bet · H501MJU10 · 2018-02-20 00:00:00 — Import av jakttroféer till regleras genom EU:s gemensamma lagstiftning. borde därför driva på inom EU så att EU-lagstiftningen förbjuder handel med lejontroféer eller lejondelar (yrkande 4). Utöver det framförs att borde fatta beslut om ett nationellt förbud mot import och stopp för vidareförsäljning av jakttroféer från lejon (yrkandena 1 och 5). Sådana förbud skulle förhindra den oetiska aveln och hanteringen av lejon i fångenskap. I samband med det borde det införas en tillfällig amnesti för den som trots allt har lejonprodukter (yrkande 6). Avslutningsvis efterfrågar motionären åtgärder mot vilseledande marknadsföring. Enligt yrkande 7 är anläggningar som låter volontärer och turister röra vid de vilda djuren en del av problemet. Turister luras att tro att de stöttar projekt som räddar lejon när det är precis tvärtom. Därför bör vilseledande marknadsföring av volontärresor till anläggningar med lejon i fångenskap förbjudas. Även vilseledande marknadsföring av jaktresor med oetisk, burkad jakt bör förbjudas (yrkande 8). Konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter, vanligen benämnd Cites (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and ), är en konvention som reglerar internationell handel med sådana djur och växter som riskerar att utrotas på grund av internationell handel. Reglerna ger olika starkt skydd för olika arter beroende på hur hotade arterna är och hur stort hot den internationella handeln innebär. Om en art är utrotningshotad kan all internationell handel med arten förbjudas. Även om arten inte hotas av utrotning kan handeln med arten begränsas om det behövs för att förhindra att den blir utrotningshotad. Exempel på sådana begränsningar är krav på registrering av antalet exemplar av en art som förekommer i internationell handel. De djur- och växtarter samt produkter av dessa arter som skyddas av förtecknas i tre olika bilagor, beroende på hur hotad arten är på grund av handeln. • Appendix I listar arter som är utrotningshotade. • Appendix II listar arter som riskerar att bli utrotningshotade om inte handeln kontrolleras. • Appendix III listar arter som är utrotningshotade i ett visst land. Eftersom Cites är en konvention som reglerar den internationella handeln med arter regleras inte djurskyddsfrågor, utöver viss hantering som sker i direkt samband med handeln. I svar på frågorna 2016/17:739 och 2016/17:741 anförde miljöministern att den starkaste regleringen, dvs. förbud mot internationell handel, bara kan aktualiseras om konventionens kriterier för ett sådant förbud är uppfyllda. Det innebär bl.a. att det för den aktuella arten ska finnas en bekräftad koppling mellan den internationella handeln och populationens minskning. De stora hoten mot populationer av afrikanskt lejon är enligt ministern i första hand förlust av livsmiljöer, konflikter med människor på grund av tamdjur samt utarmning av bytesdjur till följd av tjuvjakt efter kött från vilda djur. Dessa förhållanden, som orsakar att vissa populationer minskar, faller inte inom ramen för konventionens regler. Vidare angav ministern att det inför konventionens partsmöte fanns ett förslag att införa ett handelsförbud för samtliga populationer av afrikanskt lejon. Vid partsmötet blev förslaget diskuterat i en arbetsgrupp. Utfallet av gruppens arbete blev att man beslutade om ett omformulerat förslag med ett flertal andra typer av åtgärder. Resultatet av dessa åtgärder ska hanteras vid nästa partsmöte som infaller . Enligt uppgift från har EU genomfört Citeskonventionens regler genom ett antal förordningar: förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem, kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 samt kommissionens genom-förandeförordning (EU) 2017/1915 om förbud mot införsel av exemplar av vissa arter av vilda djur och växter till unionen. I förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem listas de hotade arterna i fyra bilagor. Bilagorna A–C överensstämmer i huvudsak med Citeskonventionens appendix I–III, medan bilaga D listar arter som importeras till EU i så stor omfattning att övervakning anses vara befogad. Det krävs export- och importtillstånd för att importera arter eller produkter av dessa arter om de återfinns i bilaga A och B. För en del hotade arter gäller totalt importförbud från vissa länder enligt förordning (EU) 2017/1915 om införselförbud för vissa arter av vilda djur och växter. Det afrikanska lejonet är listat i bilaga B. Utöver de ovannämnda tillståndskraven är det enligt bilagan förbjudet att från EU exportera vissa lejonprodukter som härrör från vilda lejon. Om dessa lejonprodukter härrör från lejon uppfödda i fångenskap i tillåts en reglerad export. har EU:s vetenskapliga kommitté också beslutat om förbud mot import av jakttroféer av lejon från , , och . Detta importförbud kan komma att utökas med ytterligare länder eftersom det pågår diskussioner om bevarandestatusen för flera lejonpopulationer i . I sitt svar på fråga 2016/17:739 och 2016/17:741 framhöll miljöministern att arbetar för att Citeskonventionens regler ska följas av alla parter till konventionen. Motsvarande målsättning gäller även arbetet inom ramen för den gemensamma EU-lagstiftningen. All import av lejontroféer granskas med utgångspunkt i jaktens hållbarhet av , som är vetenskapliga myndighet inom Cites. granskar i sin egenskap av administrativ myndighet inom Cites att tillstånden är utfärdade av rätt myndighet och i övrigt följer gällande regelverk inom konventionen. När det gäller frågan om nationella särregler noteras att EU-förordningarna gäller direkt som nationell lag i respektive EU-medlemsland. Enligt uppgift från skulle nationella särregler riskera att kringgås med hänsyn till att EU har en gemensam marknad. När det gäller förbud mot vilseledande marknadsföring bör inledningsvis noteras att marknadsföringsfrågor ligger inom civilutskottets berednings-område. I sitt svar på skriftlig fråga 2016/17:738 anförde finansmarknads- och konsumentministern att marknadsföringslagen (2008:486) har till syfte att främja konsumenternas och näringslivets intressen och att motverka marknadsföring som är otillbörlig mot konsumenter och näringsidkare. Enligt marknadsföringslagen är bl.a. vilseledande reklam förbjuden. En näringsidkare får således inte använda sig av felaktiga påståenden rörande t.ex. en vara eller tjänsts art, kvalitet, ursprung och risker såsom inverkan på hälsa och miljö. Som vilseledande marknads-föring räknas även att utelämna väsentlig information om varan eller tjänsten. Marknadsföringslagen är tillämplig när marknadsföringen huvudsakligen riktar sig till den svenska marknaden. Det är () som utövar tillsyn över lagen. KO har möjlighet att meddela förbud förenade med vitespåföljd mot näringsidkare som ägnar sig åt vilseledande marknadsföring. I vissa allvarligare fall av överträdelser av marknads-föringslagen kan KO väcka talan i domstol och yrka att en marknadsstörningsavgift döms ut. Om marknadsföringen av de aktuella resorna är vilseledande enligt ovan och huvudsakligen riktar sig till den svenska marknaden är marknadsföringslagen alltså tillämplig. Utskottet konstaterar att det som parterna till Citeskonventionen har kommit överens om är att vidta åtgärder mot rovdrift av vilda arter som sker till följd av internationell handel. Konventionen kan därför inte utsträckas till att reglera annan oetisk behandling av djur, även om en reglering skulle vara angelägen. Vidare konstateras att handeln med utrotningshotade djur inom EU regleras genom EU-förordningar som gäller direkt som lag i . Med hänsyn till att EU har en gemensam marknad bedömer utskottet att de harmoniserade regler som gäller för handel med produkter av utrotningshotade djur är ändamålsenliga. Dessutom noterar utskottet att det afrikanska lejonets bevarandestatus kontinuerligt bevakas av berörda myndigheter. Avslutningsvis konstateras att det finns möjlighet att förbjuda vilseledande marknadsföring. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2017/18:3007 (M) yrkandena 1–8 lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, SD, C, L, KD) om bevarande av biologisk mångfald, rovdjurspolitik, säl- och skarvförvaltning och GMO som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som ingår i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /16:MJU11 Biologisk mångfald, 2016/17:MJU8 Biologisk mångfald, 2016/17:MJU22 Övergripande miljöfrågor och 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . avslog då samtliga motionsyrkanden i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte skäl till att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena igen. Biologisk mångfald och invasiva arter, punkt 1 (M, SD) av (M), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:3313 av Boriana (M). Invasiva främmande arter kan åstadkomma stora skador. Dessa främmande arter har ofta inte några naturliga fiender i den svenska naturen, utan utgör ett hot mot vår inhemska flora och fauna. Åtgärder för att begränsa deras negativa inverkan på den biologiska mångfalden i behöver därför vidtas. Biologisk mångfald och invasiva arter, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:3313 av Boriana (M) och 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 1. Allt fler arter hotas av utrotning. Jag anser att hotade växter och djur ska skyddas genom stark lagstiftning, information och biotopskydd. Jag vill främja Artdatabankens viktiga arbete, som även bör involvera allmänheten. För att bevara och utveckla den biologiska mångfalden i form av olika naturtyper och arter behövs ökade restaureringsinsatser. Den mest värdefulla naturen måste skyddas, och i detta sammanhang spelar naturreservat och nationalparker en viktig roll. För att bevara den biologiska mångfalden behövs också satsningar för att bekämpa invasiva främmande arter. Art- och habitatdirektivet, punkt 2 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 1. Art- och habitatdirektivet behöver uppdateras. krävs enhällighet i ministerrådet för att flytta en art från listan över djur som anses kräva noggrant skydd. En sådan flytt har aldrig gjorts. Vi anser att det behöver införas en smidigare rutin för att omklassa hotstatusen för olika arter i takt med att populationerna växer eller krymper. Det bör också skrivas in i direktivet vilka processuella regler som ska gälla för prövning av beslut som kan beröras av direktivet. Det måste i praktiken vara möjligt att ordna skydds- och licensjakt utan orimligt långa överklagandetider. Regeringen ska verka för en ändring av art- och habitatdirektivet i enlighet med det ovan anförda. Utvärdering av viltförvaltningsdelegationerna, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 13 och 14, 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 75. Sedan beslut om en ny rovdjurspolitik har rovdjursförvaltningen regionaliserats i successivt ökad utsträckning. Det innebär att har delegerat rätten att fatta beslut om skyddsjakt och licensjakt efter rovdjur till berörda länsstyrelser, när förutsättningarna för det har varit uppfyllda. Vid varje länsstyrelse finns en viltförvaltningsdelegation som ska besluta om de övergripande riktlinjerna för viltförvaltningen och för licens- och skyddsjakten efter rovdjur inom länet. Syftet med viltförvaltningsdelegationerna är att åstadkomma ett regionalt ansvar för och lokalt inflytande över viltförvaltningen. De är därför sammansatta av representanter för olika intressen. Utöver ordföranden, som är landshövdingen, består en viltförvaltningsdelegation av fem politiskt valda ledamöter och en ledamot som representerar . Övriga ledamöter representerar intressena jakt och viltvård, naturvård, friluftsliv, jordbruk, skogsnäringen, lokalt näringsliv och turism samt natur- och ekoturismföretagen. I län där det finns yrkesfiske, fäbodbruk eller rennäring ska även dessa intressen vara representerade. Regeringen har utvärderat viltförvaltningsdelegationerna. En webbenkät har skickats till alla delegater i länens viltförvaltningsdelegationer, och skrivelser har skickats till alla länsstyrelser för att inhämta deras synpunkter. Därutöver har möten genomförts med de intresseorganisationer som ingår i delegationerna. Av intervjuer utförda av en forskare vid har framgått att i den tidigare sammansättningen av delegationerna svarade av ledamöterna att de identifierar sig som jägare. I befolkningen i allmänhet utgör samma grupp . Regeringen har därför ändrat sammansättningen i viltförvaltningsdelegationerna så att miljö- och naturvårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och de lokala natur- och ekoturismföretagen av en ledamot. Syftet är bl.a. att stärka den lokala förankringen i viltförvaltningen. Det är de regionala organen inom naturvårdsorganisationerna och naturguideföretagen som kommer att få möjlighet att utse representanter utifrån tanken att man ska ha kunskap om det aktuella geografiska området. Ledamöterna och ersättarna ska vara folkbokförda i länet. Vi vill understryka vikten av att viltförvaltningsdelegationernas sammansättning är balanserad. För att få en regionalt förankrad rovdjursförvaltning som speglar hela lokalsamhället måste alla relevanta intressen vara representerade. Vi kan inte tillåta att bevarandet av en art görs till en symbolfråga för konflikten mellan stad och land. Viltförvaltningsdelegationernas beslutanderätt, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 1. Regeringen bör förändra viltförvaltningsdelegationernas mandat, beslutande-rätt, befogenheter och sammansättning. Viltförvaltningsdelegationerna har beslutanderätt i övergripande frågor om viltförvaltningen. Dock är det inte tydligt definierat vad dessa övergripande frågor innebär. Vilt-förvaltningsdelegationerna måste kunna fatta beslut och inte bara fungera som rådgivande instans åt landshövdingen. De måste ha både befogenhet och förmåga att kunna fatta riktiga beslut om skydds- och licensjakt, i syfte att både värna viltstammarnas gynnsamma bevarandestatus och ta hänsyn till socioekonomiska aspekter. Regional rovdjursförvaltning, punkt 6 (M, SD) av (M), (SD), (M), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3731 av och (båda C) yrkande 4. Regeringen bör ge länsstyrelserna i uppdrag att agera förebyggande för att minska antalet rovdjursangrepp. Om länsstyrelserna vidtar förebyggande åtgärder mot rovdjursangrepp kan sådana ytterligare stävjas i områden med växande rovdjursstammar. Rättsliga frågor, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:881 av m.fl. (SD, -) yrkande 12 och 2017/18:966 av och (båda C), 2017/18:1680 av (MP) yrkande 2 och 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vid jakt på björn får halvautomatiska vapen användas endast om de kan laddas med maximalt två patroner i magasin och ett i patronläge. Flera dödsfall och andra incidenter har inträffat vid möte med björn. Vi vill att lagen ändras och att halvautomatiska vapen som kan laddas med maximalt fem patroner i magasin och ett i patronläge får användas vid björnjakt. Rättsliga frågor, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:881 av m.fl. (SD, -) yrkande 12, 2017/18:966 av och (båda C) och 2017/18:1680 av (MP) yrkande 2. Jag anser att regeringen bör lägga fram ett förslag till instansordning för skydds- och licensjakt efter skyddade rovdjur, där eventuell rättsprövning endast sker i en domstol så att domstolsprocessen ska gå snabbare. Regeringen gjorde förändringar i jaktförordningen i ett försök att skapa en snabbare instansordning, men även den nya ordningen innebär totalt fyra prövningsinstanser. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti har framfört i tidigare ställningstaganden och i aktuella kommittémotioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti har framfört i ett tidigare ställningstagande och i aktuell partimotion, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller jag de synpunkter som företrädare för mitt parti har framfört i ett tidigare ställningstagande och i aktuella kommittémotioner, men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:230 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en allmän jakttid på skarv bör medges och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:267 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda åtgärder för att mycket kraftigt minska rovdjurens dödande av renar, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:275 av och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillse att beslut om mål för vargstammens omfattning på 170–270 vargar ska tillämpas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska ta tillbaka uppdraget till länsstyrelserna att planera för en fast vargstam i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyddsjakt på varg i områden med fårskötsel ska få ske redan efter ett angrepp på får och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:277 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en förvaltande allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:282 av (MP): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fastlägga en policy om att markörgener som åstadkommer resistens mot antibiotika som används som läkemedel inte ska tillåtas i genmodifierade växter som kan komma ut på marknaden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:737 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om jakt på gråsäl och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:757 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kunskapsläget om skarvens beteende samt utbredning nära bebyggelse i syfte att de inte ska ta över hela vår skärgård, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:881 av m.fl. (SD, -): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fler patroner vid björnjakt med halvautomatiskt vapen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:965 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de ekonomiska villkoren för jägare och jaktledare i samband med skyddsjakt på varg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:966 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid björnjakt ska vara tillåtet att ha maximalt fem skott i jaktvapnets magasin och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1086 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om begränsning av sälar i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1110 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en än mer aktiv förvaltningspolitik i fråga om säl och skarv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1161 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lätta upp reglerna för skyddsjakt och utreda allmän jakt på säl och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1321 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa allmän jakt på skarv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1680 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet med förvaltningen av varg och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tjuvjakt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vargförvaltning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2164 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en hållbar framtid kräver växtförädling där genteknik och genredigering är två metoder bland andra, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2605 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad jakt på skarv och säl och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska den svenska skarvpopulationen genom ökad jakt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2612 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av skydds- och licensjakt på varg, lo och andra rovdjur och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2754 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över talerätten vid jaktfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2812 av (M):