bet · H601NU3 · 2018-12-17 00:00:00 — I motionen föreslås tre nya anslag med tillhörande satsningar. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag benämnt Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft inrättas och tillförs för forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor. Vidare föreslår motionärerna ett utökat investeringsstöd för biogas genom att tillföra till det nya anslaget Investeringsstöd för biogas. Avslutningsvis föreslår motionärerna att ett nytt anslag benämnt Vätgasstrategi inrättas och tillförs för att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon samt att vidareutveckla tekniken i en vätgasstrategi för . Samtliga förslag till anslag enligt yrkande 1 framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2018/19:2628 av m.fl. (C) finns inte några förslag till ändringar av anslagen i jämförelse med budgetpropositionen. Motionärerna anför att i budgetmotionen inte har några skarpa anslagspåverkande förslag inom utgiftsområde 21 Energi. I kommittémotion 2018/19:2764 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 3 . Det är lägre än förslaget i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 minskas med totalt då motionärerna avvisar sekondering, informationsplattform för solceller och samordning av hållbara transporter. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering föreslås minskas med då motionärerna bl.a. avvisar satsningen på kommunala energirådgivare. Vidare föreslår motionärerna att anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft minskas med och anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft minskas med . Samtliga förslag till anslag enligt yrkande 1 framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2018/19:2955 av m.fl. (L) föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 2 . Det är lägre än förslaget i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 minskas med totalt då de bl.a. avvisar sekondering och informationsplattform för solceller. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering föreslås minskas med . Motionärerna föreslår vidare att anslagen 1:3 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft och 1:5 Planeringsstöd för vindkraft minskas med respektive och avslås i sin helhet då motionärerna motsätter sig att skattemedel läggs på stöd och subventioner till vissa energislag. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med totalt, då anslaget ökas med för forskning och innovation kring energilagring och batterier men minskas med då motionärerna motsätter sig subventioner. Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning föreslås minskas med 90 miljoner i förhållande till förslaget i budgetpropositionen. Samtliga förslag till anslag framgår av tabellen i bilaga 2. Vissa ändringar av anslags ändamål I propositionen föreslår regeringen att anslagsändamålet för anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft ändras från att omfatta kommunala och regionala samverkansorgan till att omfatta landsting till följd av att alla landsting kommer att ha bildat region och tagit över det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar (2010:630). Anslagsändamålet för anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning föreslås ändras när det gäller stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt från kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn, fysisk planering samt planeringsstöd för vindkraft till t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och upphandling. Förslaget att stryka planeringsstöd för vindkraft baseras på att detta inte längre genomförs med medel från anslaget. Förslaget att lägga till offentlig upphandling som ytterligare ett exempel på område att utveckla och sprida erfarenheter om baseras på att detta är ett område som bedöms vara av betydelse för aktörernas arbete för energi- och klimatomställning. Stöd till installation av solceller Förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller anger att statligt stöd får lämnas till privatpersoner, kommuner och företag som ett engångsbidrag för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Stödnivån är maximalt av godkända kostnader. Stöd får lämnas med högst per solcellssystem eller solels- och solvärmehybridsystem. De stödberättigande kostnaderna får uppgå till högst plus mervärdesskatt per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödberättigande kostnader för solels- och solvärmehybridsystem får uppgå till högst plus mervärdesskatt per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Åtgärder behövs för att stärka svensk ekonomi, skapa arbetstillfällen och säkerställa grundfunktioner i samhället. har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningarna att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller utgiftsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden för konkurrenskraft och svenska jobb. Kärnkraft och vattenkraft står tillsammans för vardera av den svenska elproduktionen. Det finns också en ökande andel ny, förnybar energi såsom vindkraft. Varje kraftslag har olika för- och nackdelar och bör inte ställas mot varandra då det är mixen av olika kraftslag som ger en robust och hållbar energiförsörjning. Den stora utmaningen är att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser. För att fortsätta att värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser är det därför viktigt att något energislag inte straffas ut . Därtill kommer forskning och ny teknik inom olika energiområden att vara centralt för att också framgent ska ha ett stabilt el- och energisystem. Det är därför av stor betydelse att forskning på energiområdet inkluderar samtliga relevanta kraftslag, inklusive kärnkraft, liksom andra tekniker inom områden som lagring, överföring, elektrifiering och digitalisering. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi och de övriga anslagsanknutna förslagen som läggs fram i propositionen och motionerna vill utskottet anföra följande. Utskottet föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering. Anslagsnivån motiveras med att utskottet förordar att anslaget minskas med 2019 i förhållande till regeringens förslag till följd av att delar av förslaget i budgetpropositionen om att öka det statliga stödet till energi- och klimatrådgivning avvisas. Vidare förordar utskottet att anslaget ökas med 2019 i förhållande till regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för satsningen Energisteget till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen. Utskottet vill framhålla att satsningen på Energisteget är en följd av energiöverenskommelsen och syftar till att stödja energieffektivisering i industrin som står för en stor del av totala energianvändning. Utskottet föreslår vidare att anvisar 1 till anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget bör enligt utskottets uppfattning således öka med i förhållande till regeringens förslag för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för energiforskningen till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen. När det gäller anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft föreslår utskottet att anvisar till anslaget . Utskottet anser att till kommuner som installerar vindkraft bör avskaffas. Därmed minskas anslaget med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslår utskottet att anvisar till anslaget 1:7 Energiteknik. Anslaget motiveras med att utskottet förordar att stödet till solceller minskas med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Det är utskottets mening att en stegvis utfasning av stödet till solceller bör göras. Utskottet anser att subventionsgraden för stöd till solceller ska sänkas möjligt till . Denna sänkning överensstämmer med rekommendationer i rapporten administration av solcellstödet (ER 2018:19). Utskottet vill framhålla att stödet därigenom dels kan räcka till fler sökanden dels kommer i nivå med subventionen i ROT-avdraget. Utöver det som utskottet nu har sagt om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden . Således föreslår utskottet att anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med tabellen i bilaga 4. När det gäller har utskottet inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan 2019–2021 för utan tillstyrker förslaget. Vidare tillstyrker utskottet även regeringens förslag om finansiella befogenheter för och regeringens förslag till avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften då utskottet inte heller i dessa fall har något att invända. Sammantaget innebär det anförda att utskottet delvis tillstyrker motionerna 2018/19:2764 (KD) och 2018/19:2943 (M), liksom även regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi . Vidare tillstyrker utskottet övriga här aktuella förslag till riksdagsbeslut som har lagts fram i budgetpropositionen. Förslagen gäller bemyndiganden för anslagen, avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften samt Svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till alternativa anslagsfördelningar som föreslås i övriga motioner. Anslag inom utgiftsområde 21 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (MP) och (S) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen utgiftsområde 21 Energi. Med anledning av det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat för utskottet under beredningen av utgiftsområde 21 Energi vill vi anföra följande. Vi vänder oss mot det förslag som lämnats om en nedskärning av stödet till solenergi genom att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med 2019. Mängden solel har ökat markant , mycket på grund av att regeringen förenklat regelverk och satsat på ekonomiskt stöd till solelenergi. Den nedskärning som föreslås riskerar inte bara att bryta den positiva utvecklingen utan också att minska möjligheterna för att nå målet om förnybar elproduktion. Vi kan vidare konstatera att det är oklart vilken effekt den föreslagna neddragningen på 70 miljoner på anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft får. Flera av de kommuner som får stöd för vindkraftsetableringar är små landsbygdskommuner där ett minskat stöd riskerar att hämma deras planeringsförutsättningar. Det finns även risk för att kommunernas arbete med energi- och klimatrådgivning försvåras då det finns ett förslag om att minska anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering med för detta ändamål 2019. Vi vill med anledning av de ovannämnda förslagen framhålla vår uppfattning att det är mycket oklart vilka effekter dessa förslag får för såväl individer som kommuner och myndigheter. När det gäller hantering av övergångsbudgeten vill vi dessutom anföra följande. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd, och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsen och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. Anslag inom utgiftsområde 21 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Eftersom fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62) och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar, avstår vi från att delta i beslutet när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. I partimotion 2018/19:1913 (SD) redovisar en samlad budgetpolitik och ett förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi. Vårt förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi redovisas i motion 2018/19:2377 (SD). I detta särskilda yttrande vill vi redovisa vår syn på energipolitiken. Vi anser att den svenska energipolitiken bör vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden anser vi rasera förutsättningarna för att nå ens något av dessa mål. som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet, där vattenkraften både står för en betydande del av baskraften och med fördel kan användas för att reglera effektbehovet. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid att utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle enligt vår mening utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Utifrån detta vill vi när det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi anföra följande. Vi anser att borde ha minskat anslaget 1:1 med 2019 i förhållande till regeringens förslag då vi avvisar satsningar på bl.a. smarta elnät, solceller och energilagring. För att ta ur oljeberoendet och utveckla den inhemska energiindustrin anser vi att borde ha ökat anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att borde ha avvisat anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft för att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Detta hade medfört en minskning 2019 av de tidigare nämnda anslagen med respektive i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att borde ha avvisat anslaget 1:7 Energiteknik då det uteslutande avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring. Detta hade medfört en minskning av anslaget med 2019 i förhållande till regeringens förslag. borde också ha ökat anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer med 2019 i förhållande till regeringens förslag, och minskat anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning med i förhållande till regeringens förslag. Förutom det vi anfört ovan anser vi även att borde ha anvisat anslag till tre nya satsningar. borde ha anvisat för både forskning och utveckling samt uppförande av en svensk forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Vidare borde ha anvisat till ett utökat investeringsstöd för biogas då vi ser att det finns en outnyttjad potential för framställning av metangas från olika avfallsprodukter. Avslutningsvis anser vi också att borde ha anvisat till en vätgasstrategi. Utöver de invändningar vi har redovisat när det gäller fördelningen av anslag inom utgiftsområdet vill vi avslutningsvis framhålla att en mer detaljerad beskrivning av den energipolitik vi förordar redovisas i motion 2018/19:169 (SD). Anslag inom utgiftsområde 21 (C) (C) och (C) anför: har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Förutsättningen för den fortsatta beredningen är därmed att ramen för utgiftsområde 21 Energi har fastställts till 3 . budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot bakgrund av detta väljer vi att avstå från att delta i beslutet om anslag och redovisar i stället vår uppfattning i detta särskilda yttrande. gick till val på ett mycket ambitiöst reformprogram för att föra framåt. Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering som har lämnat en övergångsbudget till . Denna budget har tagits fram utifrån ett antal principer, och bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder inte att budgeten innehåller de reformer som behöver. hade inte heller motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. har därför i sin budgetmotion 2018/19:2610 (C) lämnat förslag om förstärkningar inom sådana områden och förslag om att påbörja ett arbete för att komma till rätta med ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. har även lämnat förslag om ändring i inkomstskatter som måste beslutas . De flesta övriga reformer som behöver menar vi kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. För är det självklart att behandla budgetprocessen seriöst.