bet · H501NU25 · 2018-06-07 00:00:00 — om omvandlingen av och Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om om omvandlingen av och till handlingarna. Utskottet välkomnar att regeringen avser att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen med anledning av rekommendation. Skrivelse 2017/18:170 om omvandlingen av och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om omvandlingen av och Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om omvandlingen av och lägger skrivelse 2017/18:170 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2017/18:170 om omvandlingen av och . Inga motioner har väckts med anledning av skrivelsen. informerade riksrevisor och medarbetare vid utskottet om granskningen. överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten av och – bristande underlag hos regeringen och (RiR 2017:34) till . Granskningen tar sin utgångspunkt i det statligt helägda Loussavaara-Kiirunavaara Aktiebolags () beslut att anlägga nya gruvnivåer, vilket orsakat markdeformationer, och som i sin tur gör att delar av infrastrukturen, verksamhetslokaler och bostäder i och behöver flyttas. Syftet med granskningen har varit att bedöma om regeringens och planering av anläggningen av nya gruvnivåer beaktade ansvarsfördelning och risker på ett sådant sätt att en god värdeutveckling för innehavet i kunde säkerställas och de samhällsekonomiska effekterna kunde bedömas. Granskningen har även syftat till att bidra till ett lärande inför motsvarande statliga beslut i framtida investeringar. överlämnade till regeringen. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om omvandlingen av och till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Regeringen uppger att den med anledning av rekommendation avser att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering till om ansvarsförhållanden och risker i den fortsatta samhällsomvandlingen av och . om omvandlingen av och Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Statligt helägda () beslutade att anlägga nya gruvnivåer i sina underjordsgruvor för att kunna fortsätta bryta järnmalm i och . Brytningen i de nya gruvnivåerna orsakar markdeformationer som gör att delar av infrastrukturen, verksamhetslokaler och bostäder i och behöver flytta. Flytten benämns ofta samhällsomvandlingen och kan, anför , betraktas som en händelse med stor samhällspåverkan och betydelse för bolagets resultat. har ett affärsmässigt uppdrag och motiverar sitt engagemang i samhällsomvandlingen utifrån minerallagens bestämmelser om ersättning för skada och intrång. konstaterar att brytningen i de nya nivåerna och den efterföljande samhällsomvandlingen är förknippade med stora risker och att en bristande riskanalys kan ge upphov till merkostnader för både bolaget och det omgivande samhället. Vidare riskerar otydligheter i ansvarsfördelningen och det ekonomiska åtagandet mellan bolaget, staten i andra roller än som bolagsägare och berörda kommuner att påverka bolagets långsiktiga ekonomiska prestation negativt och orsaka ett ineffektivt genomförande till nackdel för övriga delar av samhället. granskning syftar till att bedöma om regeringens och planering av anläggningen av nya gruvnivåer har beaktat ansvarsfördelningen och risker på ett sådant sätt att god värdeutveckling för innehavet i har kunnat säkerställas och de samhällsekonomiska effekterna bedömas. Granskningen syftar också till att bidra till ett lärande för motsvarande statliga beslut i framtida investeringar. Den övergripande revisionsfrågan är: Genomfördes planeringen av gruvverksamheten, som förorsakade samhällsomvandlingen i och kommuner, på ett sådant sätt att en god värdeutveckling för innehavet i kunde säkerställas och de samhällsekonomiska effekterna kunde bedömas. För att kunna bedöma detta har formulerat följande delfrågor: Säkerställde ett ändamålsenligt beslutsunderlag för regeringens bedömning av riskerna i investeringen och dess konsekvenser för bolagets ekonomiska prestation? Lät regeringen genomföra en företagsekonomisk och en samhällsekonomisk analys av investeringen, i syfte att värdera underlag inför beslut att anlägga nya gruvnivåer? Tydliggjorde regeringen, i planeringsstadiet, bolagets och övriga aktörers ansvar i samhällsomvandlingen utifrån minerallagen och annan relevant lagstiftning? Återrapporterade regeringen till om planeringen av investeringen, bolagets ansvar utifrån minerallagen och det affärsmässiga uppdraget samt investeringens konsekvenser för bolagets ekonomiska prestation? Bedömningarna i granskningen görs mot en operationell bedömningsgrund som har tagits fram av . Bedömningsgrunden anger vad som rimligen kunde ha förväntats av regeringen och inför investeringen och samhällsomvandlingen. uppger att bedömningsgrunden har utformats med stöd i budgetlagen (2011:203), aktiebolagslagen (2005:551), riktlinjebeslut och riktlinjer för styrning av statliga bolag. De huvudsakliga metoderna för datainsamling i granskningen har varit dokumentstudier och intervjuer. har också anlitat extern juridisk expertis i syfte att utreda ansvarsförhållandet för samhällsomvandlingen mellan staten (regeringen, statliga myndigheter), och berörda kommuner. Extern expertis i samhällsekonomisk lönsamhetsanalys har också anlitats för att utveckla en principiell analys av de samhällsekonomiska kostnader och intäkter som bör tas i beaktande inför denna typ av megaprojekt. Den juridiska utredningen och samhällsekonomiska lönsamhetsanalysen har också granskats i en s.k. peer review-process. Mot bakgrund av granskningens resultat gör följande huvudsakliga iakttagelser: • borde ha säkerställt ett fullgott företagsekonomiskt beslutsunderlag. • Regeringen har inte säkerställt ett tillräcklig företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt beslutsunderlag. • Risker med samhällsomvandlingen och brytning hade kunnat förutses med hjälp av en samhällsekonomisk analys. • Regeringen har inte planerat för en ändamålsenlig ansvarsfördelning. • Ansvarsfördelningen vid stora samhällsomvandlingar borde analyseras. • har inte fått en fullständig bild av investeringen och dess konsekvenser. lämnar mot bakgrund av granskningens resultat följande rekommendationer till regeringen. Vid kommande händelser av dylik karaktär bör regeringen överväga att • genomföra en s.k. second opinion av statliga bolags företagsekonomiska analys inför stora investeringar för att få ett fullgott beslutsunderlag • genomföra en samhällsekonomisk analys inför händelser med stor samhällspåverkan, t.ex. stora investeringar, i syfte att identifiera händelsens totala externa effekter på det omgivande samhället och den samhällsekonomiska lönsamheten • genomföra en rättslig analys i syfte att bedöma om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig för att klargöra gränsen för det offentliga åtagandet och ansvarsfördelningen inför händelser med stora effekter på det omgivande samhället • ge ett permanent uppdrag till en myndighet att genomföra samhällsekonomiska analyser i samband med koncessionsansökningar om gruvbrytning som påverkar det omgivande samhället. När det gäller den sista rekommendationen menar att analysen kan användas som ett första underlag för beslut om eventuella korrigerande åtgärder för att omhänderta brytningens externa effekter utöver bolagets skyldigheter enligt minerallagen och bolagets affärsmässiga uppdrag. I det aktuella fallet med rekommenderas regeringen att • klargöra för övriga involverade parter i samhällsomvandlingen att inte har något särskilt beslutat samhällsuppdrag och enbart kan ersätta privata fastighetsägare, kommuner och myndigheter enligt minerallagens regler och sitt affärsmässiga uppdrag • klargöra omfattningen av det statliga och kommunala åtagandet i samhällsomvandlingen utöver lagenliga och affärsmässiga åtagande, och fördela ansvaret inom och till myndigheter samt inleda en dialog med berörda kommuner • samordna rollen som ägare med ansvaret inom övriga politikområden som har bäring på samhällsomvandlingen • redovisa för en tydlig bild av ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen samt redogöra för hur regeringen säkerställer en långsiktig avkastning från bolaget. • ta ett tydligare ansvar för beslutsunderlagets utformning och relevans inför större beslut om investeringar • säkerställa att internationella branschstandarder för finansiell rapportering och värdering inom gruvnäring följs • ta initiativ till ägarsamordning i ett tidigt skede för att diskutera ansvarsförhållanden i kommande samhällsomvandlingar i enlighet med krav på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen anför att den instämmer i merparten av iakttagelser. Regeringen klargör dock inledningsvis att beslutet att inleda den gruvbrytning som sedan lett till samhällsomvandlingen varit en investering som beslutats av . Regeringen är tveksam till att införa en ordning där en s.k. second opinion på bolagets företagsekonomiska kalkyl genomförs inför samtliga stora investeringar i de statligt ägda bolagen. Regeringen menar att detta skulle skapa en oönskad otydlighet i ansvarsfördelningen mellan styrelsen och ägaren. Regeringen är däremot positiv till att genomföra en sådan bedömning av företagsekonomiska analys vid en kommande händelse av liknande karaktär som omvandlingen av och . Regeringen delar delvis uppfattning att regeringen bör överväga att genomföra en samhällsekonomisk analys inför händelser med stor samhällspåverkan, t.ex. stora investeringar, i syfte att identifiera händelsens totala externa effekter på det omgivande samhället och den samhällsekonomiska lönsamheten. Regeringen konstaterar dock att en händelse av liknande karaktär med all sannolikhet skulle vara föremål för en s.k. ägarsamordning och att en sådan skulle handla om den företagsekonomiska kalkyl som för ligger till grund för investeringen. Regeringen delar synpunkt att en samhällsekonomisk analys kan vara ett viktigt komplement i detta sammanhang som i så fall bör ha genomförts innan ägaren tar ställning till själva ägarsamordningsfrågan. Exakt vilka analyser som bör göras kan dock vara svårt att fastställa på förhand, och regeringen menar att detta behöver anpassas utifrån situationen och vilken samhällspåverkan som kan förväntas. Regeringen delar inte uppfattning att regeringen bör överväga att ge ett permanent uppdrag till en myndighet att genomföra samhällsekonomiska analyser i samband med koncessionsansökningar om gruvbrytning som påverkar det omgivande samhället. Regeringen anför att det är så pass sällan som en koncessionsansökan avser ett område så nära ett samhälle att den medför någon större påverkan på det aktuella samhället. Det är därför bättre att bedöma det enskilda fallet utifrån dess förutsättningar och anpassa lösningarna därefter. Regeringen anser att befintlig lagstiftning är ändamålsenlig för att klargöra gränsen för det offentliga åtagandet och ansvarsfördelningen. Den grundläggande ansvarsfördelningen framgår av relevant lagstiftning, bl.a. regeringsformen, kommunallagen (2017:725) och (2010:900). Regeringen framhåller vidare att frågan om ersättning till boende som tvingats flytta har varit föremål för analys genom departementspromemorian Ersättning vid expropriation av bostäder (DS 2016:16). I promemorian föreslås skyddsregler med sikte på bostäder som exproprieras. En grundtanke bakom förslaget är att de boende ska kunna skaffa likvärdiga ersättningsbostäder och därutöver få kompensation för de olägenheter som en flytt medför. Regeringen uppger att promemorian bereds inom . Regeringen delar uppfattning att inte har något särskilt beslutat samhällsuppdrag. Bolagets gruvbrytning som sedermera lett till samhällsomvandlingen har varit en investering som beslutats av på affärsmässiga grunder. Regeringen vill med anledning av rekommendationen hänvisa till den årliga skrivelsen till (med verksamhetsberättelse för bolag för statligt ägande), senast skrivelse 2016/17:140, där det anges att saknar ett särskilt beslutat samhällsuppdrag. Regeringen delar bedömning att det är viktigt med tydliga roller i denna typ av stora projekt. Den grundläggande ansvarsfördelningen framgår dock av relevant lagstiftning, bl.a. regeringsformen, kommunallagen (2017:725) och (2010:900). Utifrån det som lyft fram i sin rapport anser regeringen att en fastare struktur för dialog kan behöva övervägas för framtida projekt. Vidare är det viktigt med en tidig dialog mellan berörda parter. Malmfältsgruppen (med tillhörande interdepartemental arbetsgrupp) som bildades i syftade till att möjliggöra en sådan dialog och samverkan mellan berörda parter. Med anledning av rekommendation att regeringen bör samordna rollen som ägare med ansvaret inom övriga politikområden som har bäring på samhällsomvandlingen anför regeringen att ansvarar för beredning av regleringsfrågor, t.ex. lagstiftning och tillståndsfrågor, som berör de sektorer som bolagen arbetar inom, skilt från förvaltningen av bolagen med statligt ägande. Regeringen menar att det på så sätt upprätthålls en åtskillnad mellan statens roll som ägare och som reglerare, vilket är en viktig del i regeringens förvaltningsmodell. instämmer regeringen i att det är viktigt med god kunskapsinhämtning för att åstadkomma en ändamålsenlig styrning av . Regeringen vill dock framhålla att sådan kunskapsinhämtning görs kontinuerligt via ägarförvaltningen i enlighet med interna processer och anser, till skillnad från , att detta är tillräckligt. Regeringen hänvisar till den interdepartementala arbetsgruppen Ida-Malmfältsgruppen och deras arbete. Regeringen anför mot bakgrund av iakttagelse om att inte fått en fullständig bild av investeringen och dess konsekvenser att den lämnar en årlig redogörelse till för bolag med statligt ägande. Regeringen håller delvis med om att den nuvarande återrapporteringen inte i tillräcklig omfattning behandlat ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen. Regeringen vill dock peka på att behandlat samhällsomvandlingen i flera frågesvar, vilket redovisats bl.a. i näringsutskottets betänkande 2014/15:NU14. Regeringen anser vidare att den redan redovisar för hur en långsiktig avkastning från bolaget säkerställs. Ekonomiska mål är ett viktigt verktyg i styrningen av bolagen med statligt ägande. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen beslutas av bolagsstämman och dokumenteras i stämmoprotokollet. Regeringen följer upp målen i den s.k. verksamhetsberättelsen som utgör en del av regeringens årliga skrivelse till med en redogörelse för företag med statligt ägande, senast skrivelse 2016/17:140. I fråga om rekommendationerna till hänvisar regeringen till den information regeringen har fått från bolaget. Med anledning av den första rekommendationen till anför styrelsen att deras beslutsunderlag har utvecklats och fördjupats sedan den tid som granskningen omfattar. Vidare anför styrelsen i fråga om den andra rekommendationen att mineralreserver och mineraltillgångar beräknas och sammanställs i enlighet med rekommendationerna från för gruv- och metallföretag. Slutligen framgår att beaktar synpunkter i fråga om att bolaget bör ta initiativ till ägarsamordning i ett tidigt skede för att diskutera ansvarsförhållanden i kommande samhällsomvandlingar i enlighet med krav på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer Regeringen anför att den delvis instämmer i bedömning att regeringens nuvarande återrapportering inte i tillräcklig omfattning behandlar ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen med anledning av rekommendationen. Regeringen anser i och med detta att rapporten är slutbehandlad. Utskottet noterar att regeringen instämmer i merparten av iakttagelser. Vidare noterar utskottet att regeringen anser att en fastare struktur för dialog kan behöva övervägas för framtida projekt och att det är viktigt med en tidig dialog mellan berörda parter. Utskottet har ingen annan uppfattning. När det gäller det aktuella fallet med noterar utskottet att regeringen delvis håller med om att den nuvarande återrapporteringen till inte i tillräcklig omfattning behandlat ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen. Regeringen pekar på att samhällsomvandlingen berörts i flera frågesvar till . Skriftliga frågor och interpellationer fyller visserligen en viktig konstitutionell funktion i fråga om enskilda ledamöters och möjlighet att informera sig om regeringens arbete i olika frågor men kan enligt utskottets uppfattning inte ersätta värdet av en fortlöpande återrapportering till från regeringen. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att vidta åtgärder för en förbättrad och fortlöpande återrapportering av ansvarsförhållanden och risker i samhällsomvandlingen med anledning av rekommendation. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det , (bet. 2017/18:NU4), framhållit vikten av att regeringens arbete med att förbättra och förtydliga den årliga skrivelsen till för bolag med statligt ägande fortsätter. Detta för att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. är ett statligt helägt bolag och ägs därmed ytterst av svenska folket. Utskottets uppfattning är att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. I fråga om har utskottet i tidigare sammanhang, då det behandlat förslag om gruvdrift och samhällsutmaningar, anfört att det förutsätter att som ett helstatligt bolag tar det betydande sociala ansvar som vilar på bolaget i enlighet med de riktlinjer som styr bolagets verksamhet (bet. 2014/15:NU14). Utskottet konstaterar att som statligt ägt bolag har att följa statens ägarpolicy där det fastställs att styrelseordföranden ska samordna sin syn med företrädare för ägaren när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Av skrivelsen framgår att beaktar synpunkter i fråga om ägarsamordning. Med anledning av vad utskottet tidigare uttalat i fråga om sociala ansvar konstaterar utskottet att det av statens ägarpolicy även framgår att bolag med statlig ägande utifrån sin verksamhet och de marknader de verkar på identifierar och hanterar risker och affärsmöjligheter så att verksamheten bedrivs långsiktigt hållbart från ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv. Det är styrelsens ansvar att integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling samt fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:170 om omvandlingen av och .