bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Motionärerna anför att arbetet med växtförädlingsprogrammet med syfte att ta fram grödor som passar för nordiska förhållanden inom Public Private Partnership ska förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning för nya genomredigeringstekniker. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft. Även kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 25 rör ett nordiskt växtförädlingsprogram. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Subvention av trikintest på vildsvin. Motionärerna anför att staten bör stå för kostnaden för trikintester av vildsvin. Även i kommittémotion 2018/19:2606 av m.fl. (KD) yrkande 13 anförs att staten ska bekosta avgiften för trikintest. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Ränta på fördröjda utbetalningar av jordbruksstöd. I yrkande 6 i samma motion föreslås att ränta enligt räntelagen ska utgå för försenade jordbruksersättningar fr.o.m. som stödet avser. Motionärerna anför att problemen till följd av torkan har försvårats på grund av att EU-ersättningarna försenats, ibland med . Av departementspromemorian EU:s framtida jordbrukspolitik (Ds 2018:10) framgår att det inom ramen för pelare två i landsbygdsprogrammet kan ges ersättning för extra djuromsorg, s.k. djurvälfärdsersättningar. Syftet med ersättningen är att öka djurens välbefinnande. Ersättningen regleras i artikel 33 i och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Djurvälfärdsersättningar kan endast ges för åtgärder som går utöver nationella lagstiftningskrav och allmän praxis. Dagens EU-regler tillåter alltså inte ersättning för nationella lagkrav eller praxis, t.ex. lagkrav på utevistelse, det s.k. beteskravet. Vidare redovisar regeringen i promemorian att enligt analyser från kan en ändring i landsbygdsförordningen som innebär att ersättning kan lämnas för åtgärder som går utöver bestämmelser i , oavsett om sådana åtgärder redan är del av nationell lagstiftning eller praxis, få betydande fördelar för t.ex. grisproduktionen i som i väsentliga delar står under mer långtgående djurskyddskrav än vad kräver. Om det ska vara möjligt att ge en bred möjlighet att lämna stöd för djurskyddsåtgärder och behålla regler och praxis på den nivå som finns krävs en ändring av artikel 33. Det finns tre djurvälfärdsersättningar som ingår i landsbygdsprogrammet 2014–2020. Stöden finansieras gemensamt av EU och och bidrar till att nå målen med tillväxtstrategi . Detta gäller ersättning för extra djuromsorg för får, ersättning för extra djuromsorg för suggor och ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor. Kommissionen har i sitt förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken inte föreslagit någon förändring när det gäller artikel 33 vilket innebär att det inte är möjligt att betala djurvälfärdsersättningar för åtgärder som är krav enligt nationell lagstiftning. Enligt information från driver en förändring av förslaget för att det ska vara möjligt att betala ut djurvälfärdsersättningar för åtgärder som går utöver EU-lagstiftning men som är en del av nationell lagstiftning. fick 2006 i uppdrag av regeringen att genomföra en nationell jordartskartering av åkermarken. Resultatet presenterades i jordartskartering – Matjordens egenskaper i åkermarken (Rapport 2015:19). Rapporten är baserad på resultatet av jordprovtagning i matjordslagret i åkermarken –2012. Prov togs på drygt 13 000 platser. Proverna har analyserats utifrån textur och mullhalt samt innehåll av fosfor, järn, aluminium, kalcium, kalium och magnesium. Resultaten från den nya jordprovtagningen har kombinerats med data från SLU:s miljöövervakningsprogram Yttäckande rikskartering av för att få ett heltäckande provtagningsnät över . Totalt finns därmed nästan 15 000 provtagningspunkter. Kartor över matjordens egenskaper har tagits fram utifrån jordproverna, däribland en jordartskarta med FAO:s jordartsklasser. Den nya jordartskartan kan enligt användas i sammanhang där geografiska skillnader i matjordens struktur behöver kartläggas, exempelvis för att beräkna åkermarkens läckage av näringsämnen eller som ett underlag för beräkningar av åkermarkens produktionsförmåga och jordbrukets konkurrenskraft i olika delar av . Den kan också utgöra ett underlag för att peka ut var åtgärder behöver vidtas. Enligt är skillnaden, vid en jämförelse av jordproverna i det nya datasetet med det tidigare som enbart innehåll jordprover från SLU:s miljöövervakningsprogram, i de flesta fall liten. Detta menar visar att provtagningen som genomförs inom miljöövervakningsprogrammet är representativ och kan användas för att beskriva tillståndet i svensk . Åtgärder med anledning av torkan 2018 Regeringen presenterade ett nationellt krispaket på för att framför allt täcka upp för den foderbrist och det inkomstbortfall som uppstått hos lantbrukare på grund av torkan. beslutade om en extra ändringsbudget där bl.a. ska gå till stödåtgärder till djurägare inom lantbruket som drabbats av torkan. För mer information om regeringens åtgärder med anledning av torkan 2018 se under anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Växtförädling för nordiska växtförhållanden I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) anför regeringen att det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala växtsorter för hela landet innebär en mångfald av grödor och möjligheter till diversifiering på gårdsnivå. Regeringen bedömer att nya tekniska framsteg och innovationer bör utnyttjas och tas till vara i växtförädlingsarbetet för att bidra till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat och en hållbar produktion. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) föreslog regeringen att ett för växtförädling skulle inrättas på SLU, och myndighetens anslag ökades därför med 2018. Regeringen anförde att det för ökad produktivitet och ökad hållbarhet krävs ett ökat offentligt engagemang i förädlingen av växtsorter. Växtsorter framtagna för kontinenten fungerar ofta sämre i och i vissa delar av landet inte alls. Det finns därför ett behov av växtförädling för svenska förhållanden för att möjliggöra ett större utbud av lokalt anpassade grödor. Vidare anför regeringen att det i ett förändrat klimat, för en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi och för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket är av stor vikt med nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) har regeringen ökat stödet till samarbetet mellan företag och forskning inom växtförädling som bedrivs inom ramen för . bidrag till detta är mellan 2017–2019. Regeringen har också gett SLU i uppdrag att initiera ett för växtförädling. Syftet är bl.a. att bidra till livsmedelsstrategins mål och därmed möjliggöra en ökning av tillgången till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Kompetenscentrumet är under uppbyggnad. I SLU:s regleringsbrev anges att myndigheten ska bygga upp ett för växtförädling. Detta ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Det ska också tas hänsyn till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utveckling av kompetenser och nya tekniker inom växtförädling och utvärderingar av växtmaterial för marknaden ingår. Subvention av trikintest på vildsvin Trikintest utförs av SVA. Testerna ingår i SVA:s avgiftsbelagda verksamhet. Priset är per djur vid 1–5 djur, per djur vid 6–12 djur, per djur vid 13–20 djur. Om provet varit djupfryst eller om prov tagits från tugg-/kindmuskeln är priset per djur. Samtliga priser är angivna exklusive expeditionsavgift och moms. Regeringen gav i uppdrag att analysera och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden (N2018/04065/DL, N2018/01954/DL). Uppdraget ska redovisas . Ränta på fördröjda utbetalningar av jordbruksstöd Dröjsmålsränta beräknas enligt 6 § räntelagen (1975:635) för år enligt en räntefot som motsvarar den vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § räntelagen med ett tillägg av . När det gäller läget för utbetalningarna, se anslaget 1:8 . sätter ramarna för medlemsstaternas möjligheter att med offentliga medel kunna stödja en viss verksamhet. Det gäller också för . Reglerna finns i artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Syftet med reglerna är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. Enligt artikel 81.2 förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) ska reglerna om statsstöd i EUF-fördraget inte tillämpas på det stöd som medlemsstaterna betalar ut i enlighet med och i överensstämmelse med förordningen. Enligt artikel 81.1 samma förordning ska reglerna om statsstöd tillämpas på det stöd som medlemsstaterna beviljar för landsbygdsutvecklingen utöver det som anges i artikel 81:2. I förordning (EU) nr 1305/2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) finns ingen bestämmelse om att utbetalningarna av stöd ska ske senast ett visst datum, eller att ränta ska utges på försenade betalningar. Enligt artikel 107 EUF-fördraget är, om inte annat föreskrivs i fördragen, stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller en viss produktion, oförenlig med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I artikel 107 stadgas vissa undantag från förbudet mot statsstöd, bl.a. när det gäller naturkatastrofer. Enligt artikel 108.3 EUF-fördraget ska kommissionen underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. I förordning (EU) nr 1408/2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbrukssektorn stadgas en möjlighet för medlemsstaterna att bevilja vissa mindre stödåtgärder utan att det ska ses som statsstöd enligt artikel 107 EUF-fördraget. Denna typ av stöd omfattas inte av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 EUF-fördraget. Stödet får inte överstiga per företag av tre beskattningsår. Det ackumulerade stödet av mindre betydelse som beviljar företag verksamma inom primärproduktionen av jordbruksprodukter av tre beskattningsår får inte överstiga . har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till sammanlagt 20 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Denna ram är styrande för fortsatta behandling av anslagen. Beslutet innebar att biföll och gemensamma reservation i betänkandet och inte det förslag om ramar som förts fram i budgetpropositionen . Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Landsbygden är en enorm resurs som spelar en nyckelroll i samhällsbygget. Vi behöver se till att landsbygden har goda villkor för att kunna fortsätta bidra till en trygg livsmedelsförsörjning, stå för en hållbar utveckling och skapa nya jobb. För att ska hålla ihop måste människor och företag ha möjligheter att växa och utvecklas, oavsett om de finns på landsbygden eller i storstäderna. ligger på många sätt i framkant både inom jordbruk och skogsbruk och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna växa ännu mer. Vi behöver värna och stärka konkurrenskraften genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning än den som återges i budgetpropositionen när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet, och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning och ändring av ändamål för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som och har presenterat i utskottet. Mot denna bakgrund föreslår utskottet följande anslagsfördelning m.m. inom utgiftsområdet. Utskottet anser att anslaget 1:1 bör uppgå till . Det är en minskning med jämfört med regeringens förslag. Anslaget minskas med till följd av att satsningen på enkla gröna jobb inom naturvård och markvård avvecklas. Även satsningen på inventering av nyckelbiotoper avvecklas, vilket innebär en minskning av anslaget med ytterligare . Vidare tillförs anslaget i syfte att täcka administrativa kostnader kopplade till det särskilda stödet för branddrabbade skogsägare som återfinns inom anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. 1:2 Insatser för skogsbruket När det gäller anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket föreslår utskottet att det bör uppgå till . Det är en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Med anledning av sommarens omfattande bränder i främst , och anser utskottet att anslaget bör ökas med i syfte att stödja drabbade skogsägare. Av dessa bör avsättas till skogsägare för att täcka ökade kostnader kopplade till avverkning och transport, för utmärkning av gränser som behöver märkas ut på nytt, i stöd till väghållare för uppgradering av vägnätet för att vägarna ska tåla de ökade virkestransporterna och för att täcka kostnader för separat hantering av brandskadat virke. Till följd av att utskottet föreslår att satsningen på inventering av nyckelbiotoper inom anslaget 1:1 avvecklas, påverkas också satsningen inom anslaget 1:2 att erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter ersättning, vilket innebär en minskning av anslaget med . Vidare föreslår utskottet att satsningen på enkla gröna jobb inom naturvård och markvård avvecklas, vilket medför en minskning av anslaget med ytterligare . Därutöver minskas satsningen att skydda skog genom exempelvis naturvårdsavtal med . För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen förlängs inte satsningen på naturvårdande skötsel, och anslaget minskas därför med ytterligare . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör uppgå till 5 . Det är en ökning av anslaget med 1 i förhållande till regeringens förslag. Sommarens långvariga torka skapade stora problem för lantbrukare. För att dämpa effekterna av torkan anser vi att anslaget bör tillföras . Medlen avsätts för utgifter för ekonomiskt stöd till livsmedelsproduktionen i syfte att kompensera för inkomstbortfall i spåren av torka. har i en rapport tagit fram exempel på hur sådana medel skulle kunna fördelas (Utformning krisstöd 2019 – förslag till fördelning av stöd till lantbruket på grund av sommarens torka). Att införa ekonomiska stöd till lantbruket med anledning av torkan förutsätter att ändamålet för anslaget utvidgas. Utskottet anser därmed att anslaget även bör få användas till utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare som drabbats av torkan 2018. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen minskas anslaget med på grund av omfördelning av medel för landsbygdsprogrammet mellan år. Till följd av samma principer ökas anslaget med till landsbygdspolitiska åtgärder samt till ökad bredbandsutbyggnad. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Utskottet anser att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör uppgå till 2 . Det är en ökning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. För att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna bör anslaget tillföras . Pengarna avser en omfördelning av medel inom landsbygdsprogrammet på grund av en försenad programstart. När det gäller övriga anslag, dvs. 1:3 , 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet, 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, 1:6 Bekämpande av smittsamma djursjukdomar, 1:7 Ersättningar för viltskador m.m., 1:8 , 1:9 Bekämpande av växtskadegörare, 1:10 Gårdsstöd m.m., 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m., 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk, 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk, 1:14 , 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor, 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m., 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m., 1:21 Åtgärder på fjällägenheter, 1:22 Främjande av rennäringen m.m., 1:23 , 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning, 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien samt 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter gör utskottet samma bedömning som regeringen om fördelning av medel på anslagen under utgiftsområdet. Sammanfattning av utskottets förslag Utskottet vill hänvisa till de kompletterande uppgifter som utskottet har lämnat om de berörda anslagen i detta betänkande. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet delvis de anslag, och den ändring av ändamålet för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, som föreslås i kommittémotionerna 2018/19:2935 (M) yrkandena 1–6 och 2018/19:2736 (KD) yrkande 1 för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utskottets anslagsförslag framgår av bilaga 4 till detta betänkande. När det gäller fördelningen av beställningsbemyndiganden och övriga anslag inom utgiftsområdet gör utskottet samma bedömning som regeringen. Utskottet tillstyrker därmed i övrigt proposition 2018/19:1 punkterna 1 och 2 när det gäller utgiftsområde 23. Övriga motionsyrkanden som behandlas under detta avsnitt avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbetalning av jordbrukarstöd, avbytartjänster, uppdrag till SLU, forskning om växtförädling, vetenskaplig utvärdering, ersättning för skördeskador, nationellt centrum för cirkulär livsmedelsproduktion och center för växtskydd. Jämför reservation 2 (M, SD, KD), 3 (C), 4 (M), 5 (KD), 6 (M) och 7 (SD). I kommittémotion 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar. De försenade stödutbetalningarna har påverkat många mjölkbönders lönsamhet negativt och har tvingat flera lantbruksföretag till konkurs och inställda betalningar. Enligt motion 2018/19:2388 av och (båda C) bör regeringen utreda en förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden. I kommittémotion 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 33 anförs att regeringen och i samarbete med branschen bör se över handläggningen av jordbruksstöd. Många som verkar inom de gröna näringarna är småföretagare med små marginaler och pressad likviditet. Det är därför avgörande att myndigheters agerande är förutsägbart. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2018/19:2736 yrkande 5 att utbetalningarna av EU-stöden bör tidigareläggas. Pengarna bör betalas ut så fort ansökan kommer in, därefter ska en granskning göras. I samma motion yrkande 24 anförs att EU-ersättningarna ska betalas ut . I yrkande 19 föreslås att handläggningen ska förenklas med hjälp av artificiell intelligens (AI). Motionärerna anför att borde AI vara moget för att hantera ärenden om ansökningar om EU-stöd vilket skulle innebära snabbare handläggning och ökad rättssäkerhet. Enligt kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 24 bör regeringen säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut . Dagens regler för lantbruket gör att många lantbrukare är beroende av EU-stöd. Särskilt tydligt har detta varit för mjölkbönderna, som har tagit skada av att marknadspriset för mjölk har varit och är väldigt lågt. I denna svåra situation har utbetalningar av jordbruksstöd försenats vilket är mycket olyckligt för svenskt lantbruk. I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 60 anförs att det är angeläget att fortsätta att stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2018/19:2896 yrkande 27 att den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan bör stärkas. Inom svensk livsmedelsindustri finns en tradition av stark innovationskraft, vilken ytterligare bör stärkas, bl.a. genom satsningar på tillämpad forskning. Enligt yrkande 30 bör en översyn göras av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. Teknikutvecklingen inom primärproduktionen och livsmedelsindustrin bidrar till att relevanta miljömål kan uppnås som produktionen och exporten av livsmedel kan öka avsevärt. För att det ska vara möjligt måste ligga i framkant när det gäller exempelvis lagstiftning, innovationsförmåga och tillämpad forskning. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta , och vid marknadsintroduktion är teknikerna ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av den förenklas. I yrkande 31 anförs att offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU bör utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Det är enligt motionärerna viktigt att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling, inklusive framtagandet av genetiskt modifierade grödor tas till vara . Enligt yrkande 32 bör regeringen överväga möjligheterna till ett svenskt växtförädlingsprogram. Modern växtförädling är en viktig framtidsfråga, särskilt när det gäller den globala livsmedelsförsörjningen. Den mest avancerade växtförädlingstekniken, där organismens gener förändras, leder till nya genetiskt modifierade organismer (GMO), vilka får nya önskade egenskaper som kan bidra med exempelvis vitaminberikning, större härdighet eller bättre förutsättningar för att bidra till omställningen till ett fossiloberoende samhälle. Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO bör därför tas till vara. Det finns ett behov av en tydligare svensk inriktning inom området, eftersom de genmodifierade grödor som tas fram oftast inte är anpassade för att användas i det svenska jordbruket. Enligt kommittémotion 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 28 bör SLU få i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Insatser behövs för att öka attraktiviteten hos universitetsutbildningar inom livsmedelssektorn. I motion 2018/19:1985 av ClasGöran och (båda S) anförs att regeringen bör undersöka möjligheten att förlägga ett nationellt centrum för utveckling av cirkulär livsmedelsproduktion i kommun i . Genom samverkan mellan olika samhällsaktörer på och regional nivå arbetas det i målmedvetet för att främja grön tillväxt och möjligheterna för en hållbar produktion och konsumtion av livsmedel.