bet · H601UFöU2 · 2018-11-30 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller propositionen. Därmed föreslår utskottet att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. I betänkandet finns tre reservationer (SD, L) och ett särskilt yttrande (V). Proposition 2018/19:6 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Åtta yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i 1.Mål och utvärdering, punkt 2 (L) 2.Övriga frågor, punkt 3 (SD) 3.Övriga frågor, punkt 3 (L) Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Därmed bifaller proposition 2018/19:6. 2018/19:246 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 1 (L) 2018/19:239 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2018/19:246 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 2 (SD) Reservation 3 (L) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (S), (KD), (L), (MP), (M), (S), (SD) och (SD). Ärendet och dess beredning I proposition 2018/19:6 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. I betänkandet behandlas även två följdmotioner. Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). föredrogs propositionen för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet av utrikesminister m.fl., försvarsminister m.fl. och viceamiral m.fl. från Försvarsmakten. efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bl.a. utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott dessa grupper begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terrororganisationen , och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitärrätt, vidta nödvändiga åtgärder i bl.a. för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bl.a. Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositionerna 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108, 2016/17:32 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107), 2016/17:127 (bet. 2016/17:UFöU4, rskr. 2016/17:309) och 2017/18:31 (bet. 2017/18:UFöU2, rskr. 2017/18:134). I proposition 2017/18:31 föreslog regeringen att skulle medge att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande, med möjlighet att om situationen så krävde tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om ytterligare högst 150 personer t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag –2020 till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Om situationen så kräver ska det finnas en möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget ska bidra till genomförandet av utbildningsinsatsen genom skydd och bevakning vid koalitionens samtliga baser samt genom utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i för att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar om det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition 2018/19:6 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Därmed medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. avslår yrkandena i följdmotioner. Jämför det särskilda yttrandet (V). I motion 2018/19:239 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget till utbildningsinsatsen i riktas till (Regional Government) för att bidra i kampen mot terrorism och underlätta framtida självförsvar. I samma motion yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som kristna och yazidier inkluderas i koalitionens stödinsatser. Vidare anförs i yrkande 3 att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i . Motionsyrkandet ska vidare förstås som att kompensation även ska ges för det materiella stöd som kan tillkomma om motionens yrkande 5 bifalls. Motionärerna anför i yrkande 4 att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. Vidare anförs i yrkande 5 att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd. I yrkande 6 anförs att regeringen bör stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i . I motion 2018/19:246 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att utbildningsinsats i inte ska ses som ett ställningstagande mot kurdiskt självbestämmande. I samma motion yrkande 2 anförs att Irakinsatsen, i likhet med andra militära insatser utomlands, ska ha uppföljningsbara mål och att måluppfyllelsen ska utvärderas och analyseras löpande. Utskottet bekräftar i likhet med i tidigare betänkanden (senast i bet. 2017/18:UFöU2) sitt stöd till den internationella koalitionen mot Daesh och sitt stöd för att ingår i koalitionen. I den globala koalitionen ingår 74 länder, inklusive , flera andra EU-stater och länder i regionen samt fem organisationer. och ansvarar för den övergripande samordningen. ingår i koalitionens kärngrupp som består av omkring 30 bidragsgivare. Den internationella koalitionen mot Daesh har till syfte att bekämpa Daesh och stabilisera . Koalitionen bedriver arbete inom följande fem områden: • militära operationer och kontraterrorism • motverkande av terroristfinansiering • information och motbudskap deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. Målet med den militära utbildningsinsatsen är att ska kunna stå emot Daesh samt att skapa förutsättningar och strukturer för att landet självt ska kunna stå för sin långsiktiga säkerhet. Den irakiska regeringen utropade seger över Daesh i efter en omfattande militär kampanj ledd av de irakiska försvarsstyrkorna med understöd av den globala koalitionen mot Daesh. Daesh har inte längre stadigvarande kontroll över någon del av det irakiska territoriet, och terroristnätverket har försvagats betydligt. bedömer regeringen att Daesh förblir ett reellt hot mot stabilitet. FN:s generalsekreterare uppskattade i en rapport till säkerhetsrådet att terroristnätverket har 10 000 medlemmar i . Eftersom nätverket är verksamt i landet bedömer den globala koalitionen och Försvarsmakten att det finns ett fortsatt behov av militära åtgärder. Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsätta att motverka hotet från Daesh. har som målsättning att aktivt verka för att 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i koalitionens operationsplan. har vidare som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad och har kunskap i praktisk tillämpning av resolution . Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. Utskottet välkomnar i likhet med i proposition 2017/18:UFöU2 att folkrätten och mänskliga rättigheter är centrala aspekter i planeringen och genomförandet av utbildningsinsatsen och att 1325 (2000) är en integrerad del av den svenska insatsen. Försvarsmaktens personal i den militära utbildningsinsatsen i har därmed till uppgift att bidra till att internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter respekteras. Detta sker genom att inkludera internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter i utbildningen och rådgivningen till de irakiska styrkorna, inklusive skyldigheten att rapportera bevittnade eller misstänkta överträdelser av internationell humanitär rätt eller mänskliga rättigheter. Utskottet förutsätter att Försvarsmakten följer de internationella bestämmelser som gäller för respektive insats. Detta gäller också bestämmelser om rapportering av iakttagna brott m.m. Med anledning av motionsyrkandena om att det svenska militära bidraget ska riktas till och att utbildningsinsats i inte ska ses som ett ställningstagande emot kurdiskt självbestämmande konstaterar utskottet att det övergripande målet med styrkebidrag är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsätta att motverka hotet från Daesh. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bl.a. styrkornas uppgifter. Det svenska militära bidraget är en del av breda engagemang för för att uppnå långsiktig stabilitet i landet. En negativ utveckling i landet får konsekvenser för säkerheten i regionen och även globalt. Utskottet vill understryka vikten av att grogrunder till konflikter behöver hanteras för att terrorism ska kunna bekämpas på lång sikt. Utskottet konstaterar att det framför allt är fördelningen av inflytande mellan landets etniska och religiösa grupper som ger upphov till politiskt missnöje. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att nyckeln till ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt är att alla grupper känner sig inkluderade och delaktiga i landets styre. Även om spänningarna i relationerna mellan regeringen i och den autonoma regionen minskade något efter att den irakiska regeringen återtagit territoriell kontroll över områden utanför det kurdiska självstyrets tre provinser, förutsätter utskottet att regeringen noga följer utvecklingen. När det gäller motionsyrkandena om att utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena vill utskottet framhålla breda engagemang i . Det svenska väpnade bidraget till den militära utbildningsinsatsen är en del av omfattande stöd till för att främja ett demokratiskt, sammanhållet och långsiktigt stabilt samhälle i . är en stor humanitär givare till , och uppgår Sidas humanitära stöd till . Stödet kan justeras om ytterligare behov skulle uppstå. är en av världens största givare av icke öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbete (2017–2021) med med sammanlagt i stöd. Strategin syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen. I fråga om motionsyrkandet om stöd till återuppbyggnad av Nineveslätten i konstaterar utskottet att via strategin för utvecklingssamarbetet med bidrar med ett stöd om för befriade områden till FN:s utvecklingsprograms (UNDP) stabiliseringsfond (FFIS). Inom fonden lämnas stöd till återuppbyggnad av infrastruktur som t.ex. skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten och elnät samt kapacitetsstärkande av lokala myndigheter. bidrar också till insatser för utbildning och minröjning i i syfte att främja förutsättningar för återuppbyggnad och flyktingåtervändande. När det gäller motionsyrkandet om att självförsvarsgrupper för utsatta minoriteter ska inkluderas i koalitionens stödinsatser konstaterar utskottet att irakiska försvarsstyrkor får militär utbildning av koalitionen. har uppgett att det finns kristna och yazidier i de irakiska försvarsstyrkorna. deltar som en del i koalitionens tränings- och utbildningsinsats. Den snabba militära och politiska utvecklingen ställer höga krav på flexibilitet i fråga om uppgift och geografisk placering. och koalitionens samlade behov är vägledande inför beslut om det svenska bidraget. Utgångspunkten är att svensk kompetens ska användas på bästa sätt utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna och i relation till andra internationella utbildningsuppdrag. kommer det svenska bidraget gradvis att omlokaliseras från i norra till Taji, nordväst om . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det svenska bidraget bör kunna verka vid koalitionens samtliga baser i , där säkerheten så medger, så att det svenska bidragets kompetens på bästa sätt kan användas utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna. Utskottet konstaterar att det sammantagna säkerhetsläget i innebär att hotbilden är hög mot den svenska styrkan och att det finns risk för att den svenska personalen utsätts för väpnat våld. I likhet med i betänkande 2017/18:UFöU2 framhåller utskottet vikten av fortlöpande hot- och riskbedömningar för insatsens personal. Dessa fortlöpande hot- och riskbedömningar får en ännu större vikt när insatsen utifrån de irakiska försvarsstyrkornas behov ska kunna verka vid koalitionens samtliga baser och insatsen därtill har ändrat sina arbetsuppgifter. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen löpande rapporterar till eller berörda utskott om säkerhetsläget för insatsen. Det kan uppstå situationer där den svenska insatspersonalen får svårt att lösa sina uppgifter. Det kan då bli aktuellt att sätta in en tillfällig förstärkning för att bistå. Därtill behöver det finnas en plan för att insatspersonalen ska kunna evakueras. Utskottet konstaterar att det svenska styrkebidraget kommer att uppgå till högst 70 personer på plats i , medan den begärda personalramen är högst 220 personer. Det svenska bidraget ska inte ha stridande uppgifter. I likhet med i betänkande 2017/18:UFöU2 förutsätter utskottet att , genom de berörda utskotten eller i kammaren, får information om ifall en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser skulle behöva tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver 70 personer inte kan genomföras utan att ett nytt beslut fattas av . bemyndigande till regeringen att sända väpnad trupp till innebär ett betydande ansvar. Som utskottet har konstaterat i betänkanden visar erfarenheten att förluster av människoliv inte kan uteslutas vid fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser utomlands. Liksom tidigare vill utskottet understryka betydelsen av att insatsen har tillgång till kvalificerade sjukvårdsinsatser. När det gäller motionsförslaget om att det för svenskt deltagande i internationella insatser ska finnas uppföljningsbara mål och att utvärdering och analys ska ske löpande, konstaterar utskottet att vid ett flertal tillfällen har understrukit vikten av en tydlig målsättning för och utvärdering av internationella insatser och att i samband med det senaste beslutet om förlängning av svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i tillkännagav (bet. 2017/18:UFöU2 punkt 3, rskr. 2017/18:134) att regeringen ska fortsätta att utveckla målformuleringarna för denna insats för att göra målen uppföljningsbara. I regeringens skrivelse 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär samverkan tydliggör regeringen att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är central för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. ska verka för en effektiv regelbunden uppföljning nationellt och internationellt av pågående insatser. Regeringen understryker också i sin skrivelse vikten av att de internationella insatserna har realistiska mandat med tydliga mål och måluppfyllnadsmetoder, att slutmål identifieras för fler insatser och att varje insats har en väl definierad roll i förhållande till det internationella samfundets övriga ansträngningar. Utskottet konstaterar att regeringen (, och ) i enlighet med beslut återrapporterade till utrikesutskottet om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. ledamöter har inbjudits till de ovannämnda utskottssammanträdena. Regeringen bedömer i propositionen att det svenska militära bidraget sammantaget har verkat i linje med och bidragit till de angivna målen. konstaterar regeringen att bidrag till den militära utbildningsinsatsen i måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. engagemang på andra områden, politiskt, utvecklingspolitiskt och humanitärt, samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen, också inför beslutet om förlängning av insatsen efter . Utskottet anser att det finns ett behov av att kontinuerligt se över målformuleringar för svenskt deltagande i internationella insatser, inklusive i den militära insatsen i , för att säkerställa att de uppsatta målen är uppföljningsbara. För att ska kunna dra lärdomar av sitt deltagande i internationella insatser krävs fortlöpande utvärdering och erfarenhets-inhämtning. Utskottet noterar att utrikesministern vid föredragningen var positiv till att utveckla utvärderingen. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att se över målformuleringarna i syfte att göra målen uppföljningsbara och att utveckla utvärderingen. När det gäller motionsyrkandet om att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i kan utskottet konstatera att regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaden ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap och är beräknad utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella tillfälliga förstärknings- och evakueringsinsatser ryms inom den föreslagna ramen för detta anslag. Utskottet konstaterar att medelsfördelningen mellan anslag för internationella insatser och nationella insatser inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap sker inom ramen för budgetprocess. Övergångsregeringen överlämnade en budgetproposition till med bl.a. förslag om medelsfördelning inom utgiftsområde 6. Dessa förslag kommer att behandlas av försvarsutskottet i betänkande 2018/19:FöU1 och beslutas därefter av . Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta getts i lag eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som har godkänt. Eftersom det inte finns medgivande i lag eller skyldighet enligt en internationell överenskommelse krävs medgivande för att ska kunna delta i den internationella insatsen i med en väpnad styrka. Mot bakgrund av det som anges ovan föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2018/19:6. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh i . Mål och utvärdering, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:246 av m.fl. (L) yrkande 2. I betänkande 2015/16:UFöU3 om Minusmainsatsen i biföll motion 2015/16:3362 yrkande 1. Bifallet innebar ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma till med uppföljningsbara mål för denna svenska insats och att regeringen skulle ange hur man avser att utvärdera den mot de uppställda målen. Liberalerna menar att samma principer bör gälla även andra svenska insatser, inklusive utbildningsinsatsen i . De svenska internationella insatserna bör utvärderas och löpande analyseras. Övriga frågor, punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:239 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6 och 2018/19:246 av m.fl. (L) yrkande 1. De svenska utbildningsinsatserna i har möjliggjort dels humanitärt stöd till civila i landet, dels självförsvar gentemot terrorister. anser att de svenskar som tjänstgjort i landet förtjänar ett stort tack för sina insatser. Med hänsyn till att IS-celler har slagit till i flera områden anser vi att det finns skäl att fortsätta utbilda peshmergastyrkor i . har det varit ökade slitningar inom , vilket är mycket oroväckande. Den irakiska regeringen har, trots diplomatiska medlingsförsök från regionala regering, valt att inta områden som har kontrollerats av regionala regering. I dessa anfall har man använt sig av amerikanska stridsvagnar och materiel som regeringen har fått för att bekämpa Daesh. Det är fullkomligt orimligt att ska bidra till att stötta en regering som använder sig av internationellt stöd för att slå mot den egna befolkningen. Därför bör det svenska militära bidraget till utbildningsinsatsen i enbart riktas till regionala regering under förutsättning att stödet används för att bekämpa Daesh och att regionala regering fortsätter att försöka lösa den nyuppkomna konflikten med irakiska regeringen genom diplomati. Ett sådant bidrag till regionala regering förutsätter även att regionala regering respekterar och skyddar minoriteter.