bet · H501FiU42 · 2018-05-04 00:00:00 — Följande finansiella instrument får inte värderas till verkligt värde: finansiella instrument för vilka ett tillförlitligt verkligt värde inte kan fastställas finansiella instrument som hålls till förfall fordringar som härrör från verksamheten och som inte innehas för handelsändamål aktier eller andelar i kommunala koncernföretag skulder som inte ingår som en del i en handelsportfölj. Värdeförändringen av de finansiella instrumenten ska redovisas i resultaträkningen. Det föreslås också att en upplysning om värdeförändringen av de finansiella instrumenten ska lämnas i en not. Uppskrivning av finansiella anläggningstillgångar Regeringen bedömer att möjligheten att skriva upp finansiella anläggningstillgångar inte bör överföras till den nya lagen. Orealiserade vinster i värdepapper ska inte beaktas i balanskravsutredningen Regeringen föreslår att orealiserade vinster i värdepapper inte ska beaktas vid beräkningen av årets resultat efter balanskravsjusteringar. Vid beräkningen av årets resultat efter balanskravsjusteringar ska inte heller återföring av orealiserade vinster i värdepapper beaktas. Några remissinstanser uppmärksammar att förslaget kan öppna upp för s.k. reell styrning av resultat, dvs. att kommuner och landsting ändrar agerandet för att uppnå ett visst utfall. Förslaget kan också öppna upp för resultatstyrning då balanskravsresultatet kan påverkas av vilka försäljningar man väljer att göra . Regeringen anför att varken kortsiktiga ned- eller uppgångar i marknadsvärden på värdepapper bör få påverka balanskravsresultatet och därmed kommuners och landstings möjlighet att nå balanskravet. Vid beräkningen av balanskravsresultatresultatet i balanskravsutredningen bör alltså varken orealiserade vinster eller förluster i värdepapper beaktas. Detsamma gäller återföring av orealiserade vinster och förluster i värdepapper. Omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta Regeringen föreslår att fordringar och skulder i utländsk valuta ska räknas om enligt växelkursen på balansdagen om detta står i överensstämmelse med god redovisningssed och kravet på en rättvisande bild. invänder mot förslaget bl.a. med hänvisning till försiktighetsprincipen. Regeringen betonar dock att bestämmelsen ger kommuner och landsting möjlighet att avstå från att omräkna på balansdagen om en omräkning enligt växelkursen inte överensstämmer med god redovisningssed och en rättvisande bild. Reglerna för omräkning av fordringar och skulder i utländsk valuta bör i möjligaste mån vara enhetliga för de statliga myndigheterna och för den kommunala sektorn. Därför bör också bestämmelserna i utformas med FÅB som förebild. Frågor om t.ex. hur kursdifferenser ska redovisas och vilken valutakurs som bör användas överlämnar regeringen till det normerande organet att reglera. Värdering av tillgångar som tagits emot som gåva Regeringen föreslår att tillgångar som har tagits emot utan ersättning, eller till en ersättning som väsentligt understiger tillgångarnas verkliga värde, ska redovisas till det verkliga värdet vid förvärvstidpunkten. Regeringen föreslår att det ska framgå av lagen om bokföring och redovisning att avsättningar ska motsvara den bästa uppskattningen av det belopp som kommer att krävas för att reglera förpliktelsen. Definition av ett kommunalt koncernföretag Regeringen föreslår att det införs en definition av begreppet kommunalt koncernföretag. Med kommunalt koncernföretag avses en juridisk person över vars verksamhet, mål och strategier kommuner eller landsting har ett varaktigt betydande inflytande. Kommuner eller landsting kan utöva ett sådant inflytande själva eller tillsammans med ett eller flera kommunala koncernföretag. Betydande inflytande ska anses finnas när någon har minst tjugo procent av rösterna i en juridisk persons beslutande organ, om inte annat framgår av omständigheterna. Om inflytandet inte är betydande ska den juridiska personen ändå anses vara ett kommunalt koncernföretag om den har en särskild betydelse för kommunens eller verksamhet eller ekonomi. Definition av en koncern Regeringen föreslår att det införs en definition av begreppet koncern. Med en koncern avses kommunen eller tillsammans med de kommunala koncernföretagen. En upplysning ska lämnas i en not om vilka kommunala koncernföretag som ingår i den kommunala koncernen och på vilken grund de anses vara sådana företag. Av upplysningen ska det också framgå hur den kommunala koncernens sammansättning har förändrats under räkenskapsåret. Privata utförare som inte är kommunala koncernföretag Regeringen gör bedömningen att för att avgränsa den kategori av företag som det krävs upplysningar om i förvaltningsberättelsen kan det begrepp som definieras i kommunallagen, privata utförare, användas. En definition av begreppet uppdragsföretag behöver därför inte införas. Skyldighet att lämna upplysningar om den kommunala koncernen och privata utförare i förvaltningsberättelsen Om kommunen eller ingår i en koncern föreslår regeringen att förvaltningsberättelsen ska innehålla upplysningar om koncernen som motsvarar de upplysningar som ska lämnas om kommunens och verksamhet i förvaltningsberättelsen. Upplysningar om balanskravsresultat och sjukfrånvaro behöver dock inte lämnas. Kravet på att i förvaltningsberättelsen lämna information om sådana privata utförare som inte är kommunala koncernföretag begränsas till upplysningar om sådana förhållanden som är av väsentlig betydelse för bedömningen av kommunens eller verksamhet eller ekonomi. Bodens kommun anser att det bör vara upp till den enskilda kommunen att avgöra om man vill ha mål för de enskilda bolagen var för sig eller mål för hela den kommunala koncernen. anser att det inte är befogat att sätta upp mål för de kommunala koncernföretagen på motsvarande sätt som för landsting. Regeringen menar dock att förslaget ger den som läser årsredovisningen ett bättre underlag för att kunna bedöma om målen för god ekonomisk hushållning är uppfyllda och hur den ekonomiska ställningen ser ut för kommunen eller . Regeringen föreslår att kommuner och landsting ska lämna upplysningar om anställdas sjukfrånvaro i förvaltningsberättelsen. Många kommuners och landstings verksamheter bedrivs genom andra juridiska personer, t.ex. företag som är hel- eller delägda av kommunen eller och privata utförare. Den sammanlagda redovisningen, som motsvarar det som inom privat sektor benämns koncernredovisning, är enligt regeringen viktig ur ett demokrati-, styrnings- och effektivitetsperspektiv. Medborgare och politiker måste ur ett demokratiskt perspektiv få information om kommunens ekonomiska förutsättningar och vilken verksamhet som kommunen ansvarar för. Styrningsperspektivet handlar om att kommunens ledning måste planera och följa upp den samlade verksamheten, vilket är en utmaning när verksamheten drivs i flera olika organisationsformer. När det gäller effektivitetsperspektivet handlar det om att resurser ska användas på ett ändamålsenligt sätt. Ett sätt att undersöka effektivitet är att göra jämförelser mellan olika kommuner och landsting. Om redovisningen ger en organisationsneutral helhetssyn på kommunens eller ekonomi och verksamhet underlättar det jämförelser. Det finns dock problem med jämförelser som inte den sammanställda redovisningen ensam kan lösa. När verksamheten drivs i förvaltningsform redovisar kommunen eller tillgångarna och skulderna i balansräkningen och alla kostnader och eventuella intäkter i resultaträkningen. Bedrivs verksamheten genom en privat utförare påverkas kommunens eller resultaträkning endast av kostnaderna för den privata utföraren. Detta innebär att årsredovisningen måste kompletteras med ytterligare information för att ge en helhetsbild av verksamheten. Innehållet i den sammanställda redovisningen är endast översiktligt reglerat i KRL. Rekommendation 8.2 om sammanställd redovisning från RKR är däremot relativt detaljerad. Balanskravets utformning gör att dess praktiska omfattning varierar beroende på hur kommunen eller har valt att organisera sin verksamhet. Balanskravet gäller inte verksamhet som bedrivs i företag utan bara den verksamhet som bedrivs i förvaltningsform. De kommunala företagen omfattas dock indirekt av balanskravet eftersom transaktioner mellan kommunen respektive och dess företag ska ingå i resultaträkningen om de är resultatpåverkande. De sammanställda räkenskapernas delar Regeringen föreslår att begreppet sammanställda räkenskaper ska ersätta begreppet sammanställd redovisning. Det införs en skyldighet att upprätta en sammanställd kassaflödesanalys och krav på noter. Med sammanställda räkenskaper för en koncern ska avses en sammanställning av kommunens eller och de kommunala koncernföretagens resultaträkningar, balansräkningar och kassaflödesanalyser samt noter. avstyrker förslaget om att begreppet sammanställd redovisning ska ersätta begreppet sammanställda räkenskaper. Regeringen anser dock att det är olämpligt att behålla begreppet sammanställd redovisning eller ändra detta till kommunkoncernredovisning. Begreppet sammanställd redovisning får med anledning av de ändringar regeringen föreslår en annan innebörd . Exempelvis omfattar den inte längre delar av förvaltningsberättelsen. Därför föreslår regeringen att begreppet sammanställda räkenskaper införs som benämning på en del av årsredovisningen. Skyldighet att upprätta sammanställda räkenskaper Regeringen föreslår att kommuner eller landsting som huvudregel ska upprätta sammanställda räkenskaper för den kommunala koncernen. Sammanställda räkenskaper behöver inte upprättas för den kommunala koncernen om samtliga kommunala koncernföretag, såväl var för sig som tillsammans, är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . Flera remissinstanser har påpekat att det behövs ett förtydligande av vad som avses med väsentlig betydelse för kommunen eller för att kunna avgöra om sammanställda räkenskaper ska upprättas. Regeringen anser dock att skyldigheten att upprätta sammanställda räkenskaper inte bör vara undantagslös. Kommuner och landsting bör enligt regeringen inte upprätta sammanställda räkenskaper när de kommunala koncernföretagen är utan väsentlig betydelse för kommunen eller , dvs. har en mycket liten betydelse ur ekonomisk synvinkel. Undantaget bör regleras i lag. som inte behöver omfattas av de sammanställda räkenskaperna Regeringen föreslår att ett kommunalt koncernföretag inte behöver omfattas av de sammanställda räkenskaperna om företaget är utan väsentlig betydelse för kommunen eller . En upplysning ska lämnas om vilka kommunala koncernföretag som inte omfattas av de sammanställda räkenskaperna och varför de anses vara utan väsentlig betydelse. Om två eller flera av dessa kommunala koncernföretag tillsammans bedöms ha väsentlig betydelse för kommunen eller ska de dock omfattas av de sammanställda räkenskaperna. Kammarrätten i anser att vad som avses med väsentlig betydelse i den föreslagna lagen bör utvecklas. kommun anser att det är otydligt vilka juridiska personer som egentligen ska ingå i den sammanställda redovisningen. Regeringen anser att utgångspunkten vid bedömningen av om ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna är dess ekonomiska betydelse för kommunen eller . Det är därför mindre lämpligt att i lagstiftningen ange specifika ekonomiska mått för när ett kommunalt koncernföretag inte behöver tas med i de sammanställda räkenskaperna. Det kan i stället överlämnas till det normerande organet. Vidare skriver regeringen att när det gäller frågan om ett kommunalt koncernföretag är av väsentlig betydelse bör man kunna hämta ledning från väsentlighetsprincipen i 2 kap. 3 a § ÅRL. Det kan t.ex. handla om mindre stiftelser eller samordningsförbund av begränsad ekonomisk betydelse för kommunen eller . Regeringen föreslår att första gången ett kommunalt koncernföretag ska omfattas av de sammanställda räkenskaperna ska en förvärvsanalys upprättas för att fastställa anskaffningsvärdet på det förvärvade kommunala koncernföretagets tillgångar och skulder. En sådan förvärvsanalys ska också upprättas vid förvärv av aktier eller andelar i en juridisk person. Regeringen konstaterar att det inte framgår av KRL vilken konsolideringsmetod som ska användas när kommunala koncernföretag räknas in i den sammanställda resultaträkningen och balansräkningen. Det skiljer sig från ÅRL som innehåller bestämmelser om vilka konsolideringsmetoder som ska användas vid koncernredovisning. Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse i lagen om att kommunala koncernföretag som huvudregel ska räknas in i de sammanställda räkenskaperna enligt klyvningsmetoden (proportionell metod). Kapitalandelsmetoden får användas om det finns särskilda skäl och är förenligt med kravet på en rättvisande bild. Om kapitalandelsmetoden används ska det lämnas en upplysning i en not om vilka kommunala koncernföretag som har konsoliderats med denna metod och skälen för varför man har valt en viss konsolideringsmetod. Att upprätta de sammanställda räkenskaperna Regeringen föreslår att i fråga om att upprätta den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska bestämmelserna i kapitlen om resultaträkning och balansräkningspost tillämpas. I fråga om posterna i den sammanställda balansräkningen ska bestämmelsen om specifikation till balansräkningspost tillämpas. I fråga om att upprätta den sammanställda kassaflödesanalysen ska bestämmelsen om kassaflödesanalysen tillämpas. I fråga om att upprätta noter till den sammanställda resultaträkningen och den sammanställda balansräkningen ska bestämmelserna om noter tillämpas. Bestämmelserna om bidrag till infrastruktur och om räkenskapsrevision ska dock inte tillämpas. Om inte annat följer av kravet på överskådlighet ska noter som avser enskilda poster i den sammanställda resultaträkningen eller i den sammanställda balansräkningen läggas fram i samma ordning som posterna. Hänvisning ska göras vid de poster som noterna hänför sig till. är tveksamt till att samma krav ska gälla för specifikation till balansräkningsposter i den sammanställda balansräkningen som för balansräkning. Regeringen menar dock att samma krav bör ställas på specifikationer för balansräkningsposter i såväl den sammanställda balansräkningen som balansräkningen för en kommun eller ett landsting. Inget krav på fler delårsrapporter Regeringen gör bedömningen att kraven på hur många delårsrapporter som ska upprättas och vilken period av räkenskapsåret som delårsrapporten ska omfatta inte bör ändras. FAR anser att den löpande uppföljningen av verksamhet och ekonomi är så utvecklad i kommuner och landsting att frågor om delårsrapporten inte behöver regleras i lag. Regeringen anser dock att det inte finns några skäl som talar för att det ska finnas andra krav på kommuner och landsting i detta avseende än på företag. Kraven på ekonomisk balans och på att återställa ett negativt resultat ställer stora krav på den löpande ekonomiska uppföljningen. Fullmäktiges och revisorernas tillgång till delårsrapporter Regeringen föreslår att styrelsen ska överlämna delårsrapport till fullmäktige och revisorer efter utgången av den period av räkenskapsåret som delårsrapporten omfattar. och kommuner påtalar vikten av löpande uppföljning av ekonomin. Regeringen menar dock att det står kommuner och landsting fritt att utveckla sin interna styrning med en mer löpande uppföljning, vilket kommunerna också föreslår. Detta är dock upp till varje kommun och landsting att besluta om. Ändrade krav på innehållet i en delårsrapport Regeringen föreslår att delårsrapporten ska innehålla en resultaträkning, en balansräkning och en förenklad förvaltningsberättelse. Flera remissinstanser anser att de kommunala bolagen även i fortsättningen ska inkluderas i delårsrapporten. Regeringen anser dock att kommuner respektive landsting även fortsättningsvis själva ska få avgöra om dessa ska omfattas av delårsrapporten. Delårsrapporten är främst ett internt uppföljningsdokument. Eventuella behov att utveckla delårsrapportens utformning och innehåll bör prövas inom ramen för vad som ligger inom god redovisningssed. I resultaträkningen ska belopp under närmast föregående räkenskapsår, prognos för räkenskapsårets resultat och budget för innevarande räkenskapsår redovisas. I balansräkningen ska belopp för motsvarande post för närmast föregående räkenskapsårs utgång redovisas. anser att det inte är nödvändigt att slå fast i lagen vilka jämförelsetal som ska användas i delårsrapporten. Regeringen menar dock att det finns ett värde av att reglera vilka jämförelsetal som ska finnas, då det säkerställer att grundläggande ekonomisk information lämnas. Att kraven regleras i lag underlättar också jämförelser och mellan kommuner respektive landsting. Vad behövs för att kontrollera att lag och normering följs? Regeringen anser att det inte bör införas någon tillsyn eller sanktion kopplad till bestämmelserna i lagen om bokföring och redovisning. Flera remissinstanser invänder mot förslaget. anför t.ex. att det finns grundläggande svagheter hos kommuner och landsting när det gäller oberoende revision, tillsyn och kompletterande normgivning som allvarligt påverkar den faktiska tillämpningen av föreskrifter för redovisning. Den kommunala självstyrelsen är enligt ett svagt argument för att inte använda statlig tillsyn när det gäller hur kommuner och landsting tillämpar lag som reglerar verksamhet. Regeringen anför dock att en bättre struktur och utökad vägledning på området bör leda till en förbättrad efterlevnad. menar regeringen att utvecklingen vad gäller efterlevnaden av lag och kompletterande normgivning även fortsättningsvis måste följas. Några remissinstanser har kommenterat det faktum att det inte finns en statlig tillsynsmyndighet. Regeringen anser dock att det inte finns tillräckligt starka skäl till att införa statlig tillsyn eller sanktioner på området. Vidare anser regeringen att det utifrån den kommunala självstyrelsen inte kan anses proportionerligt att införa statlig tillsyn eller sanktioner på området. Eftersom det redan finns ett normgivande organ på området som fyller en viktig roll när det gäller att uttolka vad som är god redovisningssed och då utvecklingen vad gäller efterlevnaden tycks gå i positiv riktning finns det enligt regeringen anledning att även i fortsättningen låta kommuner och landsting själva sköta tillsynen av externredovisningen. Upplysning om kostnaden för räkenskapsrevision Regeringen föreslår att det införs ett krav på att lämna en upplysning i not om den sammanlagda kostnaden för de kommunala revisorernas granskning av bokföring, delårsrapport och årsredovisning. Som svar på kritik pekar regeringen på styrelsens och fullmäktiges politiska ansvar för att lag och normgivning på området efterlevs. Den kommunala revisionen fyller en viktig funktion när det gäller att säkerställa att lag och normering inom den kommunala redovisningen efterlevs. Regeringen konstaterar att frågan om den kommunala revisionens oberoende och organisation ligger utanför ramen för detta lagstiftningsarbete. har dock beslutat om en ny kommunallag som innehåller nya bestämmelser för den kommunala revisionen, vars syfte bl.a. är att stärka revisionens oberoende (prop. 2016/17:171 s. 240 f.). Enligt regeringen finns det inget som hindrar att även andra kostnader inkluderas i årsredovisningen, t.ex. kostnad för att granska verksamhet och intern kontroll. Förslag till lag om bokföring och redovisning Regeringen föreslår att den nya lagen om bokföring och redovisning ska träda i kraft . Genom lagen upphävs lagen om redovisning. Äldre föreskrifter gäller fortfarande för upplösning av bidrag till infrastruktur som har beslutats . Regeringen anser att det inte behövs någon övergångsbestämmelse om pensionsförpliktelser som är intjänade . Förslag till övriga lagändringar Regeringen föreslår att ändringarna i kommunallagen, lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser och lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ska träda i kraft . Konsekvenser för kommuner och landsting Regeringen gör bedömningen att förslaget sammantaget endast medför marginella kostnadsökningar för kommuner och landsting och att finansieringsprincipen därför inte är tillämplig. Syftet med förslaget är att åstadkomma en mer likvärdig redovisning. För att uppnå detta syfte krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida, vilket i sin tur förutsätter lagreglering. Därför bedömer regeringen att syftet med förslagen inte kan åstadkommas på ett mindre ingripande sätt för den kommunala självstyrelsen. Mot denna bakgrund gör regeringen, i likhet med (), bedömningen att förslaget utgör ett proportionerligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Regeringen bedömer att förslaget sammantaget leder till ett större utrymme för kommuner och landsting att bestämma över formerna för att överföra och förstöra material för att bevara räkenskapsinformation. De lättnader som harmoniseringen leder till får därmed enligt regeringen anses överväga den marginella inskränkning av den kommunala självstyrelsen som förslaget också innebär. Allmänna bestämmelser om årsredovisning Förslaget bedöms inte leda till någon ny uppgift för kommunernas och landstingens del. Det bedöms inte heller utgöra någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen eller medföra några ökade kostnader. Förslagen innebär inte någon ny uppgift för kommunernas och landstingens del. Därmed utgör förslagen inte någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms inte heller medföra ökade kostnader. Förslaget innebär att kommuner och landsting får en ny uppgift, vilket innebär en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms medföra begränsade kostnader. Regeringen bedömer att syftet med förslagen inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslagen utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Det nya upplysningskravet om bedömd nyttjandeperiod bedöms medföra vissa begränsade kostnader. I övrigt föranleder inte förslaget några ökade kostnader. Regeringen bedömer att förslagen utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen och att förändringarna leder till minskade kostnader för kommuner och landsting. Förslagen syftar till en ökad insyn och förbättrad jämförbarhet, och för att uppnå detta krävs det en mer enhetlig tillämpning från kommunernas och landstingens sida, vilket i sin tur föranleder en lagreglering. Regeringen bedömer att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslagen därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen kommer enligt regeringen att medföra ökade kostnader för kommuner och landsting. Regeringen bedömer att syftet inte kan tillgodoses på ett mindre ingripande sätt och att förslagen därmed utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Förslagen bedöms inte leda till ökade kostnader förutom förslaget om vilka delar som en delårsrapport ska bestå av. Kostnaderna till följd av det förslaget kan öka marginellt. Upplysning om kostnaden för räkenskapsrevision Förslaget bedöms endast medföra begränsade kostnader för kommuner och landsting. Förslaget bedöms endast medföra begränsade kostnader för kommuner och landsting. Konsekvenser för kommunalförbund och samordningsförbund Regeringen bedömer att förslagen inte innebär några ökade kostnader för kommunalförbundet. Vad gäller samordningsförbunden föreslås att kravet på att samordningsförbundens styrelse ska upprätta årsbokslut tas bort. Det kan enligt regeringen i viss mån innebära en kostnadsbesparing för samordningsförbunden. Konsekvenser för offentliga finanser ESV efterlyser i sitt remissvar en heltäckande analys av vilka konsekvenser förslaget får för nationalräkenskaperna och det finansiella sparandet.