bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — Av skollagen framkommer även att om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram t.o.m. slutet av årskurs 6 (t.o.m. slutet av årskurs 7 i specialskolan), får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 (årskurs 7 i specialskolan). En ny betygsskala infördes /12 för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan samt för gymnasieskolan (prop. 2008/09:66). Betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat, medan F innebär ett icke godkänt resultat (se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). För betygen A, C och E finns det nationellt preciserade kunskapskrav. I dessa beskrivs vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. har även utarbetat ett stödmaterial för att stödja en likvärdig tillämpning av bestämmelserna för betygsskalan och för betygen B och D (2016). Av läroplanerna för (Lgr 11) och gymnasieskolan (Gy 11) framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven, när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. Det är rektorn som har det övergripande ansvaret för betygsättningen och som ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra författningar (3 kap. 14 § skollagen). Enligt förarbetena till skollagen innebär detta ansvar att se till att skolans eller verksamhetens lärare dels är väl förtrogna med det regelverk som gäller, dels i övrigt får det stöd de behöver för att kunna sätta rättvisa och likvärdiga betyg. För att undanröja många missförstånd om vilka kunskapskrav som gäller för enskilda betyg har det också införts en bestämmelse i skollagen (3 kap. 15 §) om elevens rätt till information om på vilka grunder betyget i en kurs eller ett ämne sätts (prop. 2009/10:165 s. 299 f.). I 3 kap. 16 § skollagen står det att betyg ska sättas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. I läroplanerna för grund- och gymnasieskolan framkommer att läraren vid betygsättningen ska göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper. På begäran ska också den som har beslutat betyget upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget (17 §). I 3 kap. 20 § skollagen regleras möjligheterna att ändra uppenbart oriktiga betyg. Enligt bestämmelsen är den som har satt ett betyg, dvs. läraren, skyldig att ändra betyget om det är uppenbart oriktigt på grund av nya omständigheter eller någon annan anledning. En förutsättning är att ändringen kan göras snabbt och enkelt. En sådan ändring får inte innebära att betyget sänks. Ändring ska göras av rektorn om den som har fattat det ursprungliga beslutet är anställd av huvudmannen eller är förhindrad på grund av något annat liknande skäl det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och någon eller några av dem är anställda av huvudmannen eller är förhindrade på grund av något annat liknande skäl, eller det ursprungliga beslutet har fattats av flera personer och dessa inte kan enas. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 2009/10:165 s. 669 f.) sägs att exempel på felaktigheter som kan medföra en sådan ändringsskyldighet är att bedömningsunderlag har förbisetts eller att frånvaro har vägts in på ett sätt som strider mot föreskrifter om bedömning av elevens kunskaper. Ändringsskyldigheten kan uppkomma dels genom att läraren själv upptäcker ett förbiseende eller en felbedömning, dels om en elev åberopar nya omständigheter som gör att beslutet i efterhand framstår som uppenbart oriktigt. Bakgrund och pågående arbete arbetar kontinuerligt med att utveckla bedömningsstöd i form av kartläggnings- och diagnosmaterial, prov och enskilda uppgifter med tillhörande bedömningsanvisningar och diskussionsmaterial. Syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. har också en bedömningsportal som riktar sig till lärare och ska fungera som ett stöd i arbetet med bedömning och betygsättning. håller på att ta fram nya allmänna råd om betyg i , gymnasiet och vuxenutbildningen. De nya råden syftar till att ge lärare, rektorer och huvudmän ett förtydligat stöd i arbetet med att sätta betyg, informera elever om betyg samt följa upp betyg. De nya råden ska publiceras . Utvärdering av betygsskalan och kunskapskraven har på regeringens uppdrag utvärderat den nya betygsskalan och de nya kunskapskraven som började tillämpas inom grund- och gymnasieskolan. Verket överlämnade sin rapport (dnr 2014:892). Utvärderingen utgick från perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. Utvärderingen visade bl.a. att en majoritet av lärarna både i grund- och gymnasieskolan anser att fler betygssteg underlättar när de informerar elever om deras kunskapsutveckling. Lärare upplever även att fler betygssteg möjliggör en mer rättvis betygsättning. I likhet med lärarnas uppfattning tycker en klar majoritet av eleverna, nästan åtta av tio i båda skolformerna, att de får rättvisa betyg, men upplever elever en minskad tydlighet i fråga om vad som krävs för olika betyg. Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra viss central rättning av elevlösningar på de nationella proven. Inspektionen har utifrån sådana ombedömningar dragit slutsatsen att lärare vid skolor där sambedömning förekommer är mer restriktiva i sin bedömning än lärare vid skolor där den ordinarie läraren ensam bedömer sina elevers provsvar (Skolinspektionen, Samverkan för en likvärdig bedömning, dnr. har lämnat tillkännagivanden med förslag om digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228) samt om digitala och centralt rättade nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). I proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala föreslog regeringen att någon annan än den undervisande läraren bör bedöma elevernas provsvar på de nationella proven. Utskottet biföll regeringens förslag vad gäller ökade inslag av extern bedömning (bet. 2017/18:UbU5). I betänkande 2014/15:UbU11 lämnade ett tillkännagivande om att regeringen ska vidta åtgärder för att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Som tidigare nämnts får den individuella utvecklingsplanen i utöver omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt om rektorn beslutar det (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen). Av skrivelse 2017/18:75 framgår att regeringens bedömning är att det befintliga regelverket medger att skriftlig dokumentation, av den typ som tillkännagivandet avser, upprättas inom ramen för den individuella utvecklingsplanen i . Vad gäller ordningsomdömen i gymnasieskolan avser regeringen att behandla frågan i en proposition (skr. 2017/18:75 s. 154). Inledningsvis vill utskottet framhålla vikten av en rättssäker och likvärdig bedömning. Utskottet vill också uppmärksamma att kontinuerligt arbetar med att utveckla bedömningsstöd och annat informationsmaterial för att skapa en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. Exempelvis arbetar myndigheten med att ta fram nya allmänna råd om betyg i grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. I den utvärdering av det nya betygssystemet som publicerades identifierade att myndigheten behöver genomföra ett antal insatser för att bl.a. främja en mer likvärdig och rättvis betygsättning. Utvärderingen undersökte även frågan om rättvis betygsättning, där en hög andel av både lärare och elever har uppgett att det nya systemet medför rättvisare betyg. Sammantaget ser utskottet positivt på det utvecklingsarbete som pågår. Vad gäller yrkanden om ordningsomdömen är utskottets uppfattning att skriftliga ordningsomdömen inte kan lösa problemen med oordning i klassrummen. Ordningsomdömen skulle även kräva att lärarna ägnar tid åt att skriva och administrera omdömen också om elever vars attityder och beteende inte på något sätt stör arbetsron. Enligt utskottet riskerar införandet av ett sådant omdöme att stjäla tid från att arbeta med de elever som behöver mer tid och från föräldrakontakter och annat arbete som skapar en bra arbetsro för alla. Därutöver vill utskottet påminna om att den individuella utvecklingsplanen i , utöver omdömen om bl.a. elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven, även får innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det (10 kap. 12 och 13 §§ skollagen). Med hänvisning till det anförda avslår utskottet motionerna 2017/18:660 yrkandena 1 och 2, 2017/18:1062 yrkandena 15 och 18 samt 2017/18:3567 yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barngrupper och personaltäthet i fritidshemmen. Jämför reservation 33 (M), 34 (SD) och 35 (V). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 37 efterfrågas en översyn av barngruppernas storlek i fritidshemmen. I kommittémotion 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att personaltätheten i fritidshemmen ska öka som personalen får kompensatoriska uppgifter. Motionärerna nämner exempelvis hjälp till elever som riskerar att halka efter i skolarbetet, läxhjälp, arbete i jourklasser och extra stöd till särbegåvade barn. I kommittémotion 2017/18:2341 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen ska ta fram rekommendationer för barngruppernas storlek och personaltäthet i fritidshemmen. I motion 2017/18:849 av (S) förespråkas en översyn av behoven för fritidshemmens framtida utveckling. Fritidshemmet är en del av skolväsendet, och verksamheten omfattas av bestämmelser i 1–6 kap. samt 14 kap. skollagen (2010:800). För fritidshemmet gäller också del 1, 2 och 4 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11, reviderad 2016). Läroplanens första del beskriver skolans värdegrund och uppdrag, och den andra delen innehåller övergripande mål och riktlinjer. Den fjärde delen förtydligar fritidshemmets uppdrag, syftet med undervisningen och vilket centralt innehåll eleverna ska få ta del av. Fritidshem vid specialskolor och sameskolor ska tillämpa specialskolans respektive sameskolans läroplaner. Elever i grundsärskolan som vistas i fritidshem omfattas av Lgr 11. Läroplanen är, vid sidan av skollagen, det viktigaste styrdokumentet för verksamheten i fritidshemmet (prop. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet s. 232). Utbildningen i fritidshemmet har till syfte att komplettera utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och de särskilda utbildningsformer som skolplikten kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap (14 kap. 2 § skollagen). Det är huvudmannen som har det övergripande ansvaret för kvaliteten i fritidshemmet och för att fördela resurser i förhållande till de olika behov som finns på varje fritidshem (2 kap. 8 a § skollagen). I 14 kap. 9 § skollagen sägs att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Allmänna råd för fritidshem tog fram nya allmänna råd med kommentarer för fritidshemmet som har sin grund skollag. I de allmänna råden avsnitt 1 punkt 5 anges att huvudmannen bör ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i olika fritidshem, såsom elevgruppernas sammansättning och storlek. Enligt avsnitt 1 punkt 6 ska huvudmannen föra en dialog med rektorn om personaltäthet, storlek och sammansättning av barngrupperna i fritidshemmet i förhållande till verksamhetens uppdrag och fördelningen av resurser. Det framgår av kommentaren att det ingår i det systematiska kvalitetsarbetet att kontinuerligt följa hur personaltätheten och elevgruppernas sammansättning och storlek påverkar verksamhetens kvalitet. Av avsnitt 2 punkt 1 framgår att rektorn utifrån fördelade resurser bör anpassa gruppstorlek, personaltäthet och gruppsammansättning så att fritidshemmet kan uppfylla sitt nationella uppdrag, och då väga in faktorer såsom elevernas ålder, personalens kompetens, lokalernas och utemiljöns utformning, elever med annat modersmål än svenska, elever i behov av särskilt stöd, kontinuitet i elev- och personalgruppen och elevernas närvarotider (allmänna råd för fritidshemmet, s. 24). I kommentaren till denna punkt sägs bl.a. att det inte finns någon bestämd gruppstorlek, gruppsammansättning eller personaltäthet som är optimal i alla sammanhang. Däremot finns det vissa generella faktorer som är viktiga att rektorn beaktar vid sammansättningen av grupper och avvägningar om personaltäthet. Dit hör bl.a. elevernas ålder och personalens kompetens (s. 25–26). Det framgår även av kommentaren att gruppstorleken generellt är mer avgörande för den pedagogiska kvaliteten än vad personaltätheten är. Det innebär att mindre grupper är att föredra framför större grupper, även om personaltätheten per elev är densamma (s. 26). genomför en granskning av de allmänna råden för fritidshem. Statistik och pågående arbete I promemoria Elever och personal i fritidshem /17 redovisas officiell statistik om fritidshemmens elever, personal och grupper (pm , dnr 2017:591). Av promemorian framgår att grupperna på fritidshemmen har blivit större och att personaltätheten har försämrats. minskade dock antalet elever per grupp något från 40,9 till 40,3, och antalet elever per anställd från 12,9 till 12,6. lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklass och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. kan statsbidraget även sökas av huvudmän för att anställa mer personal i fritidshemmet. Syftet med bidraget är att höja verksamhetens kvalitet. Intresset för satsningen har varit stort, och hela det avsatta beloppet för satsningen betalades ut . För /17 beviljade bidrag till 273 kommunala, 258 enskilda och 2 statliga huvudmän (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 101). presenterade Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av undervisningen i fritidshemmet. Skolinspektionen har granskat hur väl fritidshemmen ger eleverna förutsättningar att utveckla förmågor inom kunskapsområdena språk och kommunikation samt natur och samhälle. Även rektorernas ansvar för att styra, leda och följa upp undervisningen har granskats (dnr 2016:207). Undantaget från kravet på legitimation för fritidspedagoger har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan omfattas av legitimationsreformen. De grupper som avses, bl.a. fritidspedagoger, kan få en tillsvidareanställning utan att ha lärarlegitimation (bet. 2013/14:UbU6 punkten 2, rskr. 2013/14:27). lämnade regeringen proposition 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas till . I propositionen föreslår regeringen bl.a. att det undantag i 2 kap. 17 och 20 §§ skollagen som ger fritidspedagoger eller motsvarande möjlighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet ska tas bort. Regeringen framför att det är av stor vikt för yrkets status och attraktivitet att det ställs krav på legitimation och behörighet för undervisning i fritidshemmet på samma sätt som för övrig undervisning i skolväsendet. Med de föreslagna ändringarna får tillkännagivande med anledning av betänkande 2013/14:UbU6 punkten 2 i den del det avser frågan om hur fritidspedagoger kan omfattas av legitimationsreformen anses slutbehandlat. Fritidshemmen är av stor betydelse eftersom den verksamheten kompletterar skolan bl.a. genom att ge eleverna förutsättningar för lärande och därigenom bidrar till skolans kompensatoriska uppdrag. De senaste två årens utveckling mot mindre elevgrupper i fritidshemmen är en positiv trend, men grupperna är fortfarande för stora. Det är också problematiskt att andelen personal med pedagogisk högskoleexamen fortsätter att minska. Regeringens satsning på fler anställda i fritidshemmet är därför en viktig åtgärd för att höja kvaliteten i verksamheten, öka personaltätheten och minska barngrupperna. Utskottet vill dock påminna om att det i de allmänna råden för fritidshemmen anges att huvudmannen bör ha en fungerande modell för resursfördelning som tar hänsyn till de lokala förutsättningarna och behoven i olika fritidshem, såsom elevgruppernas sammansättning och storlek. Vidare framgår att huvudmannen ska föra en dialog med rektorn om personaltätheten samt storleken och sammansättningen av barngrupperna i fritidshemmet i förhållande till verksamhetens uppdrag och fördelningen av resurser. Dessutom framgår det av kommentaren till de allmänna råden att det ingår i det systematiska kvalitetsarbetet att kontinuerligt följa hur personaltätheten och elevgruppernas sammansättning och storlek påverkar verksamhetens kvalitet. Utskottet vill även erinra om det förslag som regeringen lagt fram i proposition 2017/18:194 som bl.a. innebär att fritidspedagoger som bedriver undervisning i fritidshemmet inte längre ska undantas från kravet på legitimation och behörighet. Att ta bort detta undantag i skollagen kommer att medföra att kvaliteten i fritidshemmen och yrkets status och attraktivitet stärks. Mot denna bakgrund avslås motionsyrkanden om barngruppernas storlek och personaltätheten i fritidshemmen. Därmed avslås motionerna 2017/18:849, 2017/18:906 yrkande 2, 2017/18:2341 yrkande 1 samt 2017/18:3567 yrkande 37. Allmänt om skolans värdegrund, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3127 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:566 av (-), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 34 och 35, 2017/18:1127 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:3376 av (SD) och 2017/18:3841 av (MP). Vi anser att skolans ansvar och ansvaret hos andra som arbetar med barn och unga, att främja demokratiska värderingar och motverka extremistiska värderingar, behöver förtydligas. Det behöver bli tydligare vilka konkreta krav som ställs på varje skola när det gäller att främja demokratiska värderingar, och det behöver bli mycket tydligare att skolan har ansvar för att utmana och ifrågasätta när elever framför åsikter som strider mot de principer som bygger demokratin och de mänskliga fri- och rättigheterna. Skolan får inte stillatigande betrakta att t.ex. vissa elever hyllar terroristorganisationer, motarbetar jämställdhet eller uttrycker sig rasistiskt. Det är viktigt att detta arbete bedrivs redan på lågstadiet. För att varje skola ska kunna leva upp till detta ansvar finns det enligt vår mening ett behov av att utarbeta verktyg som kan tjäna som stöd och inspiration i arbetet. Det är viktigt att materialet återspeglar den verklighet som finns på många skolor. Vi ser att det också finns behov av utbildningstillfällen där lärare och skolledare från olika skolor får möjlighet att lära sig mer om hur man kan arbeta med både att främja demokratiska värderingar och att utmana extremistiska värderingar. Vi anser vidare att det är naturligt att vuxna som har mycket kontakt med barn och ungdomar inom exempelvis skolan har en central roll när det gäller att upptäcka och avbryta en pågående radikalisering. Det måste tydliggöras i relevanta regelverk att lärare och annan skolpersonal har en skyldighet att agera, och det måste vara tydligt hur de ska agera om de misstänker att en elev är på väg att dras in i våldsbejakande extremistiska kretsar. Det är t.ex. viktigt att det finns en tydlig handlingsplan på varje skola som anger vilka åtgärder som ska vidtas. Vi anser att det också bör krävas att skolorna inte enbart agerar reaktivt, utan även förebyggande. Analyser bör genomföras för att bedöma risken för att elever utsätts för eller kommer att utsättas för propaganda eller rekryteringsförsök från extremistiska rörelser. Vi anser att det även i vissa fall kan krävas riskanalyser på individnivå för att identifiera elever som är i riskzonen för att radikaliseras, och även av elever som är anhängare av någon extremistgrupp och som försöker radikalisera andra. Det är enligt vår mening även betydelsefullt att det finns ett gott samarbete i dessa frågor mellan skolan, , fritidsverksamheten och polisen. Det underlättar om skolan har ett gott samarbete med föräldrarna och med det civila samhället i form av trossamfund och andra organisationer, men det gäller att skolan är noggrann med vad de samfund och organisationer som skolan samverkar med verkligen står för. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Allmänt om skolans värdegrund, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 34 och 35 samt 2017/18:566 av (-), 2017/18:1127 av (S), 2017/18:2146 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:3127 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3376 av (SD) och 2017/18:3841 av (MP). har vi erfarit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning och under lektionstid pratat illa om partier som läraren haft en personlig motvilja mot. Att på detta sätt under lektionstid föra ut egna partipolitiska preferenser är enligt vår mening fullständigt oacceptabelt och hör inte hemma i en demokrati värd namnet. Vi anser att skolan bör vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Det bör därför föras in i den gällande läroplanen och i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid från någon lärare. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Hjälper inte det ska entledigande bli nästa åtgärd. I dagens samhälle har banden mellan generationerna tunnats ut, och den naturliga relationen som exempelvis barn förr hade med farmor eller morfar har försvunnit. Vi menar att något viktigt har försvunnit som påverkar både socialiseringen och livskvaliteten. För att åtminstone i någon mån åtgärda detta har vi föreslagit att det ska inrättas ett s.k. klassmorfarsystem där den äldre generationen bjuds in till skolorna eller att klasser bjuds hem till någon morfars äldreboende. En klassmorfar bör inrättas på varje skola som sköter och organiserar detta. Vi är säkra på att vår äldre generation blir en värdefull resurs i dagens svenska skola. Vi menar att skolan har till uppgift att lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande. Reflektion kring etiska och moraliska frågor är också nödvändiga inslag i skolans uppdrag. Vidare bör etik och moral betonas mer än , så att eleverna lär sig att samarbeta, att visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. I enlighet med detta ska läroplanerna för förskolan och ändra sina skrivningar om diskriminering. står det att diskriminering inte får förekomma på grund av kön, etnisk tillhörighet eller religion. Vi menar att politisk åskådning och politisk partitillhörighet självklart inte heller ska utgöra grund för diskriminering, vilket bör föras in i läroplanerna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28 och