bet · H501TU5 · 2018-01-10 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden om bl.a. en handlingsplan för ökat cyklande, cykeln som eget transportslag, utökade krav på cykelhjälm och ett nationellt hyrcykelsystem. I betänkandet framhåller utskottet att det ser positivt på det gemensamma arbete som inletts mellan olika berörda samhällsnivåer med inriktning på bl.a. tilldelning av medel, transportplanering och insatser för ökad och säker cykling. Utskottet understryker även betydelsen av mål och uppföljning inom cykelområdet. Utskottet avstyrker motionsförslagen med hänvisning bl.a. till att regeringen presenterade en nationell strategi för ökad och säker cykling som ska fungera som plattform för det fortsatta gemensamma arbetet samt en översyn av regler med betydelse för cykling. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande Cykeln som eget transportmedel Infrastruktur för ökad cykling Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklist Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna Underlättande av kombinerade resor med cykel 1.Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande, punkt 1 (V) 3.Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (C) 4.Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (V) 5.Cykeln som eget transportmedel, punkt 2 (L) 6.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (M) 7.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (SD) 8.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (V) 9.Infrastruktur för ökad cykling, punkt 3 (L) 10.Färgsättningen av cykelbanor, punkt 4 (C) 11.Färgsättningen av cykelbanor, punkt 4 (L) 12.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (M) 13.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (SD) 14.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (C) 15.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (L) 16.Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling, punkt 5 (KD) 17.Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklist, punkt 6 (L, KD) 18.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 8 (L) 19.Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna, punkt 8 (KD) 20.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 9 (V) 21.Underlättande av kombinerade resor med cykel, punkt 9 (L) 22.Nationellt hyrcykelsystem, punkt 10 (L) Cykelhjälmskrav, punkt 7 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 2, 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 19. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (V) Cykeln som eget transportmedel 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 16.1. Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Infrastruktur för ökad cykling 2017/18:6 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1395 av (S), 2017/18:1591 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:1708 av (MP), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 2, 2017/18:2135 av (S) yrkande 2, 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2017/18:2421 av (MP), 2017/18:2423 av och (båda MP), 2017/18:2652 av m.fl. (MP), 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 3, 6 och 7, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 2, 5, 6, 13, 15, 18 och 20 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 45 och 46 i denna del. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) 2017/18:2862 av (C) yrkande 3, 2017/18:3627 av (L) yrkande 22 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 82. Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) Trafiksäkerhet och trafikregler för cykling 2017/18:1230 av (M), 2017/18:1591 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1601 av (M), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2418 av (MP), 2017/18:2422 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2425 av (MP) yrkandena 1–3, 2017/18:2862 av (C) yrkande 4, 2017/18:3624 av (KD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 10, 12, 14, 16 och 17, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 43, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 46 i denna del och 2017/18:3852 av (M) i denna del. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (L) Reservation 16 (KD) Säkerhetsavstånd vid omkörning av cyklist 2017/18:36 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:44 av (KD), 2017/18:2426 av (MP), 2017/18:3623 av (KD), 2017/18:3627 av (L) yrkande 11 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 17 (L, KD) 2017/18:93 av (SD). Utbildning och insatser för ökad cykling bland barn och vuxna 2017/18:811 av m.fl. (S), 2017/18:2135 av (S) yrkande 1, 2017/18:3627 av (L) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 18 (L) Reservation 19 (KD) Underlättande av kombinerade resor med cykel 2017/18:1702 av (MP), 2017/18:2115 av och (båda MP) yrkande 1, 2017/18:2340 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3627 av (L) yrkande 19 och 2017/18:3852 av (M) i denna del. Reservation 20 (V) Reservation 21 (L) 2017/18:3627 av (L) yrkande 23. Reservation 22 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 78 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. I samband med beredningen av detta ärende bjöd utskottet in företrädare för Cykelfrämjandet och för att få information om aktuella frågor inom cykelområdet vid utskottets sammanträde . Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras cykel som ett fordon som är avsett att drivas med en tramp- eller vevanordning och inte är ett lekfordon. En cykel är också – på vissa villkor – ett eldrivet fordon med eller utan tramp- eller vevanordning. Frågan om cykeln som transportmedel har behandlats i första hand på lokal nivå. För att stärka cykelns roll även på nationell och regional nivå fick 2006 tre myndigheter, dåvarande , och Verket för näringslivs-utveckling (), parallella regeringsuppdrag att analysera olika möjligheter att förbättra förutsättningarna för cykling. Redovisningen av uppdragen lades därefter till grund för de bedömningar som regeringen redovisade i propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt, som trafikutskottet behandlade (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2). Mål och inriktning för cykeltrafiken godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt propositionen ska förutsättningarna att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras så att de utgör de mest attraktiva färdmedlen i allt fler situationer. Inte minst när det gäller korta resor är gång och cykel goda alternativ. Kombinerade resor med gång eller cykling och kollektivtrafik bör förbättras. För detta talar inte bara tillgänglighets- och valfrihetsskäl utan även klimat- och hälsoskäl. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. tillkallade regeringen en särskild utredare för att se över de regler som påverkar förutsättningarna för att cykla. Översynen skulle syfta till att öka cykeltrafiken och göra den säkrare. lämnade den särskilda utredaren sitt betänkande SOU 2012:70 Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (fortsättningsvis ). I utredningen konstaterades bl.a. att cyklingens intressen i huvudsak kan tillgodoses inom ramen för den lagstiftning och de planeringsprocesser som gäller . Utredaren bedömde även att det inte främst är regeländringar som krävs, utan incitament för att lagstiftningen och planeringsprocesserna ska tillämpas på ett sådant sätt att cyklingen beaktas. Utredaren menade också att det behövs ytterligare ekonomiska satsningar på cykling och en ökad politisk prioritering av cyklingsfrågan nationellt, regionalt och lokalt. Utredaren underströk att det står mycket att vinna samhällsekonomiskt med ökad cykling, bl.a. ur ett folkhälso- och miljöperspektiv men också att ökad tillgänglighet och framkomlighet och ökad säkerhet och trygghet för cyklister är avgörande för att öka cyklingen. Utredaren menade att för detta krävs det att cykling ses som ett eget likvärdigt transportsätt inom trafikslaget väg, men att det liksom övriga transportsätt hanteras utifrån sina egna förutsättningar. När det gäller trafikregler av betydelse för cykling konstaterade utredaren att de flesta problemen inte har sin grund i reglerna i sig och därför löses bättre genom åtgärder i trafikmiljön. När det gäller cykelparkeringar framhöll utredaren att ett arbete med att skapa en samlad policy för cykelparkeringar vid större kollektivtrafiknoder bör påbörjas och föreslog därför att regeringen ger bl.a. i uppdrag att göra en nationell behovsanalys för cykel-parkeringar. Utredaren menade även att det behöver tas fram utvecklings-planer för driftsinsatser och att ansvaret för varje objekt behöver fastställas. Utredningen har därefter remissbehandlats. Mot bakgrund av förslag och remissinstansernas synpunkter beslutade regeringen om flera förordningsändringar för att förbättra förut-sättningarna för cykling. Regeländringarna trädde i kraft och innefattade följande. • Cykling på vägren: Förutsättningarna för när en cyklist ska använda väg-renen gjordes tydligare genom en ändring i 3 kap. 12 § trafikförordningen. En vägren behöver efter ändringen endast användas om den är tillräckligt bred och i övrigt lämplig att använda. • Cykling på körbana: Genom en ändring i 3 kap. 6 § trafikförordningen blev det möjligt att framföra cyklar med fler än två hjul eller utrustade med cykelkärra eller sidovagn, på en körbana i stället för cykelbana, om särskild försiktighet iakttas och det är lämpligare med hänsyn till fordonets bredd. • Flytta felparkerade fordon: Fordon som har parkerats fel på eller inom före en cykelpassage eller en cykelöverfart kan nu flyttas under samma förutsättningar som gäller vid ett övergångsställe. Denna möjlighet som tidigare saknades tillkom genom en ändring i förordningen om flyttning av fordon i vissa fall. • Cykelöverfart och cykelpassage: En ändring gjordes som innebär att samt-liga väghållare fick möjlighet att behålla de tidigare obevakade cykelöverfarterna, men i stället definiera dem som cykelpassager. Cykelpassagerna kan anges med vägmarkering. För att förbättra trafiksäkerheten vid cykel-passager ska den cyklande sänka farten och visa hänsyn för fordon som närmar sig. Cykelöverfarterna ska anges med vägmarkering och vägmärke. Vid cykelöverfarter ska trafikmiljön vara utformad så att det säkras att fordon inte förs med högre hastighet än . Även vid cykelöverfarter ska cyklande ta hänsyn till andra fordon, men förare har väjningsplikt mot cyklande som är ute på eller just ska färdas ut på cykelöverfarten. Denna förändring har gjorts genom ändringar i trafikförordningen, vägmärkesförordningen och förordningen om vägtrafikdefinitioner. • Cykling på gångbana: I trafikförordningen infördes en ny paragraf, 3 kap. 12 a §, som innebär att det blev möjligt för barn att t.o.m. det år de fyller cykla på gångbanan eller trottoaren om cykelbana saknas. Regeringen presenterade en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. I förordet till strategin anges att den nationella cykel-strategin är den första i sitt slag och har som övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. Vidare anges att strategin ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling med inriktning på att hjälpa berörda aktörer att ta sitt ansvar. Strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet och ska både följas upp och vidareutvecklas. I förordet anges vidare att det fortsatta arbetet och förverkligandet av strategin utgår från dagens ansvarsfördelning och att det därför är beroende av berörda aktörers vilja och förmåga att bidra. Strategin innehåller beskrivningar av nuläge och utmaningar samt prioriterade insatsområden. De verktyg som regeringen främst har till sitt förfogande i strategin är regler, anslag, myndighetsstyrning samt forskning och utveckling. I strategin anges att det som ett led i regeringens cykelstrategi finns en tvåårig satsning om 2016 och 2017. I den nationella cykelstrategin lyfter regeringen fram fem insatsområden som särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling. Enligt regeringen kommer utvecklingen inom dessa att följas så att regeringen och övriga relevanta aktörer kan fortsätta arbeta och säkerställa att arbetet leder i önskvärd riktning. De fem insatsområdena är: • Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. • Öka fokus på grupper av cyklister. • Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. • Främja en säker cykeltrafik. • Utveckla statistik och forskning. Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen Regeringen framhåller att cykeln har fått en större betydelse i samhälls-planeringen, men kan ges ännu högre prioritet. Det bör finnas potential att föra över bilresor till cykel, främst inom och nära tätorter. Planeringen av städer och tätorter har enligt regeringen stor påverkan på rörelsemönster och val av transportmedel. Vidare framhålls att transportsystemet behöver utvecklas i samspel med andra samhällsfunktioner så att det skapas goda förutsättningar för tillgänglighet samt effektiva resor och transporter där cykel ingår som ett viktigt alternativ. Regeringen uppmuntrar cykelvänliga kommuner och vill bidra till att sprida goda exempel från kommuner som framgångsrikt lyckats lyfta cykling i samhällsplaneringen. Regeringen pekar i strategin på att den har tagit initiativ till stadsmiljöavtal för att främja hållbara stadsmiljöer och att stöd kan sökas för bl.a. investeringar i anläggningar för cykeltrafik. Öka fokus på grupper av cyklister I strategin konstateras att det behövs mer kunskap om och ökat fokus både på befintliga och potentiella grupper av cyklister och på vilka effekter olika åtgärder har för cykling. Det fortsatta arbetet bör enligt regeringen förstärka positiva trender inom cykling och få fler att börja cykla. Strategin är även inriktad på att förbättra förutsättningarna för ökad fysisk aktivitet bland barn och unga genom ökat cyklande. Cykling kan enligt regeringen ha en positiv inverkan på tillgänglighet till arbete, studier och fritidsaktiviteter. Regeringen bedömer vidare att nyanlända och andra grupper bland utrikesfödda kan ha behov av att lära sig att cykla och av att få ökade kunskaper om trafikregler och lämpliga beteenden i olika trafiksituationer. Ett sätt att påverka val av transportmedel är enligt regeringen att informera om cyklingens fördelar. Regeringen pekar också på att det fortsatta arbetet bör inriktas på att ta fram en nulägesbild av befintliga turist- och rekreationsleder, öka kunskapen om vad som utmärker framgångsrika cykelleder samt ta fram förslag till hur området kan utvecklas. Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur I strategin pekar regeringen på att den ser ett behov av att utveckla cykel-vägnätet och att detta handlar om såväl att förbättra befintlig infrastruktur som att skapa nya cykelförbindelser. För att cykeln ska vara ett attraktivt transport-medel är det enligt regeringen viktigt att cykelvägnätet hänger samman lokalt och regionalt, och att det kopplar till målpunkter i samhället. Regeringen fram-håller att förbättringar i driften och underhållet av cykelvägnätet har betydelse för att fler ska cykla och för att öka trafiksäkerheten. Cykelinfrastrukturen behöver enligt regeringen också klara av en större mångfald av cyklister, och regeringen vill därför se demonstrationsprojekt som syftar till ökad och säkrare cykling. Regeringen avser att pröva möjligheten att genom en ändring i trafik-förordningen låta kommunerna inrätta särskilda cykelgator. Regeringen menar också att det bör utredas om det under vissa förutsättningar är möjligt att medge undantag från reglerna om stopplikt vid röd signal när fordonet gör en högersväng, vilket skulle gälla samtliga fordonsslag. Vidare anser regeringen att cyklingen behöver göras smidigare, säkrare och mer attraktiv, och för dessa ändamål kan det behövas nya innovativa lösningar i form av t.ex. ny ytbeläggning, mer anpassade cykelparkeringar och nya ITS-lösningar (intelligenta transportlösningar) för cykel. Enligt regeringen behövs ett ökat helhetsperspektiv och ibland helt nya lösningar. Främja en säker cykeltrafik I strategin framhålls att det behöver bli säkrare att cykla för att cykeln ska bli mer attraktiv som transportmedel. Utformningen och underhållet av infra-strukturen ska enligt regeringen anpassas efter cyklisternas behov. Regeringen pekar på att underhållet har stor betydelse för säkerheten eftersom en stor del av de allvarliga cykelolyckorna beror på halka eller ojämnheter i vägbanan. I miljöer där bilister och cyklister delar utrymme är det enligt regeringen viktigt att bilarnas hastighet så långt möjligt anpassas så att kollisioner inte leder till dödsfall eller allvarliga skador. Regeringen pekar på att den därför gav Trafikanalys ett uppdrag som innefattar att utreda såväl de finansiella som de legala förutsättningarna för och konsekvenserna av en sänkt bashastighet i tätort. Utveckla statistik och forskning I strategin konstateras att forskning och ny kunskap är avgörande i det fortsatta arbetet med ökad och säker cykling. Cyklandets koppling till folkhälsa bör enligt regeringen även i fortsättningen vara ett prioriterat utvecklingsområde. Regeringen framhåller att den ser positivt på att effektsamband tas fram, uppdateras och sprids. Regeringen uttalar att den avser att förbättra förutsättningarna för uppföljning av cyklandet och att den också avser att se närmare på de behov som finns inom cykelforskningen, bl.a. med avseende på hur cykelforskningen kan samordnas på ett bättre sätt. Översyn av regler med betydelse för cykling Parallellt med regeringens arbete med en nationell cykelstrategi har det gjorts en översyn av regler med betydelse för cykling. Övervägandena om regel-ändringar bereds i sedvanlig ordning, och departementspromemorian Cykel-regler skickades ut på remiss (N2017/03102/TIF). I promemorian konstateras att ett ökat resande och transporter med cykel är viktiga faktorer för att åstadkomma ett hållbart transportsystem. Förutsättningarna för att välja cykel som transportsätt ska förbättras som tillförlitligheten, tryggheten och bekvämligheten för cyklisterna ökas. I promemorian framhålls vikten av att det finns en god infrastruktur att cykla på och att trafikmiljön bör planeras och utformas på ett sådant sätt att trafikanter naturligt uppträder på det sätt som är avsett. För detta krävs att trafikmiljön stöder de trafikregler som finns. I promemorian konstateras vidare att trafikanter inte är någon enhetlig grupp och att det finns en mängd olika skäl till att man befinner i trafiken, något som i sin tur innebär att det är en mängd olika intressen som ska samsas och att det ständigt uppstår nya situationer i trafiken. Promemorian om cykelregler har tagits fram mot bakgrund av de två tillkännagivanden som riktade till regeringen i syfte att främja cykling (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). I promemorian under-stryks att det är viktigt att stimulera långsiktigt hållbara transportlösningar, särskilt inom kollektivtrafik, gångtrafik och cykeltrafik. Vidare framhålls att åtgärder inom cykeltrafik kan bidra till att nå flera samhällsmål, såsom att minska resandets miljöpåverkan, minska trängseln i tätort och bidra till en bättre folkhälsa. I promemorian förslås att följande ändringar ska träda i kraft: – Om särskild försiktighet iakttas får cyklande som fyllt använda körbanan även om det finns en cykelbana under förutsättning att den högsta tillåtna hastigheten på körbanan inte är högre än . – En väg eller vägsträcka kan bestämmas vara en cykelgata. märks ut med ett särskilt vägmärke, och den högsta tillåtna hastigheten är . Motordrivna fordon ska anpassa hastigheten till cykeltrafiken, och fordon som kör in på en cykelgata har väjningsplikt mot fordon som färdas där. Parkering får bara ske på särskilt anordnade parkeringsplatser. – En vägmarkering för s.k. cykelbox införs i vägmärkesförordningen. – Markering för ett övergångsställe får utgöra en av begränsningslinjerna till en cykelpassage eller en cykelöverfart. – En cykelpassage ska anges med vägmarkering för cykelpassage. – Gående på en gemensam gång- och cykelbana ska om möjligt använda vänster sida i färdriktningen. – Ett förtydligande införs om att lokaliseringsmärken för vägvisning även innefattar märken för vägvisning av gång- och cykeltrafik. Remissinstanserna hade fram till att inkomma med svar till . Ärendet är under beredning i som går igenom remissvaren och frågan om hur och med vilka regeländringar som regeringen kommer att gå vidare. Myndigheter och organisationer m.m. I enlighet med instruktion ska myndigheten med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infra-strukturplaneringen samt för byggande och drift av bl.a. statliga vägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt kon-kurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem och verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Till uppgifter hör även att bl.a. hämta in, sprida och analysera information på ett antal områden, sammanställa uppgifter från samtliga infrastrukturförvaltare och tillhandahålla trafikprognoser. ska även lämna ett antal redovisningar till regeringen och på olika sätt bistå Trafikanalys i denna myndighets redovisningar till regeringen. Utifrån synen på cykeln som en viktig del av ett fungerande transportsystem tillhör det uppgifter att skapa förutsättningar för ökad och säker cykling. Transportstyrelsen ansvarar för regelutformning, tillståndsgivning och kontroll av att reglerna följs. Styrelsen genomför även analyser av vägtrafiken där bl.a. cykling ingår och tillhandahåller information om personskador och olyckor i vägtransportsystemet, bl.a. genom skade- och olycksdataverksamheten som förvaltar och utvecklar informationssystemet Strada (Acquisition). Trafikanalys har till huvuduppgift att, med utgångspunkt i de transport-politiska målen, utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Vidare ska myndigheten ansvara för att samla in, sammanställa och sprida statistik på transportområdet. Trafikanalys ska bl.a. svara för resvaneundersökningar och göra regelbundna beskrivningar av utvecklingen inom transportområdet. De genomför även uppföljningar av bl.a. cyklandets utveckling i . Trafikanalys ska även kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. Regionala och lokala organ Kommuner och Landsting (SKL) ger ut skrifter om planering för cykeltrafik, t.ex. Trafik för en attraktiv stad – Trast (2007) och Cykel i medvind (2008). En (gång, cykel och moped) publicerades med syftet att skapa ett samlat dokument om gång-, cykel- och mopedtrafik som stöd för planerare och projektörer vid planering, detaljutformning, drift och underhåll. SKL arrangerar tillsammans med en cykelkonferens som främst vänder sig till personer som arbetar med cykelfrågor i kommuner eller regioner, statligt eller som konsulter inom infrastruktur. I många kommuner finns det inom förvaltningen en person med särskilt ansvar för cykelfrågor. I finns det flera cykelorganisationer. Svensk Cykling är en paraply-organisation för svenska cykelorganisationer. Syftet är att öka cyklandet i och att förbättra förutsättningarna för cykling i ett breddat avseende. Organisationen arbetar med information och opinionsbildning.