bet · H501TU13 · 2018-04-26 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 samt 2017/18:3337 av (SD) yrkande 5, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi i anser att den långsiktiga inriktningen bör vara att framtidens vägtransporter ska gå på el. Elmotorer är betydligt effektivare än förbränningsmotorer, vilket innebär att det totalt sett krävs mindre energi. Jag vill även framhålla att elektrifieringen minskar buller och utsläpp av andra föroreningar som kolväten och partiklar och därmed bidrar till måluppfyllnad av flera miljökvalitetsmål. Mycket tyder också på att elektrifiering av vägtrafiken är den mest kostnadseffektiva lösningen för att minska utsläppen av växthusgaser och lösa problemen med luftföroreningar och buller. Jag vill peka på att det framgår av den strategiska planen för omställning av transportsektorn till fossilfrihet , som har tagits fram av flera myndigheter inom ramen för samordningsansvar, att regeringen behöver tydliggöra uppdrag för att bistå i den fortsatta utvecklingen. Exempelvis krävs framtagande av standarder för elvägar och en översyn av regelverk för att undanröja hinder. Om ligger i framkant kring dessa frågor är myndigheternas bedömning att kan bli världsledande på elvägar. Då elbilar har stora miljöfördelar och hög kapacitet att minska trafikens klimatpåverkan anser jag att det bör tas fram förslag på åtgärder och styrmedel som gynnar elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan i tillverkningsskedet. För att snabbt kunna åstadkomma en elektrifiering är min uppfattning dock att en tydlig nationell strategi, inkluderande påverkansarbete inom EU, behöver utarbetas. Då utmaningarna är mångfasetterade och kräver helhetslösningar anser jag att ett utarbetande av en strategi bör omfatta en rad myndigheter som t.ex. , , och . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Laddinfrastruktur, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:473 av (M), 2017/18:636 av (KD), 2017/18:1332 av (M), 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 3. Utsläppen från transporter måste sänkas radikalt om målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 ska nås. Jag vill framhålla att en ökad elektrifiering av transportsektorn är central och här krävs mer forskning och utveckling. Vägen mot ett klimatsmart samhälle kräver långsiktiga investeringar som det är rimligt att det offentliga är med och finansierar. Det handlar om strukturella investeringar som t.ex. är kopplade till infrastruktur och där det offentliga är avgörande för att investeringarna ska bli av. Jag anser att fokus för investeringarna ska vara på att få ned utsläppen och att stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Det ska vidare vara åtgärder som kommer många till del och som bidrar till omställningen mot ett klimatsmartare samhälle. Jag vill i detta sammanhang framhålla att en ökad elektrifiering av transportsektorn är central och för detta behövs en utbyggd laddinfrastruktur runt om i vårt land. Det behövs därför gemensamma investeringar i form av utbyggnad av en laddinfrastruktur. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Laddinfrastruktur, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:636 av (KD), 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 17 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:473 av (M), 2017/18:1332 av (M), 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 1, 6 och 7. Jag kan konstatera att försäljningen av laddhybrider och elbilar har utvecklats mycket snabbt , har antalet elbilar ökat från cirka 1 200 till 35 000 . Supermiljöbilspremien som infördes av allians-regeringen har bidragit till denna utveckling. Jag vill dock understryka att för att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Det stora hindret mot en ökad andel elbilar är osäkerheten som följer med den dåligt utbyggda infrastrukturen, den s.k. räckviddsångesten. Vi i har därför föreslagit fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Jag kan också konstatera att det är dyrt att sätta upp laddstationer som dels passar så många elbilar som möjligt, dels gör det möjligt att ladda bilar snabbt. Jag anser i detta sammanhang att det är angeläget att driver frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU. Jag anser vidare att då både alliansregeringen och nuvarande regering anslagit medel till laddstationer är det rimligt att utvärdera dessa satsningar för att se dels om de använts på rätt sätt så att så många som möjligt med elbilar kunnat ta del av infrastrukturen, dels om det krävs ytterligare ekonomiska satsningar på snabbladdstationer. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elvägar, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 23, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 18, 2017/18:1248 av (M) och 2017/18:3048 av (M) yrkandena 1 och 2. Vi vill inledningsvis välkomna att teknikerna för elvägar har utvecklats kraftigt och är så pass mogna att de kan demonstreras. invigdes världens första elväg i på mellan och . En strömavtagare på lastbilens tak matar ned strömmen till lastbilens hybridmotor. invigdes även E-road , en svensk innovation och den första i sitt slag i världen. fungerar genom att energi överförs till fordonet från skenan i vägen via en rörlig arm. Armen känner av var skenan i vägen ligger och så länge fordonet befinner sig över skenan är kontakten i nedfällt läge. kommer att trafikeras av en helt eldriven lastbil som är utvecklad inom projektet. Vi kan konstatera att lastbilar som körs med denna teknik i princip inte står för några utsläpp av växthusgaser som bullret som vanligtvis uppstår från den här typen av transporter mer eller mindre helt elimineras. Lösningen som både är hållbar och kostnadseffektiv gör det möjligt att elektrifiera befintliga allmänna vägar. Vi vill framhålla att genom den här typen av tekniska innovationer kan vi utveckla och värna alla transportslag och nå ett mer hållbart samhälle. Vi vill även peka på att beräkningar som WSP har gjort visar att två tredjedelar av lastbilstransporterna i skulle kunna utföras på elvägar 2030. Det skulle minska energianvändningen med runt . Därför är det angeläget att regeringen ger i uppdrag att peka ut lämpliga stråk för en fortsatt utbyggnad av elvägar i den kommande nationella transportinfrastrukturplanen –2029. Utbyggnaden bör ske efter samma samverkansmodell mellan region och näringsliv som använts för projektet i . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljözoner, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2017/18:2764 av m.fl. (M). Vi i Liberalerna anser att kommuner ska ha rätt att införa miljözoner då det ger kommunerna ett verktyg för att kunna minska hälsofarliga luftföroreningar från transporter i våra tätorter. Jag vill framhålla att beslut om inrättande av miljözoner ska fattas lokalt av kommunerna utifrån lokala förhållanden och det är då rimligt att fossilfria fordon gynnas i förhållande till fossildrivna fordon. Jag anser att införandet bör ske stegvis under en rimlig övergångsperiod där avgifter kan vara ett första steg och sedan ytterligare åtgärder om luftkvaliteten kräver detta. Jag anser att inrättande av miljözoner kommer att vara ett viktigt verktyg för kommunerna för att förbättra luftkvaliteten, men vi i Liberalerna vill också ge kommunerna andra möjligheter för att kunna fatta viktiga lokala beslut som påverkar luftkvaliteten positivt, som avgift på dubbdäck, bilpooler och smart kortidshyra av fossilfria fordon genom attraktiv parkering. Jag vill även understryka att utformning av regler för miljözoner inte ska påverka klimatmålen negativt. Jag vill vidare framhålla att det är viktigt att konsumenter får korrekt information om bilarnas utsläpp. Konsumenten har svårt att få information om vilka alternativa drivmedel en bil kan tankas med. Konsumenterna behöver långsiktiga spelregler. Jag vill därför förstärka rätten till åtgärder om informationen inte är korrekt. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljözoner, punkt 6 – motiveringen (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi vill inledningsvis framhålla vikten av att luften vi andas i våra städer är ren. Vi moderater har därför föreslagit en rad åtgärder för att förbättra luftkvaliteten i städer såsom att kommuner ska få möjlighet att differentiera parkeringsavgifter utifrån fordonets miljöklassning och skapa särskilda parkeringsytor för bilpooler. Vi har också föreslagit en utbyggd infrastruktur för elbilar i form av laddstolpar, införande av bonus–malus och krav på ökad inblandning av biodrivmedel. Våra förslag syftar till att förbättra luftkvaliteten, som vi respekterar att människor i stora delar av landet helt saknar alternativ till bilen. För många är bilen avgörande för att vardagspusslet ska gå ihop. Vi anser att ett införande av lokalt beslutade miljözoner kan vara ett verktyg för att säkerställa att luften vi andas i våra städer är ren. Men vi anser att regeringens aviserade möjlighet att förbjuda dieselbilar är ett aggressivt förslag som drabbar 1,3 miljoner bilägare. Vi vill understryka att med regeringens politik kommer många familjer få se sin största investering tappa stort i värde över , utan en ärlig chans att ställa om. Vi vill även peka på att Transportstyrelsen uppger att kostnaderna för enskilda och företag kan bli mycket stora, beroende på storleken på miljözonerna och i vilken takt bestämmelserna införs. Vi anser därför att regeringen bör avvakta med att ge kommunerna rätten att införa de nya miljözonerna och ge familjer och företag en rimlig möjlighet att ställa om. Vi anser att om det fattas politiska beslut som saknar respekt för hur beslut drabbar människors privatekonomi och livssituation kommer det att skada tilltron till både politiken och det långsiktiga miljöarbetet. Vi vill sammanfattningsvis ge kommuner verktyg för att uppnå en bättre luftkvalitet, men vi är inte beredda att medverka till att göra många familjers största investering värdelös. Vi finner dock inte anledning att ta något initiativ med anledning av här behandlade motionsförslag som därmed avstyrks. Bilpooler, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 10, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 19, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 80, 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 6, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 17. Vi vill framhålla att användningen av bilpooler är ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten. Det är glädjande att konceptet växer och att allt fler upplever ett värde av att dela snarare än att äga en egen bil. Vi kan konstatera att en vanlig personbil står stilla av tiden och genom ökat delande kan därför våra resurser användas mer effektivt. saknas tyvärr en juridisk definition av begreppet bilpool. Konsekvensen av det är att kommuner inte kan använda sig av vissa styrmedel för att främja bilpoolsanvändandet, exempelvis skapa särskilda parkeringsytor för bilpoolsbilar. Vi vill i sammanhanget lyfta fram att Fossilfritt vid sitt besök i utskottet framhöll vikten av en definition av bilpooler för att på så sätt kunna ge kommuner möjlighet att använda sig av olika styrmedel för att öka användandet av bilpooler. Utredningen ekonomi lämnade även i sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel (SOU 2017:22) ett antal förslag gällande bilpooler. Vi beklagar att det har tagit så för regeringen att se över frågan hur en definition av bilpool ska kunna genomföras. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör ta fram en juridisk definition av bilpool för att göra bilpooler mer lättillgängliga. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16 och 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 2 och 3. För att kunna främja framväxten av ett mer hållbart transportsystem är det viktigt att både stat och kommun har möjlighet att premiera de som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av klimatgaser. Vi vill framhålla att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det är dags att köpa ett nytt. Vi vill i sammanhanget påminna om att det är möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Vi anser att det även bör vara möjligt för kommuner att premiera bilar i bilpooler eller miljöbilar på ett liknande sätt. Vi vill därför ge kommuner rätt att kunna införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon. Vi vill även lyfta fram att en rad förslag från offentliga utredningar också innehåller uppmaningen att kommunerna ska ha möjlighet att sätta differentierade parkeringsavgifter för exempelvis bilpoolsbilar. Miljömålsberedningen föreslog i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att trafikförordningen respektive lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats ändras, så att kommuner ges möjlighet att differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Detta var något som framfördes i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:229). Även Klimatkommunerna framförde vid sitt besök i utskottet betydelsen för kommunerna av att kunna differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Fossilfritt framförde vidare vid sitt besök i utskottet att parkeringsavgifterna bör vara lägre för miljöfordon och bilpoolsfordon. Vi beklagar att det har tagit så för regeringen att komma fram till konkreta förslag om hur olika miljöbilar kan främjas med hjälp av parkeringsbestämmelserna. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör se över parkeringslagstiftningen för att möjliggöra för kommunerna att sätta differentierade parkeringsavgifter för exempelvis bilar i bilpooler och övriga miljöbilar. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2017/18:3337 av (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16. Jag vill inledningsvis påminna om att både och utredningen på väg (SOU 2013:84) har föreslagit att kommuner ska ha möjlighet att upplåta allmän gatumark som parkeringsyta för bilpoolsbilar. Även i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:229) föreslår utredaren att kommunerna ska ha denna möjlighet. Vi i stöder ett sådant förslag och anser dessutom att kommuner även bör ges rätt att reservera gatuparkeringsplatser för elfordon. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med en lagändring och förordning som möjliggör detta. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga åtgärder för att främja fossiloberoende transporter, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 7 samt 2017/18:250 av och (båda M), 2017/18:291 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2106 av (MP) och 2017/18:3236 av (M). Jag vill lyfta fram att ett flertal länder förbereder förbud mot nya bensin- och dieselbilar; exempelvis meddelade att man avser att införa förbud mot nya diesel- och bensinbilar. , , och har redan tidigare meddelat att de har planer på att förbjuda nya bilar med förbränningsmotorer. I antog förbundsrådet 2016 en resolution om förbud mot nya bensin- och dieseldrivna bilar , och i ska ett förbud träda i kraft . Vi i anser att det är hög tid att agerar för att ett motsvarande förbud införs i och helst inom hela EU. Jag vill understryka att om ska nå en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och nollutsläpp måste bensin- och dieselbilar fasas ut och signalerna till bilproducenterna vara tydliga. Jag anser att ett införande av slutår för fossilbilar i kombination med bonus–malus kommer att skapa goda förutsättningar för en stor andel elbilar och en växande andrahandsmarknad för dessa. Jag vill också påminna om att klimatminister , med anledning av resolution, i medierna gav stöd för ett förbud på och menade att det skulle vara en väldigt bra och stark signal till biltillverkarna att ställa om till en fossilfri fordonsflotta. Jag kan tyvärr konstatera att den inte har agerat för en sådan inriktning vare sig nationellt eller inom EU. Jag vill vidare påminna om att det är möjligt att konvertera bilar som drivs med fossila bränslen till biodrivmedel. Jag anser därför att betydande klimatvinster kan uppnås genom att införa styrmedel som stimulerar och underlättar bilbränslekonvertering av bilar som drivs med fossila drivmedel till förnybar drift som t.ex. biogas eller till el- och elhybriddrift. För många bilägare bedöms kostnaden för exempelvis en ny biogasbil för stor men genom att införa åtgärder som stimulerar konvertering av befintlig bil till biogasdrift skulle fler bilägare kunna köra bilar som drivs med förnybara drivmedel. Jag anser därför att regeringen bör utreda vilka åtgärder som kan förenkla och stimulera konvertering av bilar från fossildrift till biodrivmedel eller till el och elhybridteknik. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2017/18:39 av (KD) delyrkande 2 och 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Sjöfarten är ett förhållandevis hållbart transportslag där vi har en outnyttjad kapacitet. Men vi vill framhålla att precis som för övriga transportslag behövs det fler åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Det är dock centralt att dessa åtgärder inte blir en extra pålaga för svensk sjöfartsnäring och därmed försämrar dess konkurrenskraft. behöver en infrastruktur som stödjer en mer miljövänlig sjöfart, som exempelvis användandet av LNG och metanol samt elanslutning i land. Som en del av sitt samordningsansvar har tagit fram rapporten till fossilfrihet (ER 2017:10). I rapporten anges bl.a. att det bör göras en djupare behovsanalys av ytterligare styrmedel och åtgärder som kan främja sjöfartens användning av förnybara drivmedel, inklusive frågan om tillgänglighet till infrastruktur för förnybara drivmedel. Därför anser vi att det behövs en översyn av möjligheterna att tillgodose tillgången till miljövänligt bränsle i de svenska hamnarna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2017/18:39 av (KD) delyrkande 2 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 34. Jag kan konstatera att regeringen har uttalat att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att uppnå en sådan målsättning måste tydliga mål sättas upp och åtgärder vidtas även för sjöfarten – som är i stort sett helt beroende av oljebaserade drivmedel. Jag anser dock att det är positivt att alternativa drivmedel i ökad utsträckning börjar utvecklas i form av LNG (flytande naturgas), bränsleceller och i viss mån eldrift och att fler rederier i planerar att gå över till mer miljövänliga drivmedel. Jag anser att på bör LBG (flytande biogas) och andra hållbara alternativ som vätgas och eldrift ersätta de fossila drivmedlen. Jag anser vidare att regeringen bör ta fram förslag på åtgärder samt en nationell målsättning för att öka andelen icke-fossila drivmedel inom sjöfarten. Jag vill i sammanhanget lyfta fram att i utvecklar näring och offentlig sektor genom ett långsiktigt program nya lösningar för en hållbar sjöfart. Målet är världens mest miljövänliga sjöinfrastruktur inom 15–och en av världens mest miljövänliga och effektiva kustsjöfartsnäringar. Programmet omfattar såväl näring som departement och myndigheter. Pilotprojekt pågår som omfattar både batteri- och gasdrift inom sjöfarten. Jag vill framhålla att för att ska kunna utveckla en grönare sjöfart finns starka skäl att lära av målmedvetna inriktning. Jag kan konstatera att så länge oljepriset är förhållandevis lågt utgör det ett hinder för en genomgripande övergång till alternativa bränslen och grön teknik i fartygen. Jag vill påminna om att presenterade en strategisk plan för omställning till en fossilfri transportsektor. I den strategiska planen konstaterar man att det saknas stimulans för investeringar i teknik som minskar fartygens utsläpp av växthusgaser. Det skulle t.ex. kunna åtgärdas genom att skapa en koldioxidfond för bidrag till investeringar, som helt eller delvis finansieras av sjöfartsnäringen själv. I den strategiska planen föreslås därför att investeringsstöd för ny teknik i fartyg utreds. Vi i stöder en sådan inriktning och anser att detta omgående bör utredas. I den strategiska planen konstateras vidare att drivmedel som används till sjöfart inte beskattas. I rapporten anges att nationell beskattning vore möjlig men att det kan leda till snedvridning i konkurrensförutsättningarna. Jag anser därför att bör verka för att ekonomiska styrmedel införs internationellt. I rapporten framförs att i syfte att främja användningen av förnybara drivmedel inom nationell sjöfart behöver det utredas vilka ytterligare styrmedel som kan införas. Vi i stöder ett sådant initiativ och anser att även detta omgående bör utredas. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Internationellt samarbete inom sjöfarten, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M).