bet · H501UbU32 · 2018-06-13 00:00:00 — Riktade statsbidrag till skolan Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse om riktade statsbidrag till skolan till handlingarna. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov (RiR 2017:30). har i rapporten granskat om systemet med riktade statsbidrag till skolans huvudmän är ändamålsenligt. Utskottet välkomnar regeringens åtgärder för att komma till rätta med de brister som har påvisats i systemet med riktade statsbidrag, däribland en översyn av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras. har utskottet följt upp medelsåtgången och måluppfyllelsen för de riktade statsbidragen, och utskottet ser även mot den bakgrunden att en översyn är nödvändig. Skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Riktade statsbidrag till skolan Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktade statsbidrag till skolan lägger skrivelse 2017/18:217 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan. Inga motionsyrkanden har väckts med anledning av skrivelsen. har granskat systemet med riktade statsbidrag till huvudmän inom skolväsendet. överlämnade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov (RiR 2017:30) till regeringen . Regeringen överlämnade sin skrivelse till . har följt upp hur riktade statsbidrag inom skolområdet har utfallit inom ramen för utskottets årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen som redovisas i utskottets budgetbetänkanden (se bl.a. bet. 2017/18:UbU1 bil. är en myndighet under och en del av kontrollmakt. Alla effektivitetsgranskningar som inte avser eller övriga myndigheter ska lämnas till som i sin tur lämnar dem vidare till regeringen. Regeringen ska därefter lämna en redogörelse till för vilka åtgärder man vidtagit eller ämnar vidta med anledning av en granskningsrapport. En skrivelse från regeringen med anledning av en granskningsrapport ska lämnas till från det att regeringen tagit emot rapporten (oräknade). har i detta ärende granskat om systemet med riktade statsbidrag till skolan är ändamålsenligt. Ett ändamålsenligt system innebär enligt att statsbidragen sammantaget verkar effektivt för att nå de nationella målen. Fokus för granskningen är de riktade stimulansbidrag till skolväsendet som administreras av . Stimulansbidragen är de bidrag som avser att påverka huvudmännens prioriteringar och stimulera deras skolutveckling. av de riktade bidragen beräknas vara stimulansbidrag. uppföljning av riktade statsbidrag inom skolområdet Inom ramen för utbildningsutskottets årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 16 har utskottet också följt upp hur riktade statsbidrag till barn- och ungdomsutbildningen har utfallit. I betänkande 2013/14:UbU1 betonade utskottet vikten av att måluppfyllelsen av riktade statsbidrag tydligt redovisas i samband med budgetförslaget, särskilt mot bakgrund av många nya satsningar på utbildningsområdet (s. 22). I betänkande 2014/15:UbU1 framhöll utskottet att det är viktigt att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder fortsätter. noterade även att finansutskottet har gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen i den kommunala sektorn (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28, bet. 2012/13:FiU34 och bet. 2013/14:FiU34). Vidare betonade utskottet vikten av att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen också överväger hur måluppfyllelsen ska bedömas så att det finns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen (s. 22). Mot bakgrund av att de riktade statsbidragen till skolan har ökat i antal och omfattning har utskottet även gjort fördjupade uppföljningar av de riktade statsbidragen inom skolområdet, vilka redovisats i betänkande 2015/16:UbU1 bilaga 5, betänkande 2016/17:UbU1 bilaga 9 samt betänkande 2017/18:UbU1 bilaga 7. Den senaste uppföljningen, som avser , omfattar tolv riktade statsbidrag och två uppdrag där statsbidragen utgör en del av uppdraget. Statsbidragen finansieras från fem olika anslag. Resultaten i den senaste uppföljningen visar att medelsåtgången för vissa av satsningarna understiger vad som har avsatts för ändamålet. Här kan t.ex. nämnas statsbidragen för Matematiklyftet och Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever. Ett viktigt underlag för utskottets uppföljning är regeringens skrivelse Årsredovisning för staten. Av årets skrivelse, Årsredovisning för staten 2017 (skr. 2017/18:101) framgår att för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning blev utgifterna under t.ex. anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal , vilket är (52,) lägre än anvisat i statens budget. Detta uppges bl.a. bero på en låg nyttjandegrad av vissa av statsbidragen (skr. 2017/18:101 s. 108). Siffran kan jämföras med , då utgifterna för anslaget 1:10 blev , vilket var (27,) lägre än anvisat i statens budget (bet. 2017/18:UbU1 s. 199). Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar och en beskrivning av regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser. har granskat systemet med riktade statsbidrag till huvudmän Enligt finns det vissa brister i detta system när det gäller huvudmännens organisatoriska förutsättningar, administrationen av bidragen samt bidragens konstruktion och ekonomiska aspekter. har också identifierat vissa brister hos enskilda bidrag. Det förekommer enligt rapporten bl.a. att huvudmän gör sådana insatser som det finns statsbidrag för i stället för sådana som verksamheten behöver mest. En konsekvens av detta är enligt att de specifika lokala utvecklingsbehoven kan bli nedprioriterade, vilket kan inverka negativt på måluppfyllelsen. konstaterar också att det har uppstått en problematisk situation där många huvudmän anser sig beroende av statliga medel för att kunna fullgöra det uppdrag som de enligt skollagen har ett eget ansvar för. Sammantaget anser att systemet med riktade statsbidrag inte kan anses ändamålsenligt. rekommenderar regeringen att överväga att ersätta det breda utbudet av riktade statsbidrag med en fördelning av medel som utgår från huvudmännens behov. Med ett sådant system skulle huvudmännen söka medel inom bidragsramen för lokalt utformade insatser, och varje ansökan skulle få en individuell bedömning. rekommenderar också regeringen att säkerställa att ett nationellt analysstöd finns tillgängligt för huvudmännen. Regeringen delar inte övergripande bedömning att systemet inte är ändamålsenligt, men instämmer i att det finns brister i systemet och delar iakttagelsen att det även finns potentiella utvecklingsområden. Regeringen instämmer inte i rekommendation att de statliga medlen för skolutveckling ska fördelas i form av en bidragsram till varje huvudman i stället för genom olika statsbidrag. Syftet med riktade statsbidrag till skolväsendet är att ge regeringen möjlighet att nationellt uppmärksamma särskilt viktiga insatsområden och att rikta medel dit det finns stora behov. På så vis stärker systemet med riktade statsbidrag regeringens möjligheter att bidra till att de nationella målen för utbildningspolitiken uppfylls. Regeringen delar inte heller rekommendation att det ska finnas ett nationellt analysstöd tillgängligt för huvudmännen. Regeringen menar dock i likhet med att det är av central betydelse att huvudmännen bedriver ett aktivt systematiskt utvecklingsarbete och att vissa av dem kan behöva stöd i detta arbete. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att ge ett sådant stöd. Som ett led i att förbättra styrningen av skolan har regeringen påbörjat en översyn av de riktade bidragen med syfte att skapa ett mer ändamålsenligt stöd genom färre och bättre anpassade riktade bidrag. Riktade statsbidrag till skolan Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan till handlingarna. övergripande bedömning är att systemet med riktade statsbidrag inte kan anses vara ändamålsenligt. Systemet brister enligt i vissa delar när det gäller huvudmännens organisatoriska förutsättningar, administrationen kring bidragen samt bidragens konstruktion och ekonomiska aspekter. har också identifierat vissa brister hos enskilda bidrag. Enligt årsredovisning fattade myndigheten över 16 000 beslut om statsbidrag. hanterades över 70 olika statsbidrag och transfereringar. Den stora mängden statsbidrag orsakar enligt splittring samt försvårar och ibland omöjliggör långsiktig planering och fokusering hos huvudmännen. Den skapar också en omfattande administration som tyngs av mängden data som huvudmännen ska rapportera vid ansökan och uppföljning av ett enskilt bidrag. Dessutom upplevs enligt tiden från det att huvudmännen första gången får information om ett statsbidrag till det att ansökningstiden går ut ofta som alldeles för kort. De korta ledtiderna kan göra det svårt att planera ändamålsenliga insatser. Vissa huvudmän söker enligt granskningsrapporten bidrag utan att rekvirera dem eller trots att bidraget inte ligger i linje med de lokala utvecklingsbehoven, vilket enligt är en ineffektiv användning av statliga medel. Det förekommer enligt rapporten att huvudmän gör sådana insatser som det finns statsbidrag för i stället för sådana som verksamheten behöver mest. En konsekvens av detta är enligt att de specifika lokala utvecklingsbehoven kan bli nedprioriterade, vilket kan inverka negativt på måluppfyllelsen. konstaterar också att det kan finnas problem med systemet ur ett likvärdighetsperspektiv, eftersom större huvudmän har en tendens att söka och få fler statsbidrag. Det är mindre sannolikt att enskilda huvudmän har statsbidrag än kommunala huvudmän. De minsta huvudmännen väljer enligt dessutom av resursbrist bort vissa sorters statsbidrag. konstaterar vidare att det har uppstått en problematisk situation där många huvudmän anser sig beroende av statliga medel för att kunna fullgöra det uppdrag som de enligt skollagen (2010:800) har ett eget ansvar för. konstaterar slutligen att huvudmännen ser utformningen, tidsaspekterna och antalet bidrag som det mest problematiska, snarare än själva inriktningen av statsbidragen. rekommenderar regeringen att överväga att ersätta det breda utbudet av riktade stimulansbidrag med en fördelning av medel som utgår från huvudmännens behov. föreslår att medel för skolutveckling fördelas i form av en bidragsram till varje huvudman utifrån elevantal och eventuellt socioekonomiska förutsättningar. Huvudmännen söker medel inom bidragsramen för lokalt utformade insatser. Varje ansökan får en individuell bedömning. Ett alternativ som tar upp, och som lyfts fram av regeringen i skrivelsen, är att öka de generella statsbidragen och avskaffa de riktade. föreslår dock ett riktat stöd från regeringen till huvudmännens skolverksamhet även i fortsättningen enligt den modell som beskrivs i rapporten och bedömer att det på så vis säkerställs att medlen går till skolverksamheten, som man främjar att huvudmännen tar ansvar för sitt systematiska kvalitetsarbete. rekommenderar också regeringen att säkerställa att ett nationellt analysstöd finns tillgängligt för huvudmännen. Ett sådant stöd ska kunna bistå huvudmän med en analys av vilka problem och behov som finns hos dem. Det är viktigt att se till att ett sådant stöd är tillgängligt för samtliga huvudmän. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen uppger att man inte delar övergripande bedömning att systemet inte är ändamålsenligt, men instämmer i att det finns brister i systemet och delar iakttagelsen att det även finns potentiella utvecklingsområden. Regeringen uppger vidare att man inte instämmer i rekommendation att de statliga medlen för skolutveckling ska fördelas i form av en bidragsram till varje huvudman i stället för genom olika statsbidrag. Enligt regeringen är syftet med riktade statsbidrag till skolväsendet att ge regeringen möjlighet att uppmärksamma särskilt viktiga insatsområden nationellt och att rikta medel dit det finns stora behov. På så vis stärker systemet med riktade statsbidrag regeringens möjligheter att bidra till att de nationella målen för utbildningspolitiken uppfylls. Regeringen uppger därutöver att man inte heller delar rekommendation att det ska finnas ett nationellt analysstöd tillgängligt för huvudmännen. Regeringen menar dock i likhet med att det är av central betydelse att huvudmännen bedriver ett aktivt systematiskt utvecklingsarbete och att vissa av dem kan behöva stöd i detta arbete. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att ge ett sådant stöd (se nedan). Som ett led i att förbättra styrningen av skolan anger regeringen att man har påbörjat en översyn av de riktade bidragen med syfte att skapa ett mer ändamålsenligt stöd genom färre och bättre anpassade riktade bidrag. I och med sin skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen framhåller att man i budgetpropositionen aviserat en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) och att översynen av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras pågår . Ambitionen med översynen är bl.a. en betydande minskning av antalet riktade bidrag, t.ex. genom sammanslagningar av befintliga bidrag och en enklare administration av bidragen. Vidare anger regeringen att har påbörjat insatser för att förenkla huvudmännens hantering av de befintliga statsbidragen, bl.a. genom att utveckla e-tjänster samt insatser för en mer enhetlig handläggning av statsbidragen med fokus på att ge huvudmännen bättre framförhållning och en minskad administration. Enligt regeringen hanteras de problem med enskilda bidrag som pekat på genom att regeringen och bedriver ett kontinuerligt arbete för att öka träffsäkerheten hos pågående bidrag. Regeringen anger vidare att man bereder de förslag som skolkommission (SOU 2017:35) har lämnat. framhöll i sitt betänkande att det är önskvärt att reducera antalet riktade bidrag, men att riktade bidrag är nödvändiga i vissa fall. I enlighet med förslag föreslog regeringen i budgetpropositionen en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av förskoleklassen och genom ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Syftet med bidraget är att öka likvärdigheten och förbättra kunskapsutvecklingen i förskoleklass och grundskola. Medlen ska fördelas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund enligt en bidragsram. Satsningen inleds 2018 och kommer att uppgå till totalt . Resurstillskottet kommer att ge huvudmännen ökade möjligheter att bedriva sitt systematiska kvalitetsarbete och fokusera på de lokala utvecklingsbehoven. identifierade även problem med den nuvarande styrningen av gymnasieskolan. Bland annat mot den bakgrunden har regeringen beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda den gymnasiala utbildningens planering, dimensionering och finansiering (dir. 2018:17). Regeringen framhåller att det är huvudmännens ansvar att följa upp och utvärdera sin verksamhet och utifrån resultaten vidta relevanta åtgärder för att utveckla verksamheten. Regeringen har gett i uppgift att i nära samarbete med kommuner och andra huvudmän stödja huvudmännen i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse (7 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). Regeringen har dessutom gett i uppdrag att stärka huvudmännens arbete med att planera, följa upp och utveckla utbildningen. Det finns kompetensutveckling för huvudmän och skolledningar i systematiskt kvalitetsarbete och i styrning och ledning. Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola (U2015/3357/S, U2017/00301/S) ska deltagande huvudmän och skolor analysera sina elevers resultat och de orsaker som kan tänkas ligga bakom utfallet. ska ge ett aktivt stöd i detta arbete och även i arbetet med att identifiera vilka insatser som kan stärka huvudmännens förmåga att planera, följa upp och utveckla utbildningen. Målet är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolorna. Slutligen anger regeringen att man har tillsatt en utredning (Skolmyndighetsutredning, U 2017:04) med uppdrag att göra en översyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet, inklusive hur myndigheterna på skolområdet är organiserade och hur ansvaret fördelas mellan dem. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som kan bidra till en bättre skola. Utredaren ska bl.a. föreslå hur statens insatser när det gäller stöd till skolutveckling så effektivt som möjligt kan komma huvudmän och verksamma inom skolväsendet till del. Uppdraget ska redovisas . Regeringen påpekar att de insatser som regeringen nu genomför och de frågor som regeringen låter utreda bl.a. syftar till att samlat bidra till att ge huvudmännen ett mer ändamålsenligt stöd genom färre och bättre anpassade riktade statsbidrag samt möjlighet till stöd för skolutveckling. behåller regeringen möjligheten att kunna styra resurser till utvecklingsområden där det finns stora behov. I och med sin skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Utskottet finner det angeläget att systemet med de statliga riktade bidragen till skolväsendet fungerar så effektivt som möjligt och att bidragen når ut till alla de skolhuvudmän som är i behov av dem. Utskottet välkomnar därför regeringens åtgärder för att motverka vissa av de brister som påvisats i systemet i den granskning av som är aktuell. Regeringens pågående översyn av hur systemet med riktade statsbidrag kan förenklas och förbättras samt insatser för att förenkla huvudmännens hantering av de befintliga statsbidragen är enligt utskottet nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med vissa brister i systemet. Utskottet har följt hur de riktade statsbidragen till skolan har utvecklats och har därmed kunnat konstatera att medelsåtgången för flera statsbidrag har varit låg och att regeringens redovisning av måluppfyllelsen för statsbidragen behöver fortsätta utvecklas. Utskottet vill därför understryka behovet av regeringens översyn av systemet med riktade statsbidrag. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelse 2017/18:217 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:217 om riktade statsbidrag till skolan. Jag har läst på . Det var ingen självklarhet. I min familj fanns det nämligen inte speciellt många böcker. Vi hade annat fint på våra hyllor, som prydnadssaker och annat, men inte så många böcker. Barnböcker hade vi några, och ibland gick vi till . Riktade statsbidrag till skolan Min pappa brukar berätta att han fick läsa samma barnbok för mig om och om igen - Dumbo, den flygande elefanten. Det var min älsklingsbok. Den handlade om en elefant som hade alldeles för stora öron. De andra elefanterna retade honom, men visade det sig att de där stora öronen var det som gjorde Dumbo alldeles unik. Han kunde nämligen flyga. Vi hade en granne som hade ganska många böcker och som pratade om böcker med mig. Där fick jag låna det jag ville. Jag lånade oftast Kittyböcker. I skolan uppmuntrades vi att läsa. Mina föräldrar kunde hjälpa mig med läxorna så där fram till tredje klass, kanske lite längre med matematiken, men mina föräldrar slutade aldrig att bry sig. De var intresserade, de frågade vad jag hade lärt mig och de ville höra mig berätta. Jag visste att de tyckte skolan var viktig. Deras stöd och förväntningar, tillsammans med att jag fick växa upp i ett där det var viktigt att ge alla barn samma chans, gjorde att jag, en tjej från ett hem utan studietraditioner, kunde ta mig hela vägen till . Det var ett starkt samhälle. Det var ett med fokus på kunskap och bildning, på lärares kunskaper och lärares vikt i klassrummet samt på likvärdighet. Jag har sagt det tidigare i debatten i kammaren, men jag upprepar : har haft ett av de mest jämlika och högpresterande skolsystemen i världen. Dit måste vi ta oss igen. Det ska självklart också vara en del av vår framtid. För mig är det inte bara fråga om ett utbildningspolitiskt engagemang för bästa, utan det är även högst personligt. Det är med det engagemanget och de ögonen som jag tar mig an om riktade statsbidrag till skolan; regeringens och utskottets bedömningar och ageranden utifrån rapporten. Bakom varje statsbidrag finns en tanke. De riktade statsbidragen till skolan har ökat . När skolan prioriteras av politiken resulterar det i reformer. Det är i grunden positivt. Statsbidragen är ett sätt för regering och riksdag att styra skolan och sätta in åtgärder där man tycker att det behöver göras mer, där kommunala och fristående huvudmän inte har haft förutsättningar eller möjligheter att göra det som krävs. Det gäller under såväl den här regeringen som under den tidigare regeringen. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har sett behov av att stärka kunskapsresultaten, höja lärarlönerna, anställa fler lärare och annan personal i skolan, vända utvecklingen med alltför stora barngrupper i fritidshem och förskola samt satsa på lärares och rektorers kompetensutveckling och fortbildning. Därför har vi gjort kraftfulla lärarlönelyft, en lågstadie- och fritidshemssatsning, insatser för gymnasial lärlingsutbildning, ett utvidgat läs- och matematiklyft, förstärkt elevhälsa och specialpedagogik, infört obligatorisk lovskola och barnomsorg , nätter och samt läxhjälp till alla elever. Staten tar åter ett ansvar för att se till att alla skolor ska vara bra skolor genom programmet Samverkan för bästa skola. Detta är riktigt bra satsningar som svensk skola, lärare och elever verkligen behövt och behöver. Det handlar om nationell finansiering och styrning för att stärka kunskap och bildning, vidare att bygga trygghet och studiero samt stärka likvärdighet och jämlikhet. Det är sådant som vi kan göra inom det svenska skolsystemet trots skolsystemets inneboende starkt segregerade marknadskrafter. Det är marknadskrafter och fragmentisering av skolan som alla de borgerliga partierna och sverigedemokrater försvarar med näbbar och klor. Det är de som väljer ohejdad vinst, fri etableringsrätt och ett orättvist skolval framför jämlikhet och likvärdighet - varje gång. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Riktade statsbidrag till skolan är det ett problem om det blir för många riktade statsbidrag som tar tid att söka och följa upp. Därför behöver vi fortsätta att stärka välfärden med högre generella statsbidrag, och vi behöver fortsätta att välja välfärd framför skattesänkningar. Det är en självklarhet för oss socialdemokrater - så vi gör också så. Det är fråga om basfinansiering i utökade statsbidrag till kommunerna och därutöver riktade statsbidrag. Vi tror på våra kommuner och deras möjligheter att göra satsningar utifrån egna behov och förutsättningar och för att vi vill ge dem långsiktiga förutsättningar. Då kan det inte vara jojosatsningar på tillfälliga utbildningsplatser eller politiska partier som vill skrota förslag, till exempel Samverkan för bästa skola eller förslag om likvärdighetspengar, för att i stället hitta mindre egna statsbidrag. Det är inte seriöst att partier som pratar om långsiktighet och seriositet i handling sedan skrotar stora reformer för att införa många mindre. Jag menar att vi ska lyssna till profession och forskning, som ger vid handen att vårt skolsystem måste stärkas och styras för att öka likvärdigheten.