bet · H501SkU26 · 2018-06-08 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändringar i mervärdesskattelagen. Förslagen bygger på ändringar i mervärdesskattedirektivet och innehåller regler för hur vouchrar (värdebevis) ska behandlas vid uttag av mervärdesskatt. Förslagen innebär att det införs definitioner av vouchrar, enfunktionsvouchrar och flerfunktionsvouchrar. Det föreslås också regler om vad som är omsättning vid behandling av enfunktionsvouchrar respektive flerfunktionsvouchrar. Vidare finns en bestämmelse om beskattningsunderlaget vid transaktioner med flerfunktionsvouchrar. De nya reglerna syftar bl.a. till ökad enhetlighet och till att undvika konkurrenssnedvridningar, dubbelbeskattning och utebliven beskattning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2017/18:213 Mervärdesskatteregler för vouchrar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). Därmed bifaller proposition 2017/18:213. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (-), (M), (MP), (M), (S), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning antog Europeiska unionens råd ett nytt direktiv med bestämmelser om den mervärdesskattemässiga behandlingen av transaktioner med vouchrar, rådets direktiv /1065/EU av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller behandlingen av vouchrar. Bestämmelserna i direktivet ska vara införda i nationell lagstiftning och börja tillämpas . I proposition 2017/18:213 Mervärdesskatteregler för vouchrar föreslår regeringen att antar det förslag till ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) som lagts fram i propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU. De EU-rättsliga reglerna finns framför allt i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Reglerna i direktivet måste genomföras i nationell lagstiftning. I har de genomförts i mervärdesskattelagen. saknar mervärdesskattedirektivet särskilda regler om hur vouchrar (värdebevis) ska hanteras mervärdesskattemässigt. Allmänna bestämmelser ska därför tillämpas för exempelvis presentkort, lunchkuponger och kontantkort för mobiltelefoni. Tillämpningen har skiljt sig åt mellan olika EU-länder bl.a. i fråga om när mervärdesskatt tas ut vid transaktioner med vouchrar. Denna olikbehandling kan medföra dubbelbeskattning eller att det inte tas ut någon skatt. Skillnaderna mellan olika EU-länder kan också utnyttjas för att undvika skatt. För företag kan olikbehandlingen medföra en osäkerhet om den mervärdesskattemässiga bedömningen och försvåra hanteringen vid handel över gränserna. Mot denna bakgrund lämnade Europeiska kommissionen ett förslag om ändringar av mervärdesskattedirektivet vad beträffar behandlingen av vouchrar. Förslaget syftade till att klargöra och harmonisera EU-lagstiftningens regler om behandlingen av vouchrar för att bl.a. undvika problem med dubbelbeskattning och utebliven beskattning. Förhandlingarna om förslaget inriktades främst mot att finna gemensamma definitioner och gemensamma regler om vad som är en beskattningsbar transaktion när vouchrar används som ersättning för varor eller tjänster. Regeringen lämnar förslag på hur vouchrar ska behandlas vid uttag av mervärdesskatt. Regeringen föreslår därför bl.a. definitioner av olika vouchrar. Regeringens förslag innebär att en voucher är ett instrument som det finns en skyldighet att godta som ersättning eller partiell ersättning för omsättning av varor eller tjänster, om de varor eller tjänster som ska omsättas eller de potentiella leverantörerna eller tillhandahållarnas identitet anges antingen på instrumentet eller i tillhörande dokumentation. För en enfunktionsvoucher ska omsättningslandet för de varor eller tjänster som vouchern avser och den mervärdesskatt som ska betalas för dessa varor och tjänster vara kända när vouchern ställs ut. En annan voucher än en enfunktionsvoucher är en flerfunktionsvoucher. Definitionerna utgår från att det för en enfunktionsvoucher ska finnas tillräckligt med uppgifter för att kunna ta ut skatten för de underliggande varorna eller tjänsterna när vouchern ställs ut. För att det ska kunna ske behöver det vara känt i vilket land som leveransen eller tillhandahållandet äger rum. Den mervärdesskatt som ska betalas för de underliggande varorna eller tjänsterna behöver också vara känd. Det medför att det behöver finnas uppgifter som gör att det går att beräkna skattens storlek. Det behöver dock inte vara känt vilken beskattningsbar person som slutligen kommer att leverera varan eller tjänsten i utbyte mot vouchern. Andra vouchrar än enfunktionsvouchrar anses utgöra flerfunktions-vouchrar. Det är således instrument som kan användas som ersättning för varor och tjänster men där beskattningslandet inte är känt eller där det inte är känt hur mycket mervärdesskatt som ska tas ut för varorna eller tjänsterna vid inlösen. Direktivreglerna har inriktats på vouchrar som kan användas som hel eller partiell ersättning för inlösen mot varor eller tjänster. Vouchrar förekommer med varierande utformning inom olika branscher. Vid bedömningen av vad som är en voucher och om det är en enfunktionsvoucher eller flerfunktionsvoucher måste hänsyn tas till omständigheterna i det specifika fallet. Regeringen föreslår vidare att överlåtelser i eget namn av enfunktionsvouchrar ska anses som omsättning av de varor eller tjänster som vouchern avser. Det faktiska överlämnandet av varorna eller tjänsterna i utbyte mot vouchern anses dock inte som en självständig omsättning. Om överlåtelsen av vouchern görs i en annan beskattningsbar persons namn anses denne ha omsatt varorna eller tjänsterna. Om den som levererar varor eller tjänster i utbyte mot en enfunktionsvoucher inte är den beskattningsbara person som ställt ut vouchern ska leverantören av varorna eller tjänsterna anses ha omsatt dessa till den som ställt ut vouchern. Utgående skatt för överlåtelse av en enfunktionsvoucher ska redovisas för den redovisningsperiod under vilken vouchern har överlämnats eller betalning har tagits emot. Ingående skatt vid förvärv av en enfunktionsvoucher ska redovisas när vouchern tas emot eller betalning har lämnats. En överlåtelse av en enfunktionsvoucher likställs med en leverans eller ett tillhandahållande i fråga om skattskyldighetens inträde. Regeringen föreslår också att den faktiska leveransen av varor eller tillhandahållandet av tjänster i utbyte mot en flerfunktionsvoucher ska utgöra en omsättning som kan beskattas. Varje föregående överlåtelse av flerfunktionsvouchern anses dock inte som en omsättning. Om en flerfunktionsvoucher överlåts av någon annan än den som gör den faktiska leveransen eller tillhandahållandet, ska dock alla tjänster som kan identifieras anses som omsättningar. I stor utsträckning saknas offentlig statistik som är specifik för marknaden för vouchrar i , med undantag för kontantkort för telefonabonnemang, där () publicerar viss statistik. Det är därför mycket svårt att kvantifiera förslagens effekter. De föreslagna regeländringarna bedöms innebära att vouchrar som i vissa fall tidigare betraktats som flerfunktionsvouchrar i i stället kommer att betraktas som enfunktionsvouchrar. I en sådan situation kommer mervärdesskatt inte längre att utgå när vouchern löses in utan i stället vid utställandet. Dels skulle det medföra att mervärdesskattebetalningen tidigareläggs, vilket leder till en uppbördsförändring (positiv ränteeffekt), dels kan mervärdesskatteintäkterna förväntas öka till följd av att en viss andel av vouchrarna normalt sett inte löses in. är räntenivåerna låga och de betalningsströmmar som bedöms påverkas av förslagen begränsade. Sammantaget beräknas den offentligfinansiella effekten till . När det gäller effekter för företag menar regeringen bl.a. att vouchrar kan förekomma i olika former och används huvudsakligen i ledet gentemot slutkonsumenter av varor eller tjänster. Kontantkort för telefoni och presentkort är exempel på vanligt förekommande vouchrar. Telekomföretag och företag inom detaljhandeln berörs således av de föreslagna regeländringarna. Inom hotell- och restaurangbranschen förekommer vouchrar dels i form av presentkort, dels i form av olika lunchkuponger eller lunchkort. Marknaden för restaurangvouchrar, såsom lunchkuponger, bedöms dock ha minskat avsevärt under , varför regeländringarnas betydelse för de företag som är verksamma inom det marknadssegmentet sannolikt är mindre än vad det skulle ha varit tidigare. Vouchrar kan förekomma även inom andra verksamheter, exempelvis inom biografverksamhet och företag som tillhandahåller streamningstjänster för film och musik. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet bifaller förslaget om hur vouchrar ska behandlas vid uttag av mervärdesskatt. Regeringen föreslår bestämmelser om hur vouchrar ska behandlas vid uttag av mervärdesskatt. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och tillstyrker därmed propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:213 Mervärdesskatteregler för vouchrar: antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200).