bet · H501KU32 · 2018-01-26 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om arbete mot antisemitism och tillstyrker därmed en motion. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, som rör följande områden: arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering; åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk; och officiell ursäkt till det samiska folket; utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik; älvdalskans ställning samt teckenspråk som minoritetsspråk. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (SD). 29 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Antiziganism och romsk inkludering Åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk och officiell ursäkt till det samiska folket Utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik 1.Romsk inkludering och en nationell språk- och kulturinstitution, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 4 (L) och officiell ursäkt till det samiska folket, punkt 5 (V) 4.Utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik, punkt 6 (V) 5.Älvdalskans ställning, punkt 7 (C, KD) Arbete mot antisemitism, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om arbete mot antisemitism och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3117 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1–3 och 2017/18:251 av (M). Romsk inkludering och en nationell språk- och kulturinstitution 2017/18:3120 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1–4. Reservation 1 (M, C, L, KD) Strategin för romsk inkludering 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 12. Åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk 2017/18:380 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:604 av och (båda S), 2017/18:3134 av och (båda M), 2017/18:3135 av och (båda M) och 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 2, 5, 6 och 11. Reservation 2 (L) och officiell ursäkt till det samiska folket 2017/18:2944 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2017/18:2967 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 1. Reservation 3 (V) Utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik 2017/18:2944 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2017/18:2967 av m.fl. (V) yrkandena 3–5. Reservation 4 (V) 2017/18:26 av och (båda SD), 2017/18:1209 av och (båda C) och 2017/18:2502 av (M). Reservation 5 (C, KD) 2017/18:403 av och (båda L) yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 29 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 om minoritetsfrågor. Motionsyrkandena avser följande frågor: arbete mot antisemitism; arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering; åtgärder i fråga om nationella minoriteter och minoritetsspråk; och officiell ursäkt till det samiska folket; utökat självstyre, naturresurspolitik och en samlad samepolitik; älvdalskans ställning samt teckenspråk som minoritetsspråk. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om arbete mot antisemitism och tillkännager detta för regeringen. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I motion 2017/18:251 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ta fram en nationell handlingsplan mot antisemitism. Motionären framhåller att antalet hatbrott med antisemitiska motiv ökar och anför att en specifik och nationell handlingsplan mot antisemitism bör tas fram för att vända den negativa utvecklingen. I kommittémotion 2017/18:3117 av m.fl. (M, C, L, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om antisemitism och förföljelse av judar. Motionärerna menar att det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om säkerheten vid judiska synagogor och andra institutioner samt judiska evenemang och mötesplatser. Motionärerna menar att viktiga satsningar har gjorts för att öka säkerheten, men att det också är viktigt att dessa satsningar utvärderas och att säkerhetsläget kontinuerligt följs upp. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en dialog med företrädare för det judiska civilsamhället. Denna dialog behöver enligt motionärerna föras på ett sätt som fångar upp olika aspekter och tar hänsyn till att situationen när det gäller antisemitism och hotbilder varierar i olika delar av samhället. Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 16 kap. 8 § (BrB) föreskrivs straff för hets mot folkgrupp, och i 16 kap. 9 § BrB föreskrivs straff för olaga diskriminering. I budgetpropositionens redovisning av det minoritetspolitiska området (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 85 f.) anges att regeringen avser att inrätta en ny stödordning för säkerhetshöjande åtgärder i det civila samhället och vidta särskilda åtgärder för den judiska minoriteten. En särskild utredare har getts i uppdrag att ta fram den nya stödordningen (Ku 2017:D). Uppdraget redovisades och bereds inom . Av regleringsbrevet för avseende anslag 6:1 Allmänna val och demokrati framgår att Myndigheten för stöd till trossamfund och Kammarkollegiet tilldelas medel för säkerhetshöjande åtgärder. Vidare tilldelas Kammarkollegiet medel för att möjliggöra hågkomstresor till minnesplatser (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 80). Regeringen noterar vidare att den kommer att fortsätta det strategiska och samlade arbetet mot bl.a. antisemitism, antiziganism och rasism mot samer, kopplat till den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Nationell plan mot rasism och hatbrott Regeringen beslutade om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Syftet med planen är att förebygga och motverka rasism, hatbrott och polarisering i samhället. Vidare syftar planen till att ge statliga och civila aktörer bättre förutsättningar för att kunna samverka och till att underlätta uppföljning av insatser. Planen ska utgöra en grund och en inriktning för arbetet mot rasism och hatbrott inom särskilt viktiga strategiska områden som regeringen har identifierat. Inom dessa strategiska områden har regeringen identifierat vilka huvudsakliga problem som finns samt vilka åtgärder som bör vidtas utöver de som redan pågår. De fem områdena är – mer kunskap, utbildning och forskning – förbättrad samordning och uppföljning – civila samhället: ökat stöd och fördjupad dialog – förstärkt förebyggande arbete på nätet – ett mer aktivt rättsväsen. Insatser i den nationella planen inbegriper bl.a. följande: – kommer att kartlägga skyddet av barn och unga på internet vad avser rasism, liknande former av fientlighet, hatbrott och extremism. – förlängs t.o.m. i syfte att förebygga rasism på nätet. Detta sker genom en höjning av barns och ungas medie- och informationskunnighet. – Uppdraget till Forum för levande historia att utbilda om rasism i historien och utvidgas och förlängs. Förutom skolpersonal kommer även yrkesgrupper som arbetsförmedlare, socialarbetare och polisanställda att ha möjlighet att delta i utbildningsinsatserna. – Forum för levande historia får också i uppdrag att ansvara för att samordna och följa upp arbetet inom ramen för planen. Myndigheten kommer bl.a. att regelbundet genomföra erfarenhets-, kunskaps- och informations-utbyten. Myndigheten ska också utveckla ett uppföljningssystem om utvecklingen på området. – i får i uppdrag att utveckla arbetsformer för att stärka krisberedskapen mot rasism och extremism. – Regeringen ökar fördelningen av medel för att främja verksamheter specifikt mot afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi, rasism mot samer, homofobi och transfobi. – Regeringen kommer att bjuda in till dialoger om afrofobi och islamofobi utöver de återkommande dialoger som förs om antisemitism, antiziganism och rasism mot samer. Åtgärder mot rasism och hatbrott aviserade regeringen följande nya åtgärder mot rasism och hatbrott: – Regeringen ska ge ytterligare stöd till säkerhetsarbetet på skolor med hot-bild. – (Brå) får i uppdrag att göra en fördjupad studie av de antisemitiska hatbrotten. Med detta som bas ska arbetet mot de antisemitiska hatbrotten effektiviseras och förstärkas. – Regeringen avser att bjuda in till en internationell konferens för att hedra offren för Förintelsen och tillsammans med andra länder och organisationer fortsätta att utveckla insatserna för att förhindra nya övergrepp mot mänskligheten. Regeringen gav Brå i uppdrag att göra en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott. Brå ska i studien belysa den antisemitiska hatbrottslighetens karaktär med fokus på gärningspersoner i syfte att få förbättrad kunskap för att kunna stärka det förebyggande arbetet. Regeringen framhåller att både nationella och internationella rapporter på olika sätt har lyft att upplevelser av utsatthet, hot och hat har ökat bland judar i . Mot denna bakgrund, menar regeringen, bör Brå få i uppdrag att göra en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott. En redovisning av uppdraget ska lämnas till . Utskottet behandlade i betänkande 2013/14:KU24 en motion om stärkt arbete mot bl.a. antisemitism. Utskottet anförde att judars utsatthet är en viktig fråga och att varje form av uttryck för antisemitism är oacceptabel i en tolerant och öppen demokrati. Vidare anförde utskottet att det följer av svensk lag att hets mot folkgrupp och olaga diskriminering medför straffrättsliga påföljder. Utskottet konstaterade att regeringen hade vidtagit och fortfarande vidtog åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism och liknande former av intolerans. Utskottet önskade därför inte att i detta läge ställa sig bakom något tillkännagivande. avstyrkte utskottet en motion med fyra yrkanden om antisemitism (bet. 2016/17:KU16). Utskottet konstaterade att regeringen vidtar åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism, intolerans och hatbrott och var därför inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande. En reservation lämnades (M, C, L, KD). Hatbrott, fördomar och diskriminering är ett allvarligt samhällsproblem som direkt eller indirekt drabbar många. Oavsett bakgrund, religion, hudfärg eller andra personliga egenskaper har varje individ rätt att leva sitt liv utan att behöva känna rädsla. Tyvärr är detta inte fallet. En av de grupper som genom historien utsatts för fördomar, fientlighet och öppen förföljelse är den judiska befolkningen. Förintelsen av sex miljoner judar – det mest omfattande folkmordet mänskligheten sett – är det mest extrema uttrycket för detta, men antisemitiska föreställningar är också ett reellt samhällshot , i . De antisemitiska terrordåden i och 2015 visar att antisemitismen ger upphov till en hotbild som behöver tas på största allvar. Det är därför av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring. Det är också angeläget att det sker ett kontinuerligt arbete för att sprida kunskap om förföljelsen mot judar genom historien och fram till våra dagar, och att detta arbete bedrivs på ett sätt som gör att kunskapen når fram till alla delar av den svenska befolkningen. Viktiga satsningar har gjorts för att öka säkerheten vid judiska synagogor och andra institutioner samt judiska evenemang och mötesplatser. Det är viktigt att dessa satsningar utvärderas och att säkerhetsläget kontinuerligt följs upp. Ingen ska behöva känna fruktan eller oro inför att besöka synagogan, den judiska skolan eller någon annan judisk institution. Arbetet mot antisemitism och för judisk säkerhet behöver läggas upp i kontinuerlig dialog med det judiska civilsamhället och dess olika företrädare. Denna dialog behöver föras på ett sätt som fångar upp olika aspekter och tar hänsyn till att situationen vad gäller antisemitism och hotbilder varierar i olika delar av samhället. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om arbete mot antisemitism och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion 2017/18:3117 (M, C, L, KD) och avstyrker motion 2017/18:251 (M). Antiziganism och romsk inkludering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antiziganism och romsk inkludering. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). Romsk inkludering och en nationell språk- och kulturinstitution I kommittémotion 2017/18:3120 av m.fl. (M, C, L, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett fortsatt arbete för att synliggöra av behandlingen av romer och resande under svenskt 1900-tal. Motionärerna menar att om övergrepp och kränkningar av romer under detta århundrade är ett centralt underlag i denna kunskapsspridning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en tydlig jämställdhetsdimension i arbetet för romsk inkludering. Motionärerna framhåller att jämställdhetsaspekten ska vara integrerad i alla åtgärder som vidtas mot antiziganism och för romsk inkludering. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av fortsatt utvecklingsarbete för samråd och dialog med det romska civilsamhället. Motionärerna menar att detta är en förutsättning för att förtroendeklyftan mellan romer och det offentliga liksom samhället i stort ska kunna minskas. Motionärerna menar vidare att det utvecklingsarbete som pågår inom myndigheter och kommuner när det gäller olika former för samråd och dialog med romer och resande samt romska företrädare behöver spridas vidare. I yrkande 4 begärs att tillkännager för regeringen vikten av att, i nära samråd med det romska civilsamhället, överväga att inrätta en romsk nationell språk- och kulturinstitution. Motionärerna framhåller dock att institutionens uppdrag inte får bli så brett och allmänt hållet att romska språk-, historie- och kulturfrågor riskerar att försvinna i mängden. Strategin för romsk inkludering I kommittémotion 2017/18:3587 av m.fl. (L) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om ett genomförande av strategin för romsk inkludering som antogs av den förra regeringen. Strategin handlar bl.a. om att synliggöra det historiska förtryck som svenska romer utsatts för, att öka dialogen mellan kommuner och myndigheter och företrädare för romer samt att underlätta utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder. Motionärerna fram-håller vidare att strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden. Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 16 kap. 8 § (BrB) föreskrivs straff för hets mot folkgrupp. Den som i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller någon annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning ska enligt bestämmelsen dömas för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . I 16 kap. 9 § BrB föreskrivs straff för olaga diskriminering. En närings-idkare, eller någon som är anställd i näringsverksamhet eller i allmän tjänst eller som annars handlar på en näringsidkares vägnar eller har ett allmänt uppdrag, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse ska dömas för olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . För olaga diskriminering döms även en anordnare av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till en sådan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom eller henne tillträde till sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. Kommissionen ut-värderar de enskilda medlemsstaternas genomförande av strategierna och rapporterar till och rådet. En halvtidsöversyn publicerades (KOM(2017) 458). befinner sig i den fjärde respektive den sjätte övervakningsomgången när det gäller hur väl följer ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3), språkstadgan. I dessa övervakningsomgångar granskar hur väl konventionsstaternas efterlevnad av de internationella åtaganden som följer av respektive konvention. genomförde för språkstadgan ett landbesök för att skaffa ytterligare information om utvecklingen i , och beslutade att anta ett antal rekommendationer. Fyra av fem rekommendationer rör behovet av åtgärder på utbildningsområdet. Bland annat rekommenderas att säkerställa att utbildningen i minoritets-språken ger elever möjlighet att uppnå ordentlig läs- och skrivkunnighet i minoritetsspråken. Den femte rekommendationen gäller inrättandet av språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib med samiskt språkcentrum som förlaga. Rekommendationerna utgör enligt regeringen underlag för dess fortsatta arbete inom området (prop. 2017/18:1 utg.omr. 87–88). överlämnade regeringen skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). Det övergripande målet i strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I skrivelsen behandlas regeringens bedömningar, mål och förslag till åtgärder inom områdena styrning och kunskapsuppbyggnad, utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhället. I strategin ingick även en satsning på ett utvecklingsarbete främst inom områdena utbildning och arbete – 2015 i ett antal pilotkommuner, för vilken regeringen avsatte särskilda medel (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:62). I skrivelsen framhölls att en regelbunden uppföljning bör göras utifrån verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden och att regeringen bör rapportera till i budgetpropositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 17 f.). Strategin behandlades av (bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism i syfte att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och samhället i övrigt (dir. 2014:47). Kommissionen hade bl.a. i uppdrag att samla och sprida kunskap om antiziganism och identifiera och förmedla åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. presenterades också departements-promemorian Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Syftet med vitboken är att ge ett erkännande åt offren och deras anhöriga och skapa förståelse för den romska minoritetens situation . Kommissionen mot antiziganism fick i ett tilläggsdirektiv i uppdrag att ta fram och sprida ett material baserat på vitboken till skolor och andra delar av samhället (dir. 2014:121). Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:44). I detta och andra rapporter som togs fram (dnr Ku2015/00416/DISK) framgår bl.a. att det finns ett samband mellan de historiska övergrepp som beskrivs i Den mörka och okända historien och romers utsatta situation i det svenska samhället. Kommissionen menar att det negativa förhållningssätt som har präglat många av de statliga och kommunala åtgärderna i fråga om romer fortlever och påverkar romers tillgång till de mänskliga rättigheterna än . I slutbetänkandet lämnas ett antal rekommendationer till regeringen med utgångspunkt från kommissionens övergripande slutsats om att det i stor utsträckning saknas styrning och kontinuitet i politiken på området och i initiativ från andra aktörer. Inom ramen för sitt arbete har kommissionen genomfört kunskapshöjande insatser för att förebygga och motverka anti-ziganism. Bland annat har kommissionen genomfört en stor spridning av ett utbildningsmaterial med lärarhandledning som utgår från regeringens vitbok. Insatsen har riktats till skolor och andra berörda delar av samhället i hela . tillkännagav för regeringen med bifall till ett antal motionsyrkanden behovet av fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156). Av regeringens senaste redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2016/17:75), liksom av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 95), framgår att skrivelsen inte är slutbehandlad och att arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer att fortsätta. Regeringen presenterar i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 85 f.) det pågående arbetet på området antiziganism och romsk inkludering. Regeringen noterar i propositionen att enligt () bedömning har inga avgörande förändringar när det gäller förekomsten av diskriminering av romer, eller av övriga nationella minoriteter, kunnat konstateras. Antalet anmälningar från dessa grupper har varit relativt . Liksom tidigare rör dock flertalet av dessa anmälningar romer. Av anmälningarna till DO och i DO:s dialog med romer framkommer att romer är en särskilt utsatt grupp inom många samhällsområden. Regeringen redovisade ett antal insatser för att motverka utsatthet och diskriminering i budgetpropositionen. Bland annat beslutade regeringen , efter att ha konstaterat goda resultat i verksamheten med brobyggare, att ge och i uppdrag att ta fram och tillgängliggöra en utbildning för brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens (dnr Ku2016/00995/DISK). Regeringen beslutade även att ge deltagande kom-muner och landsting en möjlighet att ansöka om statsbidrag för utbildning av brobyggare. En första utbildningsomgång påbörjades med tolv deltagare, varav hälften var kvinnor, från sex kommuner. i har i enlighet med sitt uppdrag spridit utbildningsmaterialet Antiziganism i , som togs fram av Kommissionen mot antiziganism. har, enligt regeringen, bl.a. distribuerat materialet till skolor i ett antal kommuner och påbörjat genomförandet av en generell plan för vidare distribution. har i enlighet med sitt uppdrag att öka kunskapen i skolan om nationella minoriteter med fokus på romer (Ku2016/00520/DISK) kartlagt de kommuner som har ett pågående arbete för romsk inkludering. Kartläggningen ska fungera som ett underlag för arbetet med att utforma kunskapsstöd och nätverk för ändamålet. spred kunskap om myndighetens utbildningsmaterial som är riktat till personal inom . Materialet fungerar som stöd i bemötandet, med särskilt fokus på den romska gruppen. Regeringen noterar bl.a. att det hos i pågår metod-utveckling vad gäller samarbetsformer med romska företrädare i både kommunernas och myndigheternas verksamhet.