . kan det enligt regeringen föreligga skatteplikt i hemviststaten utan att det föreligger någon rapporteringsplikt i . Om en sådan försäkring är undantagen från rapporteringsplikt kan den enligt regeringen utnyttjas av personer med hemvist i andra länder för att gömma undan obeskattade tillgångar eftersom uppgifter om tillgångarna inte kommer att utbytas automatiskt med det land där personen har sin hemvist. Regeringen föreslår därför att undantagen från rapporteringsplikt för pensionssparkonton och privata pensionsförsäkringar tas bort. När det gäller undantaget från rapporteringsplikt för konton som innehas av dödsbon konstaterar regeringen att detta inte har någon tidsbegränsning och således är tillämpligt så länge dödsboet består. Även om ett dödsbo normalt sett skiftas och därmed upphör inom efter dödsfallet, finns det i svensk lagstiftning ingen absolut bortre tidsgräns för när ett dödsbo måste skiftas. Enligt regeringens mening bör undantaget dock begränsas för att undvika att vissa personer börjar låta dessa konton bestå för att undvika rapportering enligt CRS, DAC och . Regeringen föreslår därför att begränsningen ska utformas så att konton som innehas av dödsbon är undantagna från rapporteringsplikt t.o.m. det fjärde kalenderåret efter det kalenderår då dödsfallet inträffade. I samband med att lagstiftning utvärderades av det globala forumet uppmärksammades det att det finns brister när det gäller åtgärder för att se till att rapporteringsskyldiga finansiella institut lever upp till sina skyldigheter att samla in och bevara handlingar, uppgifter och annan dokumentation på det sätt som anges i svensk lagstiftning. Regeringen konstaterar att det vid det ursprungliga genomförandet av CRS och DAC 2 inte infördes någon sanktion för brister i dokumentation eftersom man bedömde att det inte var nödvändigt. avtalsparter och andra medlemsstater i EU m.fl. har , inom ramen för det globala forumet, konstaterat att bestämmelser om en sådan sanktion behöver finnas i nationell rätt för att lagstiftningen ska anses leva upp till kraven i CRS. Förslaget att införa en dokumentationsavgift föranleds enligt regeringen inte av att det skulle finnas något konkret som talar för att det finns brister i dokumentationen i , utan av att CRS och DAC innebär att sådana bestämmelser ska finnas i nationell rätt. Regeringen föreslår därför att en dokumentationsavgift ska införas som är utformad på ett sådant sätt att en avgift per finansiellt konto kan påföras. Enligt regeringens mening är det rimligt att dokumentationsavgiftens belopp bestäms till en nivå som ligger mitt emellan och kontrollavgiftens storlek om . Dokumentationsavgiften bör därför enligt regeringen uppgå till . Liksom för kontrollavgift och återkallelseavgift föreslår regeringen att dokumentationsavgiften ska vara betald senast den förfallodag som infaller närmast efter det att har gått från den dag beslutet fattades. Eftersom det inte kan uteslutas att påförande av dokumentationsavgift kan komma att bedömas som en anklagelse för brott enligt föreslår regeringen vidare att bestämmelsen i 63 kap. 7 § SFL om beviljande av anstånd med betalning av skattetillägg, återkallelseavgift och kontrollavgift även ska omfatta dokumentationsavgift.