bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Motionären pekar på höjda antagningskrav till svenska universitet och högskolor för elever som har genomgått IB-utbildning. I yrkande 2 anförs att måste ta till vara ungdomars ambition och studieglädje för att även framöver kunna konkurrera på den globala marknaden. Därför måste internationella utbildningar erkännas och bedömas efter samma mått som svenska. I motion 2017/18:727 av (M) begärs att effekterna av IB-programmets förändrade förutsättningar bör följas upp och utvärderas. I motion 2017/18:1154 av (M) yrkande 1 framförs att högskoleprovets syfte att bredda rekryteringen inte helt har uppnåtts. Därför bör det ses över på vilka fler sätt fler skulle kunna ta del av högre studier. I yrkande 2 föreslås att digital teknik kan användas för sökande att visa sina kunskaper vid ansökan till högre utbildning. I motion 2017/18:1420 av (M) uppmärksammas negativa konsekvenser av förändringen av poängomvandlingen till meritvärde från studier vid International Baccalaureate (IB) och European Baccalaureate (EB). I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 16 liksom i kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 15 föreslås att antalet behörighetsgrupper vid ansökningar till högre utbildning minskas och att det enskilda lärosätet inte ska ha möjlighet att sätta egna behörighetskrav. Målet ska vara en mer transparent och rättssäker ansökningsprocess där det är tydligt för studenten vad som krävs, enligt motionärerna. I motion 2017/18:956 av Per Lodenius (C) begärs en översyn av antagningskriterierna till svenska universitet och högskolor så att Ålandsöverenskommelsen, vars syfte är att skydda den åländska befolkningens språkliga och kulturella förhållanden, följs och respekteras. Det har blivit svårare för studerande från att bli antagna till studier i , enligt motionären. I motion 2017/18:957 av Per Lodenius (C) begärs att åländska studenter på svenska universitet och högskolor tillförsäkras tillgång till den svenska statens myndighetssfär med hänvisning till Ålandsöverenskommelsen, t.ex. för praktikplatser. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 54 menar motionärerna att ett sätt att värna om lärosätenas autonomi är att lärosäten använder sig av egna antagningsprocesser anpassade till respektive högskoleutbildning. I motion 2017/18:1672 av (MP) yrkande 5 föreslås att det ska ges meritpoäng för modersmålsstudier. I kommittémotion 2017/18:3597 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att regeringen tillsätter en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Motionärerna anför att eventuella yttre hinder för människor att arbeta med vad de önskar måste motverkas. I kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 3 efterfrågas en utredning som tar ett helhetsperspektiv på frågan om tillgängligheten till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att regeringen återkommer med förslag till ytterligare åtgärder för att minska fusket på högskoleprovet. Urvalsmetoders legitimitet ligger i att alla ska ha samma förutsättningar att baserat på relevanta meriter ta sig in på högskolan. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Av 1 kap. 5 § fjärde stycket högskolelagen framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. UHR har haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera lärosätenas arbete med breddad rekrytering och breddat deltagande. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten excellens uppnås i homogena studentgrupper? Enligt redovisningen är det dubbelt så vanligt att studera vid högskolan om man har högskoleutbildade föräldrar. Bristande studietradition men även andra faktorer påverkar vilka som studerar. UHR ansåg att arbetet med breddad rekrytering och breddat deltagande kräver ett brett och strategiskt arbetssätt och rekommenderade att regeringen ser till att lärosätena tar fram en strategi för detta. UHR rekommenderade även att lärosätena ska återrapportera sitt arbete till regeringen. I promemorian deltagande i högskoleutbildning lämnade regeringen () ett förslag om ändring i högskolelagen med innebörden att lärosäten ska främja ett brett deltagande i utbildningen. Förslaget drogs senare tillbaka. Frågan om breddad rekrytering ingår i uppdraget för den pågående Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46). I direktiven påpekas att den sociala snedrekryteringen till högskolan kvarstår, trots att det framgår av högskolelagen att lärosätena ska bredda rekryteringen för att ge fler tillgång till högskolan. Vidare anges att alla ska ges möjlighet att gå vidare till högskoleutbildning oavsett bakgrund, och en utvecklad styrning måste underlätta detta. Tillträde till högskoleutbildning på grundnivå Av 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) framgår att utbildningen ska ges på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Enligt 7 § ska utbildning på grundnivå väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Av 4 kap. 1 § högskolelagen framgår att högskolorna ska ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studierna som studenter så långt det kan ske med hänsyn till kvalitetskravet i 1 kap. 4 § första stycket. Där anges att verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen. I 4 kap. 2 § anges att den högskola som anordnar en utbildning avgör vilka behörighetsvillkor som ska gälla för att bli antagen till utbildningen, om inte annat följer av föreskrifter från regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Av 7 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att det för att bli antagen krävs att sökanden har grundläggande behörighet och dessutom den särskilda behörighet som kan vara föreskriven. I 5 § anges att grundläggande behörighet till utbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare har bl.a. den som avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan. Enligt 8 § ska de krav på särskild behörighet som ställs vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. Av bestämmelsen framgår vad sådana krav får avse. Om inte alla behöriga sökande till en utbildning kan tas emot, ska urval göras bland de sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval. Enligt 7 kap. 12 och 23 §§ högskoleförordningen är urvalsgrunder betyg, resultat från högskoleprovet och andra urvalsgrunder som högskolan får bestämma. Av 13 § framgår att vid urval till en utbildning ska minst en tredjedel av platserna fördelas på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet och högst en tredjedel på grundval av de urvalsgrunder som högskolan bestämt. I 18 § anges att meritkurser är sådana kurser från gymnasial utbildning som är särskilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grundläggande eller särskild behörighet. I bilaga 3 till högskoleförordningen redovisas närmare bestämmelser om platsfördelning vid urval på grundval av betyg liksom om hur betyg ska värderas. tillsattes utredningen öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning på grundnivå (dir. 2016:24). Utredaren skulle göra en översyn av hela systemet för tillträde till sådan högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. (U2016:01) lämnade betänkandet Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning (SOU 2017:20). I betänkandet lämnas förslag till nya bestämmelser med syftet att göra tillträdessystemet öppnare och enklare. Utredningen menar att förändringar i tillträdesbestämmelserna bör göras inom de befintliga ramarna för det nuvarande systemet. En högre grad av enkelhet har varit en styrande princip när olika avvägningar har behövt göras. Bestämmelserna måste utformas så att de kan hantera olika grupper av sökande med olika slags meriter, och det behövs även tydligare och enklare vägar in i högskolan för personer som inte har en traditionell studiebakgrund, enligt utredningen. Utredningen anser att den grundläggande behörigheten bör uttryckas i kompetenser. För personer som inte har slutfört en gymnasial utbildning eller motsvarande ska det finnas möjlighet att visa sin kompetens genom ett nationellt behörighetsprov. Enligt propositionsförteckningen för /18 (Statsrådsberedningen ) är en proposition om tillträde till högre utbildning planerad till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 207) att tillgången på relevant utbildning är en förutsättning för en hållbar tillväxt och för enskilda individers utveckling. För att fler behöriga sökande ska kunna beredas plats för att genomgå högskoleutbildning föreslog regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Genom den s.k. Ålandsöverenskommelsen fick befolkning garantier om bl.a. språkskydd av svenskan. Överenskommelsen, som ingicks mellan och efter att 1921 gav suveränitet över , gäller fortfarande. ingick en överenskommelse med de nordiska länderna om tillträde till högre utbildning (SÖ 1997:13). Av artikel 4 i överenskommelsen framgår att om tillträde till högre utbildning är begränsat görs urvalet av sökande från de andra nordiska länderna efter samma eller likvärdiga regler som gäller för sökande från det egna landet. Strävan ska vara att använda sådana urvalsregler som så långt som möjligt jämställer utbildningssökande från de andra nordiska länderna med sökande från det egna landet. Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt 7 kap. 18 § fjärde stycket högskoleförordningen (1993:100) ett bemyndigande att meddela föreskrifter om meritvärdering av betyg, vilket omfattar bl.a. att bestämma hur utländska betyg ska värderas i förhållande till betyg från gymnasieskolan i . UHR beslutade om en förändring av värderingen av utländska betyg (bl.a. betyg från International Baccalaureate-utbildningar, IB) inför antagningen till . Regeringen beslutade att UHR skulle följa upp och analysera utfallet av den förändringen (U2017/03461/UH). I uppdraget angavs att om analysen visade att meritvärderingen av olika gruppers betyg innebar att sökande med svenska och utländska betyg inte kunde konkurrera på likvärdiga villkor skulle UHR vidta de nödvändiga åtgärder som krävdes för att uppnå detta. Eventuella förändringar i UHR:s föreskrifter skulle göras inför antagningen till . UHR delrapporterade uppdraget med en analys av antagningen till och en övergripande analys över antagningen till . I delrapporten anger UHR bl.a. att sökande med meriter från antogs i mindre utsträckning men att bilden var mer positiv för antagningen till . Sökande med meriter från liksom sökande som har meriter från betygssystem där det inte har gjorts några omräkningar antogs i högre utsträckning jämfört . I UHR:s slutliga redovisning anges att den nya analysen bekräftar tidigare slutsatser. De nya regler för omräkning av utländska betyg som UHR införde 2016 har fått avsedd effekt och sökande med svensk gymnasieexamen har inte missgynnats vid de senaste antagningarna till studier på högskolan. Den fördjupade analysen visar också att i stort sett alla grupper med utländska eller internationella betyg har klarat sig väl i konkurrensen både och . UHR anger att det finska betygssystemet behöver analyseras vidare då sökande med finska gymnasiebetyg har tagit färre utbildningsplatser än vad de borde ha gjort, både nu i vår och . UHR anger att myndigheten fortsätter arbetet med att se till att konkurrensen om utbildningsplatserna blir så rättvis som möjligt. planerar UHR att se över samtliga utländska gymnasiemeriter. Universitets- och högskolerådet (UHR) har enligt sin instruktion i uppgift att stimulera intresset för högskoleutbildning, främja breddad rekrytering till högskolan och informera om högskoleutbildning. Myndigheten har utvecklat en särskild webbplats, Studera.nu, för alla som är intresserade av högskolestudier. UHR tillhandahåller även information och stöd till studie- och yrkesvägledare i skolan. I arbetsmiljölagen (1977:1166) anges att den som genomgår utbildning ska likställas med arbetstagare i arbetsmiljöfrågor, med vissa undantag. I arbetsmiljöförordningen (1977:1166) behandlas bl.a. frågan om studerandeskyddsombud. I 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) anges att högskolorna ska ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Högskolorna ska även ansvara för andra uppgifter av studiesocial karaktär som stöder studenterna i deras studiesituation eller underlättar övergången till arbetslivet samt för att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. I diskrimineringslagen (2008:567) anges bl.a. att lärosätena ska arbeta med aktiva åtgärder, dvs. ett förebyggande och främjande arbete för att inom en verksamhet motverka diskriminering och på annat sätt främja lika rättigheter och möjligheter. De aktiva åtgärderna omfattar att genomföra ett fortlöpande arbete i fyra steg (undersöka, analysera, åtgärda och följa upp) inom fem områden och att ta fram riktlinjer och rutiner för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier. Ett av områdena är studiemiljön. I anvisningar för hur arbetet ska genomföras tydliggörs att begreppet studiemiljö syftar på både den fysiska och den psykosociala miljön. Enligt diskrimineringslagen ska lärosätets arbete med aktiva åtgärder ske i samverkan med studenter och anställda och dokumenteras. Bristande tillgänglighet är en form av diskriminering enligt diskrimineringslagen. Universitets- och högskolerådet (UHR) ska enligt sin instruktion inom högskolan motverka diskriminering utifrån alla diskrimineringsgrunder och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter för alla. Myndigheten stödjer högskolornas arbete med dessa frågor på olika sätt, t.ex. genom pilotverksamhet, uppföljningar, analyser, konferenser och utbildning. Personer med viss funktionsnedsättning får genomföra högskoleprovet med anpassning: – Personer med dokumenterad dyslexi eller svag synskada får skriva det vanliga högskoleprovet med förlängd provtid. – Personer med dokumenterad grav synskada skriver ett speciellt framtaget högskoleprov med förlängd provtid i punktskrift eller i talboksformatet . utreder UHR om personer med dyskalkyli, narkolepsi eller neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ska få anpassning i form av förlängd provtid vid högskoleprovet. har ett s.k. särskilt åtagande att fördela nationella medel till lärosäten som ansöker om bidrag för särskilt pedagogiskt stöd, inklusive teckenspråkstolkning, för studenter med funktionshinder i studiesituationen. () har genom en enkätundersökning undersökt de studerandes ekonomiska och sociala situation. I den senaste rapporten, Studerandes ekonomiska och sociala situation 2015 (rapport 2016:2), redovisas bl.a. följande om studenternas sociala situation: De flesta studerande upplever att de mår bra. Av samtliga studerande uppger majoriteten, , av de studerande att de mår bra eller mycket bra. bedömer att de mår dåligt eller mycket dåligt. Män uppger oftare än kvinnor att de mår mycket bra. Trots att de allra flesta mår bra upplever ofta olika typer av hälsobesvär. Upplevelsen av olika hälsobesvär har ökat jämfört med . Stress är det vanligaste hälsobesväret bland de studerande; upplever ofta att de är stressade. Andelen kvinnor som ofta känner sig stressade är och andelen män . Att uppleva olika hälsobesvär är vanligt oavsett hur den studerande upplever sin studiesituation och sin ekonomiska situation. I UKÄ:s rapport (rapport 2017:3) ges en bild av de studerandes uppfattningar och attityder till sina studier och sin studiemiljö. De flesta studenter svarar att de i stor utsträckning tycker att lärarna är tillmötesgående, stödjande, kunniga och tillgängliga. av studenterna anger att de har en funktionsnedsättning. Av dessa svarar en tredjedel att funktionsnedsättningen är ett hinder i studierna, och en fjärdedel svarar att lärosätet inte gett det stöd de behöver. av studenterna uppger att de blivit negativt särbehandlade. genomförde regeringen två ändringar i högskoleförordningen som innebär att den som använder otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid högskoleprov, ska stängas av från deltagande i provet , dvs. vid fyra provtillfällen. UHR har också befogenheter att meddela föreskrifter för att motverka brott. Myndigheten kräver att provsvar lämnas på heder och samvete, och med detta krav ges bättre förutsättningar att bedöma fusk som ett brott. UHR kan stänga av en provdeltagare när det finns underlag som leder till bedömningen att försök till fusk eller fullbordat fusk har skett. För polisanmälan krävs först och främst att provdeltagaren har skrivit under på heder och samvete att inte använda otillåtna hjälpmedel under provet. UHR anger att ytterligare iakttagelser och analyser utgör underlag för en bedömning om provdeltagaren har använt otillåtna hjälpmedel. Brottsrubriceringen blir då ”osann försäkran”, där möjlig straffpåföljd i normalfallet är böter eller upp till sex månaders fängelse. dömde en person åtalad för osann försäkran i samband med ett högskoleprov till dagsböter. UHR har begärt att förundersökningar i ett antal nedlagda polisanmälningar återupptas med stöd av denna dom (pressmeddelande UHR ). Utskottet konstaterar att den aviserade propositionen om tillträde till högre utbildning kommer att behandla områden och frågor som tas upp i flera yrkanden om tillträde till högskolan. Även i den pågående Styr- och resursutredningen kommer frågor om rekrytering till högskolan att tas upp. I frågor om diskriminering och tillgänglighet vill utskottet påminna om de beslutade skärpningarna i diskrimineringslagen som bl.a. tar sikte på att ingen får diskrimineras samt att arbetsgivaren har ett ansvar att vidta åtgärder för att aktivt motverka diskriminering. I avvaktan på Styr- och resursutredningens betänkande och vidare beredning av förslag som berör breddat tillträde och deltagande anser utskottet att det nu inte finns anledning att föreslå några åtgärder utifrån motionsyrkandena som på olika sätt rör frågan om breddad rekrytering. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:903 (S), 2016/17:2961 (V) yrkande 1, 2016/17:3048 (M) yrkandena 6–8, 2017/18:1874 (S), 2017/18:3357 (M) yrkandena 7 och 9, 2017/18:3602 (V) yrkande 1 och 2017/18:3603 (V) yrkandena 4–6. När det gäller yrkanden som på olika sätt behandlar frågor om tillträde och antagning till högskolan kan utskottet konstatera att även dessa frågor kommer att behandlas i den aviserade tillträdespropositionen. Även kommande förslag från Styr- och resursutredningen kan vara relevanta. När det gäller frågor om antagning till studier för utländska studenter hänvisar utskottet till UHR:s arbete med att, både fortlöpande och i särskilda analyser, bevaka att alla studenters betyg värderas på ett jämbördigt sätt så att alla sökande har en lika stor chans att bli antagna. Utskottet kan emellertid konstatera att den fördjupande uppföljning myndigheten har genomfört visar att sökande med svensk gymnasieexamen inte har missgynnats vid de senaste antagningarna och att sökande med utländska eller internationella betyg har klarat sig väl i antagningen. När det gäller frågan om högskoleprovet noterar utskottet att UHR enligt nya bestämmelser i högskoleförordningen har ökad befogenhet att agera vid misstänkt fusk liksom att provdeltagare som har fuskat har fällts i domstol. Utskottet konstaterar vidare att lärosätena ansvarar för att studenterna har tillgång till hälsovård och förebyggande hälsovård för att främja deras fysiska och psykiska hälsa. Lärosätena ansvarar även för andra uppgifter av studiesocial karaktär och att studenterna i övrigt har en god studiemiljö. När det gäller tillgänglighet för alla har utskottet tidigare (bet. 2016/17:UbU12) framhållit att alla ska ha samma möjlighet att vara verksamma vid universitet och högskolor och att en central förutsättning för det är att verksamheten är tillgänglig på alla sätt. Utskottet menade då att det inte fanns skäl att föreslå någon ytterligare åtgärd utan att man bör följa resultatet av lagändringen i diskrimineringslagen som innebär att bristande tillgänglighet är en form av diskriminering. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Mot bakgrund av det som anförs ovan finner inte utskottet någon anledning att föreslå några åtgärder utifrån motionsyrkandena om olika aspekter av tillträde och tillgänglighet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:97 (M), 2016/17:3038 (C) yrkande 16, 2017/18:470 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:727 (M), 2017/18:956 (C), 2017/18:957 (C), 2017/18:1154 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1420 (M), 2017/18:1672 (MP) yrkande 5, 2017/18:3601 (KD) yrkande 54, 2017/18:3602 (V) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3597 (V) yrkande 1 och 2017/18:3760 (C) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om validering och kompletterande utbildning. Jämför reservation 30 (M), 31 (C), 32 (V) och 33 (KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 14 föreslås att Universitets- och högskolerådet ska ta över valideringen av utbildning på hälso- och sjukvårdsområdet. Det är viktigt att valideringen går snabbt med tanke på det stora rekryteringsbehov som finns på detta område som höga kvalitetskrav ska upprätthållas. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 15 efterfrågas en utvärdering av valideringen av hälso- och sjukvårdsyrken i syfte att effektivisera valideringen. I yrkande 16 anges att det bör övervägas om validering av hälso- och sjukvårdsyrken bör göras av Universitets- och högskolerådet (UHR). Motionärerna menar vidare att den sökande ska få tydlig information om exakt vad som behöver kompletteras och erbjudas studievägledning. I motion 2016/17:224 av (M) yrkande 1 föreslås att det utreds hur man bättre kan ta till vara de kunskaper som hemvändande studenter och nyanlända införskaffat sig genom studier i andra länder. I yrkande 2 efterfrågas förbättrade rutiner för översättning av legitimation inom en profession. I kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 20 föreslås att speciella kompletteringsutbildningar införs för att ge nyanlända akademiker större möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. I partimotion 2016/17:3384 av m.fl. (KD) yrkande 7 efterfrågas en förbättrad validering. Det är angeläget att både samordningen av och kvaliteten på valideringen av akademiska kunskaper och arbetslivserfarenheter förbättras, enligt motionärerna. Även i kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 44 och kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 46 framförs samma synpunkt. I partimotion 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 6 förespråkas att regeringen genomför de förordningsändringar som krävs för att öka möjligheterna att komplettera en utländsk avslutad utbildning, enligt förslag i Utredningen om utbildning för nyanlända (SOU 2016:35). Även i kommittémotion 2017/18:3602 av m.fl. (V) yrkande 7 framförs denna begäran. I kommittémotion 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 2 efterfrågas en utredning av utvecklade möjligheter till vidareutbildning och validering för anställda på fritidshem som saknar pedagogisk högskoleexamen. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete I 6 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) anges att högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande. Enligt 6 § har en student vid en högskola i som har gått igenom viss högskoleutbildning med godkänt resultat, rätt att tillgodoräkna sig detta för högskoleutbildningen vid en annan högskola.