bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — Regeringen framhåller att det för inremarknadsstrategin för varor och tjänster är särskilt prioriterat att modernisera regelverket för varor och att fortsätta att avveckla hinder för tjänsteföretag. Regeringens fokus inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden, är på den digitala ekonomin och en inre marknad som främjar digitala företag, nya innovativa tjänster och nya affärsmodeller. Regeringen anger att den mot bakgrund av att är ett av de mest digitaliserade länderna i världen bl.a. har tagit initiativ till en samarbetsgrupp, D9, med nio länder inom EU i syfte att driva det digitala utvecklingsarbetet framåt. D9 ska bl.a. möjliggöra en plattform för dialog med näringslivet. Kommissionen presenterade två meddelanden som rör EU:s inre marknad: meddelande om en strategi för en inre digital marknad i (KOM(2015) 192) och meddelande om att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (KOM(2015) 550). Utskottet har i ett tidigare betänkande beskrivit innehållet i dessa två meddelanden (bet. 2016/17:NU13). Utskottet skrev ett utlåtande om det senare meddelandet (utl. 2015/16:NU16). I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. att det delade kommissionens övergripande målsättningar. På ett övergripande plan ansåg utskottet att målsättningen måste vara att handelshinder avvecklas, nya handelshinder inte uppstår och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. Enligt utskottets uppfattning var det angeläget att kommissionen skulle vidta åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för tjänstehandel, bättre villkor för småföretag och gränsöverskridande e-handel samt öppenhet mot omvärlden. Utskottet framhöll också vikten av att redan överenskomna åtgärder genomförs på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer, och välkomnade kommissionens ambitioner på detta område. presenterade kommissionen ett tjänstepaket som innehåller tre lagstiftningsförslag som ska undanröja handelshinder på EU:s inre marknad för tjänster genom en förbättrad tillämpning av EU:s tjänstedirektiv. Förslagen i tjänstepaketet tar sin utgångspunkt i de redan befintliga tjänste- och yrkeskvalifikationsdirektiven. Vidare presenterade kommissionen det s.k. varupaketet (KOM(2017) 787). Syftet med varupaketet är att ta ett helhetsgrepp om de svagheter kommissionen identifierat för att ordna en bättre fungerande inre marknad för varor. Paketet innehåller två långtgående lagstiftningsförslag. Det första går ut på bättre överenstämmelse med och genomförande av (KOM(2017) 795). Det andra syftar till en modernare och enklare tillämpning av ömsesidigt erkännande på den inre marknaden (KOM(2017) 796). Varupaketet kompletteras av en rapport om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och föreskrifter för informationssamhällets tjänster , en rapport om tillämpningen av förordning (EG) nr 765/2008 samt mjuk lagstiftning i enlighet med meddelandet med målet att bygga upp förtroendet för den inre marknaden. Det nya tobaksdirektivet (2014/40/EU) antogs av och ministerrådet . Direktivet började gälla , och EU:s medlemsländer hade därefter på sig att införa de nya bestämmelserna i den egna lagstiftningen. Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Den förra regeringen framhöll i fakta-PM 2012/13:FPM51 att den ansåg att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Vidare beklagade den förra regeringen att vissa tobaksprodukter enligt förslaget till ett nytt tobaksdirektiv skulle fortsätta att särbehandlas. genomfördes förhandlingar i i frågan om att pröva exportförbudet av snus efter en anmälan av (mål C-151/17). Senast frågan prövades av var 2004. generaladvokat förväntas komma med förslag till dom . Domstolens utlåtande kommer tidigast . Med anledning av en interpellation om svenskt snus i EU (ip. 2016/17:568) påminde statsrådet om att i förhandlingar om ett nytt tobaksproduktdirektiv inledningsvis drev linjen att snus borde få säljas i hela EU och att den hållningen mötte starkt motstånd från kommissionen och vann litet stöd från övriga medlemsstater. Detta gjorde att i stället inriktade sig på att även under det nya direktivet få reglera innehållet i snus och att i de förhandlingarna lyckades undanta svenskt snus från direktivets bestämmelser om innehållsreglering. Statsrådet menade att man genom att verka för att upphäva direktivets förbud mot försäljning av snus i andra medlemsstater aktualiserar frågan om en omförhandling av direktivet och att det skulle innebära en risk för att de undantag som har fått igenom skulle vara hotade. Av det skälet uppgav statsrådet att hon inte var beredd att agera för att EU:s förbud mot försäljning av snus i övriga medlemsstater upphävs. Handel med skrot reglerades bl.a. i lagen (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor. avskaffades den särskilda regleringen av handel med skrot. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning om huruvida det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metall-stölder. överlämnades betänkandet Handel med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder. Utredningen anser även att vid sidan av detta huvudmål bör regleringen kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningen har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och att det därför inte finns tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den utsedda tillsynsmyndigheten få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har remissbehandlats. Vid beredningen av liknande motionsyrkanden avstyrkte utskottet dessa med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (bet. 2015/16:NU9). Företrädare i utskottet för reserverade sig. Det finns flera olika standarder för certifiering av hållbart producerad palmolja. Den mest etablerade är RSPO (roundtable on sustainable palm oil). RSPO är en ickevinstdrivande organisation med representanter från sju intressegrupper kring palmoljeindustrin: producenter av palmolja, förädlare eller handlare, tillverkare av konsumentvaror, återförsäljare, banker och investerare, miljö- och naturvårdsorganisationer och sociala organisationer eller utvecklingsorganisationer. Standarden innehåller kriterier inom områdena transparens, efterlevnad av lagar och regler, långsiktig hållbar ekonomi, arbetsmetoder i odlingar och kvarnar, miljömässig ansvarsfullhet och bevarande av naturresurser och biologiskt mångfald, ansvarsfull hantering av anställda, ansvarsfull etablering av nya plantage samt arbete med ständiga förbättringar. RSPO har kritiserats för att ha för lågt ställda hållbarhetsambitioner och för att kriterierna inte har utvecklats tillräckligt snabbt. Som ett svar på kritiken har RSPO utvecklat en frivillig uppsättning ytterligare kriterier, och företag som även uppfyller dessa kan därmed använda sig av certifieringen RSPO Next. Dessa tilläggskriterier handlar bl.a. om policy mot avskogning, avsättning av skyddsvärd skog, förbud mot bruk av eld, minskade utsläpp av växthusgaser, legala rättigheter och marknadstillgång för småbrukande leverantörer, lön för arbetstagarna och förbud mot vissa bekämpningsmedel. Av RSPO:s webbplats framgår att ett antal europeiska länder har gjort nationella åtaganden, som drivs av industrin, regeringen eller båda. Bland dessa länder återfinns . På en gemensam webbplats beskriver Svensk Dagligvaruhandel, Kosmetik- och hygienföretagen och Livsmedelsföretagen de initiativ de har tagit för att stödja produktionen av hållbar palmolja. Här framgår bl.a. att aktivt ska stötta initiativen från RSPO, t.ex. RSPO Next. Vidare ska av palmoljan i livsmedel vara köpt genom en s.k. segregerad handelsordning , och i kosmetik- och hygienprodukter ska av palmoljan vara hållbart producerad . Kosmetik- och hygienföretagens målsättning är att möjliggöra en långsiktig omställning till mer hållbart producerad, certifierad och spårbar palmolja. Deltagarna i initiativet åtar sig att leva upp till att av den palmolja som används ska vara hållbart producerad 2020. Livsmedelsföretagens medlemmar ska uppfylla kraven om uteslutande certifierad palmolja enligt RSPO:s kriterier och i så stor utsträckning som möjligt använda sig av segregerad palmolja. Livsmedelsföretagen säger sig också vilja uppnå en ökad öppenhet och spårbarhet i leverantörsledet. antog med stor majoritet (640 för och 18 emot, 28 avstod) en resolution om palmolja och avverkning av regnskogar. I resolutionen föreslår parlamentet bl.a. att kommissionen ska vidta åtgärder för att vegetabiliska oljor som driver på avskogningen, däribland palmolja, ska fasas ut som beståndsdel i biobränslen, helst till 2020. Parlamentet föreslår även att man försöker hitta och främja mer hållbara alternativ till biobränslen, som t.ex. europeiska oljor producerade av raps och solrosfrön som odlats inhemskt. När det gäller certifieringssystemen vill att de två stora certifieringssystemen som finns för hållbar palmolja och som fungerar dåligt ska slås ihop till en standard med bättre kontroll. Resolutionen är ett s.k. initiativbetänkande genom vilket parlamentet kan uppmana kommissionen att lägga fram lagförslag inför rådet. Det är dock kommissionen som har initiativrätten att återkomma med konkreta lagförslag. Vidare röstade i sitt förslag till nytt s.k. förnybartdirektiv den för att palmolja ska fasas ut ur biobränslemixen till 2021. Detta kommer att ställas mot rådets förslag, som inte nämner något om palmolja, och kommissionens förslag i s.k. trepartsförhandlingar. Kommissionens förslag innehåller inte heller några formuleringar om palmolja, och kommissionen menar att det finns en stor risk att en sådan formulering skulle kunna strida mot . Sju storproducerande länder av palmolja, däribland och , har också uttalat att de avser att driva en tvist mot EU i WTO för diskriminerande lagar om förslaget skulle bli verklighet. Trepartsförhandlingarna om förnybartdirektivet kommer att hållas och förväntas vara klara . Utskottets ställningstagande redovisas under avsnitten Främjandet av EU:s inre marknad, Exportförbud för snus och Övrigt om handel på den inre marknaden. Främjande av EU:s inre marknad I det följande behandlar utskottet olika förslag om att främja EU:s inre marknad. I motion 2017/18:3419 (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att EU:s tjänstedirektiv breddas i syfte att utveckla den inre marknaden. I motion 2017/18:3194 (L) efterfrågas en fortsatt utveckling av den digitala inre marknaden och gemensamma regler som stödjer innovation, delningsekonomi och e-handel. En gemensam digital inre marknad framhålls även i motion 2017/18:3788 (C). Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna att EU:s inre marknad är av stor betydelse för och EU och att ytterligare åtgärder bör vidtas för att undanröja hinder för att genomföra en väl fungerande inre marknad och utveckla den gränsöverskridande handeln. Inte minst kan mer göras för att säkerställa att de åtgärder som redan beslutats genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. anser utskottet att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, (bet. 2016/17:NU13) och då påmint om det arbete som pågår inom EU såväl när det gäller en digital inre marknad som den inre marknaden i övrigt. Utskottet kan konstatera att det fortfarande pågår ett arbete för att utveckla och förbättra den inre marknaden och ser därför ingen anledning för att besluta om några tillkännagivanden enligt det som föreslås i motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:3194 (L), 2017/18:3419 (M) och 2017/18:3788 (C) i de berörda delarna. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2016/17:NU13). Utskottet kan nu i likhet med då konstatera att ett nytt tobaksdirektiv (2014/40/EU) antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Utskottet ansåg då att frågan, oavsett inställning i sak, inte längre hade samma aktualitet. Utskottets bedömning kvarstår. Med anledning av det aktuella målet i som nämns i det föregående kan utskottet konstatera att det ansvariga statsrådets bedömning är att en omförhandling av direktivet medför en risk och skulle kunna hota de undantag för snus som har . Utskottet ser inga skäl att ifrågasätta denna bedömning. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:902 (SD), 2017/18:3258 (M) och 2017/18:3345 (M) i berörda delar. Övrigt om handel på den inre marknaden I motion 2017/18:903 (SD) föreslås att det ska införas ett kontantförbud och ett tillståndskrav för handel med metallskrot. Utskottet har och (bet. 2016/17:NU13) avstyrkt liknande förslag med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (SOU 2014:72). Utskottet konstaterar att utredningen är under beredning och ser därför ingen anledning att omvärdera sitt ställningstagande. I motion 2017/18:112 (SD) förordas att det endast ska få säljas certifierade alkoholmätare på den inre marknaden, och i motion 2017/18:725 (S) framhålls att regeringen ska arbeta för att EU ställer krav på att endast certifierad palmolja importeras till EU. När det gäller frågan om alkoholmätare har utskottet tidigare avstyrkt liknande förslag (bet. 2016/17:NU13). Utskottet har konstaterat att det finns två internationella standarder för alkoholmätare. Även om standarderna i sig inte hindrar försäljningen av undermåliga alkoholmätare menar utskottet att de fyller en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår vilka produkter som är certifierade enligt den aktuella standarden. När det gäller palmolja konstaterar utskottet att det just nu pågår olika processer i EU där frågan behandlas. antog en resolution om palmolja och avverkning av regnskogar som bl.a. innebär att ohållbar palmolja ska fasas ut från den inre marknaden till . Vidare har parlamentet föreslagit att palmoljan ska fasas ut ur biobränslemixen till 2021 genom sitt beslut om det s.k. förnybartdirektivet, vilket under de kommande trepartsförhandlingarna kommer att ställas mot rådets beslut som inte nämner något om palmolja i sitt förslag. Utskottet noterar att kommissionen motsätter sig en formulering om utfasning av palmolja eftersom de anser att det finns en stor risk att den strider mot , och sju palmoljeproducerande länder har redan hotat att stämma EU om en sådan lagstiftning skulle beslutas. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är angeläget att få stopp på den ohållbara produktionen av palmolja som bl.a. leder till skövling av regnskog och utgör ett hot mot ovärderliga ekosystem och ursprungsbefolkningars rättigheter. Utskottet noterar att det gjorts olika nationella åtaganden och förekommer branschinitiativ, bl.a. i , vilket är positivt. Oavsett de enskilda partiernas inställning i sakfrågan konstaterar utskottet att om det skulle bli aktuellt med ett krav på att endast certifierad palmolja får importeras till EU kommer frågan att återkomma till eftersom regeringen då måste förankra den svenska ståndpunkten. Utskottet ser ingen anledning att föregripa den process som pågår. I motion 2017/18:3520 (SD) förordas att regeringen ska ta initiativ till att ska införa ett industrikomponentsprisindex för att kunna jämföra prisnivåer i olika länder på den gemensamma marknaden för komponentkostnaden för industriutrustning. Som framgår av ställningstagandet om främjande av den inre marknaden anser utskottet att mer kan göras för att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och för att säkerställa att de åtgärder som redan beslutats genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsländer. Utskottet anser dock inte att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som föreslås i motionen. I motion 2017/18:3744 (KD) efterfrågas ett intensifierat samarbete med inom ramen för EU och en strategi för ett utökat samarbete med . Utskottet delar motionärens uppfattning att utgör en viktig part för i EU. anser utskottet att det inte finns behov av att utarbeta en särskild strategi för ett utökat samarbete med , eller något annat land inom ramen för EU-samarbetet. Utskottets uppfattning är att bör samarbeta med likasinnade länder utifrån vilka positioner de har i de olika sakfrågorna för att på det sättet kunna driva igenom så mycket som möjligt av den svenska hållningen i en fråga. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen det utskottet anför om främjande av livsmedelsexport. Utskottet framhåller vikten av att pågående exportprogram och andra åtgärder inom ramen för livsmedelsfrämjandet når små och medelstora företag i hela landet, även de som inte exporterar, för att därigenom lyfta fram svensk matkultur och svenska råvaror och ytterligare främja svensk livsmedelsexport. Utskottet utesluter inte att det kan finnas behov av att inhämta mer information om de små och medelstora icke-exporterande företagens kännedom om exporttjänsterna och om orsaken till att dessa företag inte exporterar. avslår motioner om vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande och övrigt om investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD), 13 (SD), 14 (S, MP, V), 15 (M), 16 (V) och 17 (KD). I kommittémotion 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) föreslås en rad åtgärder för att främja handels- och investeringsfrämjandet. I motionen konstateras att export är beroende av import och att det därför blir alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi. Motionärerna förordar därför att tillkännager för regeringen att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 4). Vidare framhålls de kreativa näringarna som en viktig del av den svenska exporten. För att stödja exporten av dessa tjänster bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att Business måste få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med de kulturella och kreativa näringarna (yrkande 3). Motionärerna uttalar kritik mot att regeringen i sin exportstrategi intar ett ovanifrånperspektiv där staten och Business ska lösa problemen, som företagens villkor och konkurrenskraft försvagas genom höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en vag hållning i handelspolitiken. För att stimulera ökade inhemska såväl som utländska investeringar krävs enligt motionärerna ett i grunden gynnsamt företagsklimat och generellt sett goda näringsvillkor. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag (yrkande 5). Motionärerna anför vidare att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Motionärerna framhåller särskilt välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång och förordar ett tillkännagivande om att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster (yrkande 9). Vidare lyfter motionärerna fram de s.k. kosmopoliterna som en viktig resurs för att öka den gränsöverskridande handeln. Företagare som är födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer. bör därför uppmana regeringen att nyttja företagsamheten bland kosmopoliter för att utveckla möjligheterna till ökad handel (yrkande 10). När det gäller regionala exportrådgivningsinsatser påtalar motionärerna att det finns många aktörer runt om i landet som har kunskap och erfarenhet av internationell handel, en kapacitet som bör tas till vara. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningsinsatserna förespråkar motionärerna en auktorisering av aktörer och föreslår att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag (yrkande 12). Motionärerna konstaterar vidare att många handelskamrar byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar därmed också kunna få tillgång till erfarenhet och hjälp med att göra relevanta ansökningar. Även detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 13). Vidare konstaterar motionärerna att utvecklingen av e-handeln går i rasande takt och att denna nya handelsform ställer nya krav på handelsaktörer bl.a. när det gäller tillgänglighet, säkerhet och juridik. För att möta dessa förändringar behöver det enligt motionärerna tas fram en strategi för att stärka svenska företags möjligheter till e-handel, vilket bör tillkännage för regeringen (yrkande 15). Slutligen konstaterar motionärerna att den svenska exporten av livsmedel har utvecklats starkt , men att det är ett fåtal större företag som står för av exporten. Motionärerna förordar ett tillkännagivande om att lyfta fram svensk matkultur och svenska råvaror för att ytterligare främja livsmedelsexport (yrkande 16). Genom att kartlägga de små och medelstora företagens kännedom om exportfrämjande skulle deras andel av exporten kunna öka, anför man. Även i motion 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) förordas i likhet med i motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) med liknande motivering tillkännagivanden om att ge Business ett fördjupat uppdrag att ytterligare förstärka arbetet inom de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet (yrkande 3), att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 4) och att utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att delta i FN-upphandlingar (yrkande 9). I motion 2017/18:1059 av m.fl. (S) anförs att det finns en stor exportpotential i den svenska trähusindustrin. Motionärerna efterlyser insatser för att möjliggöra export av de husmodeller som skapas för den inhemska marknaden och förordar ett tillkännagivande om behovet av främjande av byggnation i trä. I motion 2017/18:3301 av (S) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga möjligheterna att verka för att stärka kapaciteten i exportfrämjande, samordna insatser som ska förverkliga investeringar och företagsetableringar samt att dessa insatser också ska omfatta konkreta åtgärder som främjar utländska investeringar och leder till ny produktion i, och export från, .