bet · H501UU15 · 2018-05-25 00:00:00 — FN och mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik I detta betänkande behandlas motionsyrkanden som rör FN och FN-systemet samt situationen för de mänskliga rättigheterna i , , , , och . Utskottet föreslår att avslår samtliga yrkanden. Betänkandet innehåller 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ca 170 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.FN, punkt 1 (M) 2.FN, punkt 1 (SD) 3.FN, punkt 1 (C) 4.FN, punkt 1 (V) 5.FN, punkt 1 (KD) 6.Eritrea, punkt 2 (V) 7.Eritrea, punkt 2 (L) 8.Eritrea, punkt 2 (KD) 9.Etiopien, punkt 3 (V) 10.Somalia m.m., punkt 4 (SD) 11.Somalia m.m., punkt 4 (V) 12.Ryssland, punkt 5 (SD) 13.Ryssland, punkt 5 (L) 14.Kina, punkt 6 (V) 15.Myanmar, punkt 7 (SD) 16.Myanmar, punkt 7 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 8 Övriga yrkanden Bilaga 3 Öppen utfrågning om i Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14, 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 9, 10 och 14, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 6 (V) Reservation 7 (L) Reservation 8 (KD) 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 15 samt 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 9 (V) 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 5, 6, 8 och 9, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 6, 7, 9 och 10. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) 2017/18:576 av m.fl. (L) yrkandena 2, 3 och 10 samt 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2016/17:811 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 5, 8 och 9. Reservation 14 (V) 2016/17:473 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2017/18:1579 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (KD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden från allmänna motionstiden under riksmötena /16, 2016/17 och 2017/18. Fokus ligger på frågor som rör situationen för de mänskliga rättigheterna i enskilda länder samt FN och FN-systemet. Mänskliga rättigheter (MR) och demokrati tas genomgående upp till diskussion i utskottet under dess inkommande och utgående besök. Det kan nämnas att den 15–reste delar av utskottet till . Den 19–besökte ledamöter från utskottet . tog utskottet emot , vice ordförande i , med delegation. Vidare tog utskottet emot , FN:s samordnare i . Utskottet har även fått ett antal föredragningar med koppling till de enskilda länder som behandlas i betänkandet. fick utskottet information om av , och , samtliga från (). fick utskottet information om regeringens skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik samt om från utrikesminister med medarbetare. Vad gäller FN-frågorna anordnade utskottet en öppen utfrågning om i . Stenografiska uppteckningar från utfrågningen finns i bilaga 3. Utskottet behandlade frågor som rör plats som icke-permanent medlem i i övrigt i betänkande 2017/18:UU11. Den 21–och den 4–besökte delar av utskottet för FN-relaterade möten. Utskottet har fått information om regeringens arbete efter mordet på . behandlar under i princip varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. har utskottet tidigare behandlat tre betänkanden om mänskliga rättigheter. Betänkandena brukar ha olika inriktning. I betänkande 2014/15:UU15 behandlades frågor som rörde FN och de mänskliga rättigheterna och ett antal tematiska frågor. Året därpå tog utskottet upp frågor som rörde situationen för de mänskliga rättigheterna i enskilda länder (bet. 2015/16:UU15). I betänkande 2016/17:UU15 behandlade utskottet en skrivelse från regeringen om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik samt tematiska motioner från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om FN och FN-systemet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). I kommittémotion 2015/16:2110 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att bör verka för högre krav på att organ inom FN leds av personer från länder som respekterar mänskliga rättigheter. Enligt yrkande 3 bör även verka för ett utökat arbete mot korruption såväl inom FN som i FN:s utvecklingssamarbete runt om i världen. Dessa yrkanden återkommer i kommittémotion 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 och i kommittémotion 2017/18:1580 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. I partimotion 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag på en svensk FN-strategi. Enligt yrkande 2 bör aktivt verka för att motverka splittring och låsningar inom FN-systemet för att FN ska bli en mer enad och handlingskraftig organisation. I yrkande 3 anförs att bör verka för att stärka civilsamhällets roll inom och insyn i FN-systemet och i yrkande 4 att regeringen bör verka för att fler svenskar gör karriär inom FN-systemet. Motionärerna anser i yrkande 5 att bör verka för att förbättra arbetsvillkoren för kvinnor inom FN-systemet. I yrkande 9 vill motionärerna att generalförsamlingens roll stärks inom FN-systemet och i yrkande 10 att regeringen verkar för att fler länder ökar sitt kärnstöd till FN:s arbete. Enligt yrkande 11 bör regeringen ständigt verka för en ökad transparens inom FN och genomgående redovisa ställningstaganden offentligt. I yrkande 12 framhålls att bör verka för att valet av ny generalsekreterare sker på ett öppet och tydligt sätt och att det blir ett verkligt val för generalförsamlingen och i yrkande 13 att bör arbeta för att nästa generalsekreterare blir en kvinna. I yrkande 21 anförs att regeringen bör arbeta för att understödja och förstärka arbetet med bättre samordning i fält, det som kallas One UN. I kommittémotion 2017/18:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att regeringen bör arbeta för bildandet av ett förbund mellan världens alla demokratiska länder. I partimotion 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 9 anges att ska driva att FN:s beslutsfattande behöver reformeras. I yrkande 10 understryks att FN med kraft bör intensifiera arbetet med att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars. I yrkande 14 vill motionärerna att driver att FN upprätthålls som globalt forum för dialog mellan alla världens länder. I kommittémotion 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 17 framhålls att bör intensifiera sina ansträngningar för att en internationell utredning tillsätts så att de skyldiga till morden på FN-anställda och grips och ställs inför rätta. Enligt yrkande 18 bör arbeta för ett förbättrat skydd för FN-experter. I kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 20 framhålls vikten av att det internationella normsystemet för dödsstraff upprätthålls. I partimotion 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att det svenska engagemanget och stödet till de institutioner (, ICC) och de europeiska samarbeten som arbetar för att lagföra krigsbrott och terrorbrott bör öka, inte minst när brotten har begåtts i tredjeländer. Utskottet behandlar i detta stycke ett antal yrkanden med koppling till FN och FN-systemet. Inledningsvis avhandlas frågor som rör FN som organisation. Därefter behandlas ett antal yrkanden som är kopplade till FN:s verksamhet. Frågor som rör behandlas närmare i betänkande 2017/18:UU11. Utskottet anser att FN är centralt för en regelbaserad världsordning. FN:s stadga anger centrala principer om att främja fred, samarbete och sociala och ekonomiska framsteg samt för värnandet av de mänskliga rättigheterna. fastslår principen om samtliga medlemsstaters suveräna likställdhet och anger att staters territoriella integritet och politiska oberoende måste respekteras. Genom medlemskapet i FN har organisationens 193 medlemsstater åtagit sig att respektera dessa principer som är fundamentet för den regelbaserade världsordningen. Utskottet vill hänvisa till betänkande 2017/18:UU11. Där konstaterade utskottet att FN är ryggraden i det internationella systemet och den enda organisation som kan samla världssamfundet kring processer som t.ex. utvecklingsmålen eller det globala klimatavtalet. Utskottet underströk även vikten av att fortsätter att vara en kritisk vän till FN och en stark röst för ett mer effektivt och transparent FN. Utskottet konstaterar att prioriteringar inom FN spänner över en rad områden såsom fred och säkerhet, hållbar utveckling och klimat, folkrätt, mänskliga rättigheter, humanitära insatser, jämställdhet samt nedrustning och icke-spridning. Vidare har regeringen ett antal separata strategier för olika FN-program och FN-fonder såsom , och miljöprogram. Ett antal motionsyrkanden rör reformer av olika delar av FN-systemet. Utskottet konstaterar att tillträdde som generalsekreterare för FN och att hans mandat löper med möjlighet till förlängning. Generalsekreteraren har lanserat en bred reformagenda med tre huvudspår: organisationsfrågor, fred och säkerhet samt utvecklingsfrågor och genomförandet av Agenda 2030. Vad gäller organisationsfrågorna har generalsekreteraren bl.a. aviserat att han vill göra FN mer effektivt, öka insynen, förenkla regler, förbättra skyddet för visselblåsare, förbättra kommunikationen med allmänheten och öka jämställdheten. En rad olika rapporter har presenterats, bl.a. om kvinnor inom FN-systemet. Utskottet stöder liksom regeringen reformagendan som syftar till att anpassa organisationen till nya globala utmaningar. Regeringen bör enligt utskottet verka för att FN ska moderniseras och bli starkt och ändamålsenligt, bl.a. för genomförandet av Agenda 2030. Utskottet uppmuntrar särskilt till reformer som syftar att stärka kvinnors roll inom FN-systemet och välkomnar generalsekreterarens ambitioner på området. Ambitionerna bör gälla alla nivåer inom FN-systemet. Utskottet konstaterar att antalet anställda svenskar inte står i proportion till de svenska ekonomiska bidragen. Utskottet är positivt till att Sida och () samarbetar för att öka antalet svenskar i FN, andra internationella organisationer och utvecklingsbanker. Utskottet konstaterar att en av regeringens prioriteringar för tiden som icke-permanent medlem i säkerhetsrådet är transparens och effektivitet och att regeringen har haft som målsättning att bjuda in representanter för civilsamhället. I betänkande 2017/18:UU11 beskrivs den information som UD har lämnat till inför och i säkerhetsrådet. Regeringen har även genom veckobrev informerat allmänheten om arbetet i säkerhetsrådet. Utskottet framhåller att som sjätte största bidragsgivare till FN bör ha tydliga förväntningar på effektivitet och resultat, transparens och ansvarsutkrävande. När det gäller ett yrkande om kärnstöd behandlade utskottet frågan i betänkande 2017/18:UU2. Utskottet välkomnade där att regeringen verkar för adekvat flerårig kärnstödsfinansiering för att stärka framförhållningen och flexibiliteten. Vidare konstaterade utskottet att ska använda sina bidrag till det multilaterala utvecklingssamarbetet för att driva på resultat, reformer och systemkoherens. ska också verka för att stärka FN:s ledarskap för att hantera klimatförändringens effekter på utveckling, humanitära krissituationer och internationell fred och säkerhet, flykting- och migrationsfrågan samt genomförandet av Agenda 2030. I betänkande 2015/16:UU7 underströk utskottet betydelsen av att bidrag till de multilaterala organisationerna även fortsättningsvis i huvudsak lämnas i form av kärnstöd. När det gäller One UN och FN:s verksamhet i fält anser utskottet liksom regeringen att länken mellan utvecklingsinsatser, humanitära insatser och fredsbevarande insatser behöver bli starkare, både i beslutsfattandeprocesserna och i fält. Regeringen bedömer i skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik (som utskottet behandlade i bet. 2016/17:UU15) att FN på landnivå i allt högre grad talar med en röst och bedriver en samlad programverksamhet för att genomföra de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Utskottet konstaterar att frågor som rör FN:s effektivitet och samordning i fält även är en del av generalsekreterarens reformagenda som har nämnts ovan. Utskottet konstaterar som regeringen att god samhällsstyrning och partnerskap med civilsamhället behöver vara grundläggande inslag för arbetet i fält och uppmanar regeringen att fortsätta att stödja samordningen på landnivå och generalsekreterarens reformagenda för att få ett effektivt och kraftfullt FN som bedriver ett rättighetsbaserat och jämställt arbete för hållbar utveckling. När det gäller ett yrkande om korruption konstaterar utskottet att korruption påverkar medborgarnas förtroende för olika samhällsfunktioner och undergräver rättsstatens legitimitet. Korruption är även ett hinder för utveckling och bidrar till att förvärra fattigdomen och situationen när det gäller mänskliga rättigheter, miljöhänsyn och arbetsvillkor. Vidare är korruption ett hinder för att uppnå de globala hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att 2007 godkände FN:s konvention mot korruption (bet. 2006/07:JuU12). Ett av målen i regeringens strategi för utvecklingssamarbete när det gäller arbetet med de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer 2018–2022 är minskad korruption samt ökad transparens och ansvarstagande. Utskottet anser det angeläget att kampen mot korruption är en prioriterad fråga för regeringen. Utskottet har behandlat FN:s roll för de mänskliga rättigheterna i flera tidigare betänkanden och senast i betänkande 2016/17:UU15. Där konstaterade utskottet bl.a. att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Utskottet delade även regeringens ståndpunkt att arbete inom FN speglar en allmän ambition att öka organisationens roll och förstärka de internationella insatserna för de mänskliga rättigheterna. När det gäller en motion om det internationella normsystemet mot dödsstraff har utskottet behandlat frågan i samband med utskottets ställningstaganden om situationen för de mänskliga rättigheterna i olika länder. Utskottet anser även fortsatt att dödsstraffet är en kränkning av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. Dödsstraffet utgör ett oacceptabelt, omänskligt, grymt och oåterkalleligt straff som inte har någon plats i en modern rättsordning och rättsstat och fördömer tillämpningen av dödsstraffet var det än tillämpas. Utskottet välkomnar att EU har antagit riktlinjer som styr EU:s arbete för att globalt avskaffa dödsstraffet. Utskottet framhåller att avskaffandet av dödsstraffet är en prioriterad fråga för utrikespolitik och stöder att och EU fortsätter arbetet med att öka stödet för den resolution mot användandet av dödsstraff som antogs första gången av för mänskliga rättigheters föregångare, FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar att det innebär en kontinuerlig och principiell dialog om dödsstraffets tillämpning, med målet att förmå stater som ännu inte avskaffat dödsstraffet att ändra inställning. Utskottet framhåller att arbetet behöver bedrivas inom olika multilaterala forum, främst i FN men också i och inom (). Arbetet behöver även bedrivas i bilaterala kontakter. När det gäller ett yrkande om lagförandet av krigsbrott och terrorbrott vill utskottet inledningsvis hänvisa till betänkande 2017/18:UU14. Där konstaterade utskottet att enhälligt antog resolution (2017) om utländska terroriststridanden. Resolutionen främjar bl.a. utökat samarbete för att identifiera och lagföra de utländska terrorstridande som beger sig hem eller till ett tredjeland. Utskottet konstaterade även att inrättade ett för terrorismbekämpning . Liksom i betänkande 2016/17:UU15 vill utskottet lyfta fram vikten av att kampen mot terrorismen bedrivs med full respekt för folkrätten. Utskottet har återkommande redogjort för sin syn på ICC (se t.ex. bet. 2014/15:UU15 och bet. 2016/17:UU15). Utskottet framhåller att en fungerande rättskipning är en förutsättning för konfliktförebyggande och fredsskapande. I skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik, som behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:UU15 angav regeringen att även i fortsättningen ska bidra till arbetet mot straffrihet för de allra grövsta internationella brotten genom att bl.a. stödja ett starkt, självständigt och oberoende ICC, vara en stark röst för brottsoffers rättigheter, stödja genomförandet av EU:s riktlinjer om ICC och fortsätta att verka för att så många stater som möjligt ska ansluta sig till domstolen. Utskottet instämmer i detta. Frågan om sexuella övergrepp som begås av FN-utsända behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:UU8. Där konstaterade utskottet att absolut nolltolerans måste råda gentemot sexuella övergrepp och utnyttjande som begås av fredsbevarande personal, såväl uniformerad som civil. FN och dess medlemsstater får aldrig uppfattas sakna handlingskraft eller adekvata mekanismer för att ställa ansvariga till svars, oavsett vilka förövarna är. ska verka för att förebyggande åtgärder vidtas, liksom uppmuntra rapportering samt visselblåsare och främja skydd av dessa. Utskottet konstaterar att kvinnor, fred och säkerhet är en högt prioriterad fråga under medlemskap i 2017–2018. har verkat för att genomförandet av resolution och efterföljande resolutioner ska ingå som en tydlig och integrerad del av mandaten för FN:s fredsfrämjande insatser och genomförandet av dessa, samt för FN:s verksamhet i stort i länder som är eller har varit i konflikt. Utskottet framhåller att även i fortsättningen bör hålla en hög profil i frågan om nolltolerans vad gäller sexuellt utnyttjande och exploatering i FN-sammanhang. Utskottet ser positivt på att en strategi för nolltolerans mot övergrepp som begås av FN-personal ingår som en del i generalsekreterarens reformagenda. Utskottet välkomnar även att FN har ställt krav på att alla nationer ska bidra med kvinnor till befattningar som stabsofficerare och observatörer i FN-insatser samt att genusrådgivare tillförs i alla insatser. Utskottet har löpande följt frågan om morden på de FN-anställda och och förbättrat skydd för FN-experter, bl.a. genom flera föredragningar av UD. Utskottet konstaterar att brottsutredningen fortfarande pågår. överlämnade FN:s undersöknings-kommission () sin interna utredning av morden till generalsekreteraren. Frågan har även diskuterats i . Det är enligt utskottet positivt att rapporten från innehåller rekommendationer till FN-systemet för att stärka skyddet för experter, och utskottet anser liksom regeringen att det är av yttersta vikt att FN tar rapportens rekommendationer på största allvar. Regeringen konstaterade efter rapportens överlämnande att den ger svar på många frågor men inte är tillräcklig och att ytterligare FN-agerande behövs till stöd för de nationella brottsutredningarna. FN:s generalsekreterare har därefter utsett en uppföljningsmekanism (follow on mechanism) som ska stödja de kongolesiska myndigheterna i utredningen. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har verkat för att ett särskilt kriterium fördes in i sanktionsregimerna för som innebär listning av personer och enheter som har attackerat FN-personal och FN-experter. Utskottet framhåller vikten av att fortsätter att driva på för att omständigheterna kring morden klarläggs fullt ut och för att de ansvariga för morden ställs till svars. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:2110 (SD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:48 (V) yrkandena 1–5, 9–13 och 21, 2016/17:457 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1580 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3566 (M) yrkande 14, 2017/18:3614 (SD) yrkande 3, 2017/18:3684 (C) yrkandena 9, 10 och 14, 2017/18:3745 (KD) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3775 (C) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om situationen i . Jämför reservation 6 (V), 7 (L) och 8 (KD). I kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 14 framhålls att i bör arbeta för att den () ska kunna väcka åtal mot den eritreanska regimen för brott mot mänskligheten för att ge ny dynamik i frågan om . I kommittémotion 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 16 anförs att i alla kontakter med , både bilateralt och genom multilaterala organisationer, måste kräva omedelbara frisläppande. I partimotion 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 9 anförs att måste arbeta för att släpps fri. Utskottet behandlade senast situationen för de mänskliga rättigheterna i i betänkande 2013/14:UU15. Utskottet konstaterar att situationen för de mänskliga rättigheterna i forfarande är allvarlig. Av UD:s rapport om de mänskliga rättigheterna i framgår att inte har någon konstitution som följs, det hålls inte allmänna val och det finns inget fungerande parlament. Andra partier än regeringspartiet är förbjudna. Vidare är yttrande- och tryckfriheten begränsad, rättssäkerheten brister och det finns ett stort antal rapporter från enskilda om att tortyr och misshandel förekommer i fängelserna. Då utländska aktörer har begränsat tillträde till landet är omfattningen av kränkningarna svår att verifiera. Utskottet konstaterar att för mänskliga rättigheter 2014 tillsatte en särskild för de mänskliga rättigheterna i (Commission of Inquiry, CoI). Kommissionen lämnade sin slutrapport och konstaterade att har begått och forfarande begår brott mot mänskligheten inom flera områden. för mänskliga rättigheter behandlade sedan rapporten och kunde inte enas om kommissionens bedömning att brott mot mänskligheten hade begåtts. Rådet fördömde dock för systematiska, utbredda och allvarliga övergrepp mot mänskliga rättigheter i en resolution . Rådet uppmanade även FN:s medlemsstater att stärka engagemanget med och ge stöd till landet för att förbättra situationen. I svaret på en skriftlig fråga till utrikesministern (fr. 2016/17:1818) anförs att har visat viss öppenhet för samarbete kring mänskliga rättigheter. Det framförs även att har inlett ett projekt, med stöd av bl.a. , på basis av de rekommendationer som gjorts till i den universella granskningsmekanismen vid för mänskliga rättigheter. Även EU har ett liknande projekt som godkändes . Utskottet konstaterar att situationen i regelbundet tas upp i , bl.a. utifrån frågan om sanktioner. Även EU har sanktioner mot . Utskottet ser mycket allvarligt på att nu har varit fängslad och uppmanar regeringen att fortsätta att prioritera arbetet för frigivning. I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:1818) framhåller regeringen att den fortsatt är starkt engagerad i fall. Det framhålls även att regeringen ser över alla möjliga vägar framåt för att ska släppas. Av UD:s framgår att det råder stora brister vad gäller rättssäkerheten i landet och att regeringen har frihetsberövat journalister. Utskottet anser att bör fortsätta att verka för att problemen tas upp i och av EU-institutionerna, exempelvis i EU:s återkommande politiska dialogmöten med .