bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Utredningen lämnade dock inget förslag om ett energimärkningssystem för lätta fordon eftersom ett sådant system enligt utredningens uppfattning inte har något med synliggörande av ett bonus–malus-system att göra. Med hänvisning till behov av tydlighet förordade man i stället en mer renodlad modell där bilförsäljarna måste redovisa hur mycket fordonsskatt (malus) köparen kommer att få betala om han eller hon väljer en specifik bil och hur stor bonusen blir om bilen berättigar till sådan. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) föreslog regeringen sedermera att systemet ska införas . Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan har analyserat torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan (skrivelsen Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan, ). Skrivelsen var en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt med avseende på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. I motionerna 2017/18:1870 (M) och 2017/18:3404 (M) tas frågor om biodrivmedel upp. Utskottet anser inte att det finns anledning att tillstyrka dessa motioner utan hänvisar i första hand till det samlade grepp om frågor på temat fossiloberoende transporter som åligger trafikutskottet och till att så sent som riktade två tillkännagivanden till regeringen som gäller villkoren för biodrivmedel. Utskottet konstaterar att ligger långt framme när det gäller att ställa om transportsektorn i hållbar riktning och förutsätter även att intar en ledande roll i arbetet med att inspirera aktörer på EU- och medlemsstatsnivå, men även att i ett vidare internationellt perspektiv inspirera till liknande ambitionsnivå i omställningsarbetet. När det gäller det som sägs i motion 2017/18:1870 (M) om el-till-gas-tekniken och kan utskottet bara konstatera att den tekniken kan vara intressant både för att producera drivmedel med hjälp av förnybar el och som en metod för att kemiskt lagra sådan el. Utskottet noterar vidare att regeringen har gett i uppdrag att ta fram en färdplan för hur kan ställa om till ett hållbart energisystem och att arbeta för en regional arena för pilotprojekt där teknik, affärsmodeller och regelverk prövas. Lagring av energi berörs i motion 2017/18:3404 (M). Utskottet delar motionärernas uppfattning att energilagring är en viktig komponent i det framtida energisystemet. Även regeringen uppmärksammar frågor om lagring i propositionen och anför bl.a. att det bör undersökas hur energilager kan premieras för att underlätta en effektiv övergång till mer ny förnybar elproduktion. Vidare bör det nämnas att det går att få stöd för lagring av el samt att det ingår i den pågående utredningen om mindre aktörer i energisystemet att studera de eventuella hinder som mindre aktörer möter bl.a. när det gäller frågor med anknytning till lagring av energi. Forskning på temat energilager bedrivs för övrigt inom Swegrids. Sammantaget anser utskottet inte att det mot denna bakgrund finns skäl för att hörsamma önskemålet i motionen om ett tillkännagivande på temat energilagring. Motion 2017/18:3404 (M) avstyrks därför i den aktuella delen. När det gäller förslaget i motion 2017/18:3683 (C) om energimärkning av nya bilar hänvisar utskottet till de överväganden som gjordes i anslutning till att det s.k. bonus–malus-systemet utarbetades. Man befarande att ett energimärkningssystem skulle kunna inverka menligt på den tydlighet som ansågs vara nödvändig för att bonus–malus-systemet skulle få den eftersträvade styrningseffekten på bilköparna. Utskottet konstaterar att bonus–malus-systemet börjar gälla och att dess effekter bör utvärderas innan det finns skäl att överväga att införa ytterligare ett konsumentinriktat märkningssystem. Förslaget i motionen bör därför avslås av . Beträffande de motioner som tar upp belysningsfrågor konstaterar utskottet inledningsvis att den s.k. Belysningsutmaningen i stort sett har avslutats. Mot den bakgrunden är det mindre ändamålsenligt för att rikta några uppmaningar till regeringen att vidta åtgärder inom ramen för detta projekt. Motion 2017/18:3348 (KD) bör därför avslås av i den aktuella delen. Även motion 2017/18:1683 (MP), som gäller belysningskvalitet, bör avslås. Här hänvisar utskottet till att de frågor motionären uppehåller sig vid har berörts inom ramen för den nyssnämnda Belysningsutmaningen och till att frågor om hur ny teknik samspelar med människan ingår som del i forskningsprogram Eelys. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2017/18:3399 (M) om värdet av att iordningställer test- och demonstrationsanläggningar för att utveckla effektiviteten hos olika typer av klimatneutral energi. Utskottet menar dock att har en omfattande verksamhet med stöd till pilot- och demonstrationsprojekt och goda möjligheter att finansiera dylika anläggningar genom det betydande energiforskningsanslag som myndigheten fördelar. har regeringen i energiforskningspropositionen (prop. 2016/17:66) pekat på att demonstrationsprojekt, även om de ofta lyckas rent tekniskt, alltför sällan uppnår direkta kommersiella resultat. Mot den bakgrunden underströk regeringen vikten av att höjer sina ambitioner när det gäller nyttiggörande. Med det anförda bör lämna motionen utan vidare åtgärd. När det gäller frågor om torv har utskottet ingen annan uppfattning än den som redovisades när liknande motioner behandlades . Motionerna 2017/18:1521 (M) och 2017/18:899 (SD) avstyrks således även . Avslutningsvis avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1719 (MP) om sårbarhet och systemfel med el för uppvärmning och 2017/18:3024 (MP) om behovet av ett ökat systemtänkande för att effektivare kunna nyttja överskottsvärme och överskottsel. Utskottet hänvisar till att liknande förslag har avstyrkts och att utskottet vidhåller sin syn på det som sägs i motionerna. Energipolitikens mål, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) godkänner regeringens förslag till 1. övergripande mål för energipolitiken, 2. upphävande av riksdagsbindningar, b) avslår regeringens förslag till 1. mål för andelen förnybar elproduktion, 2. mål för effektivare energiproduktion, c) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:228 punkterna 1 och 4 samt motion 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och avslår proposition 2017/18:228 punkterna 2 och 3 samt motionerna 2017/18:3858 av (M) och 2017/18:4149 av m.fl. (L). Vi anser att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. ingick tillsammans med de övriga sju riksdagspartierna i den av regeringen tillsatta som presenterade sitt slutbetänkande . Dessvärre baserades arbete i allt väsentligt på den fempartiöverenskommelse om energipolitiken som slöts och som inte står bakom. Även den nu aktuella propositionen utgår från fempartiöverenskommelsen, vilket således gör det svårt för oss att acceptera huvuddelen av de förslag som nu ska ta ställning till. Inledningsvis vill vi dock deklarera att vi ser förslaget om övergripande mål för energipolitiken som rimligt. Att försörjningstrygghet, ekologisk hållbarhet och konkurrenskraft blir vägledande för energipolitiken anser vi således vara acceptabelt, och vi tillstyrker propositionen i denna del. Däremot är vi mycket tveksamma till regeringens uttolkning av dessa övergripande mål, som utmynnar i de förslag till mål för produktion av förnybar el och energieffektivisering som finns i propositionen. Vi anser att dessa mål är mycket svåra att förena med den övergripande inriktningen och att förslagen därför bör avslås av . När det gäller målet för förnybar elproduktion är vår grundläggande hållning att sådan produktion ska ses som ett medel för att uppnå andra överordnade mål och inte vara ett mål i sig. Ett framgångsrikt klimatarbete bör vägledas av ett mål om fossilfri elproduktion, vilket ger kärnkraften en tydligare och given roll i det framtida energisystemet. Vidare bör det poängteras att förnybar elproduktion inte alltid är så klimat- och miljövänlig som den ofta beskrivs. Det kan exempelvis vara så att utsläppen från vissa förnybara energikällor är högre än för exempelvis kärnkraft. Enligt vår uppfattning måste vattenkraften och kärnkraften förbli basen i den svenska elproduktionen även framöver. Politiska beslut som hämmar utvecklingen av dessa kraftslag eller som på ett ineffektivt sätt stöttar olönsam produktion av förnybar el måste undvikas. Sammantaget innebär det anförda att vi instämmer i det som sägs i motion 2017/18:4147 (SD) om att ska avslå propositionen i den del som gäller målet för förnybar elproduktion och i stället genom ett tillkännagivande förorda ett mål om att den svenska elproduktionen ska vara helt fossilfri. Liksom anförs i den nyssnämnda motionen anser vi att en effektiv energianvändning ska vara en självklar inriktning för energipolitiken. Däremot ställer vi oss frågande inför hur regeringen har valt att utforma ett mål för energieffektivisering. Visserligen är det bra att det föreslagna målet är konstruerat så att det går att använda mer energi beroende på den ekonomiska utvecklingen, men likväl är det problematiskt eftersom det bygger på tillförd och inte använd energi. Den föreslagna målsättningen kan driva fram sådana oönskade effekter som vi anser går stick i stäv med de övergripande energipolitiska målsättningarna. Det kan exempelvis handla om att energieffektiviseringsmålet uppnås genom att en eller flera kärnreaktorer stängs eller genom att fjärrvärmekunder kopplar bort sig från fjärrvärmenätet för att i stället skaffa sig en värmepump, eftersom den energi som utvinns från omgivningen med en värmepump inte ingår i energistatistiken. Även här instämmer vi i det som sägs i motion 2017/18:4147 (SD) om att regeringens förslag till mål bör avslås. Enligt vår uppfattning bör i stället ställa sig bakom förslaget i den nyssnämnda motionen om ett mål för energieffektivisering med innebörden att energianvändningen 2030 ska vara effektivare än 2005, uttryckt i termer av använd energi i relation till BNP. Sammanfattningsvis innebär detta att vi tillstyrker propositionen punkt 1 och 4 samt motion 2017/18:4147 (SD) i de aktuella delarna. Punkt 2 och 3 i propositionen avstyrks liksom de övriga motionsyrkandena som är aktuella i avsnittet. Energipolitikens mål, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:4149 av m.fl. (L) och avslår proposition 2017/18:228 punkterna 1–4 och motionerna 2017/18:3858 av (M) och 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. Liberal energipolitik handlar om ansvarstagande baserat på kunskap och på marknadsekonomiska principer. Den medverkar till att göra det enklare för människor att ta ansvar utan att detaljstyra deras vardagsliv, och ser den tekniska utvecklingen som en central del av lösningen på klimatproblemen. För mig är försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren betalar viktiga. Jag förordar en politik som bygger på generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat och reformerat utsläppshandelssystem inom EU. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker och effektiv elproduktion till konkurrenskraftiga priser med små utsläpp av växthusgaser. Liberalerna står inte bakom energiöverenskommelsen som slöts mellan , , , och och som ligger till grund för den nu aktuella propositionen. Enligt min uppfattning är överenskommelsen dyr och dålig för och saknar klimatnytta. Den omfattar stora subventioner till förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Subventionerna är dyra, de snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet. De mål för energipolitiken som regeringen föreslår i propositionen är mer eller mindre oförenliga med den energipolitik som jag och Liberalerna vill se. Förslaget om ett mål för förnybar elproduktion tycks kunna tolkas på olika sätt beroende på vilken grundsyn man har på kärnkraftens framtid i vårt land. Detta resulterar i en besvärande otydlighet som riskerar att äventyra vårt fossilfria elsystem, vilket jag anser är djupt beklagligt. Jag vill se en tydlig politik som är inriktad på att värna klimatsmarta energisystem och kan därför inte stå bakom målet om förnybar elproduktion. Även det mål för energieffektivisering som regeringen föreslår är, enligt min uppfattning, problematiskt eftersom det i praktiken innebär att det sätts ett tak för hur mycket energi som får användas. Detta synsätt rimmar illa med min och Liberalernas uppfattning som är att hållbar energi ska ses som en möjliggörare vars användning ska uppmuntras, inte begränsas. Eftersom Liberalerna alltså inte står bakom energiöverenskommelsen eller det som regeringen föreslår i den aktuella propositionen anser jag att förslagen i propositionen bör avslås av . I stället bör energipolitiken ta sikte på att nå ett mål om en helt fossilfri elproduktion. Med det anförda tillstyrks förslaget i motion 2017/18:4149 (L) om att bör avslå propositionen. De motsvarande förslag om avslag på delar av propositionen som finns i motion 2017/18:4147 (SD) blir därmed även tillgodosedda. De övriga förslagen i den sistnämnda motionen avstyrks. Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 13, 15, 20 och 23. Som vi har redovisat i ett tidigare ställningstagande står vi inte bakom vare sig energiöverenskommelsen, förslag eller flera av de förslag som är aktuella i den energipolitiska proposition som nu ska ta ställning till. Vidare har vi redovisat den grundläggande inställningen att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi är övertygade om att det som behövs är en energipolitik som är inriktad på att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Ett tillkännagivande med den innebörden föreslås i motion 2017/18:899 (SD), och vi anser att bör bifalla det förslaget. För att ska klara en allt tuffare internationell konkurrens måste den tunga basindustri som i betydande utsträckning utgör grunden för den svenska välfärden sättas i främsta rummet när energipolitiken utformas. Massiva subventioner eller skattesanktioner till väderberoende förnybar elproduktion som kärnkraftens produktionsförutsättningar försämras gör bl.a. att den för industrin så centrala elleveranssäkerheten undermineras. Enligt vår uppfattning måste vattenkraften och kärnkraften förbli basen i den svenska elproduktionen även framöver. Politiska beslut som hämmar utvecklingen av dessa kraftslag eller som på ett ineffektivt sätt stöttar olönsam produktion av svårintegrerad förnybar el måste undvikas. Vi utvecklar vår syn på förnybar elproduktion och kärnkraft i en reservation längre fram i detta betänkande. Med hänvisning till det anförda finner vi det högst motiverat att ställer sig bakom det förslag som finns i motion 2017/18:899 (SD) om energipolitikens inriktning liksom även det som föreslås i 2017/18:900 (SD) om att regeringen måste ta initiativ till att lägga om energipolitikens inriktning med hänsyn tagen till industrins och den svenska nationens behov. Ett förslag som är snarlikt det sistnämnda finns i motion 2017/18:931 (SD), och även den motionen bör således bifallas av i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet bör avstyrkas i de aktuella delarna. Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13 samt 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 17, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 13, 15, 20 och 23. Jag vill att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Utöver den grundläggande syn jag har bl.a. på förnybar energi och på kärnkraft – vilken framgår i mina ställningstaganden senare i detta betänkande – vill jag lyfta fram EU:s betydelse för energipolitikens utformning. kan göra och gör mycket nationellt för att energipolitiken ska bidra till att begränsa utsläppen av klimathotande växthusgaser. är en framgångsfaktor på global nivå att EU tar ett stort gemensamt ansvar för att tydligt visa resten av världen på nödvändigheten i att agera kraftfullt , men även för att lyfta fram de goda möjligheter som finns i att ställa om den globala energiproduktionen i hållbar riktning. Dessvärre är EU alldeles för passivt och de energipolitiska målsättningarna otillräckliga. Jag instämmer därför i det som sägs i motion 2017/18:1141 (V) om att bör verka för att EU antar mål om att energiproduktionen 2030 ska bestå av förnybar energi och att alla verksamheter ska vara skyldiga att energieffektivisera sin verksamhet . Detta ska vara bindande krav med åtaganden för alla EU-länder. Vidare bör verka för att EU antar en målsättning att nå nollutsläpp och att all energiproduktion då ska vara förnybar. Med det anförda tillstyrks motionen i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 13, 15, 20 och 23. Jag har i ett tidigare ställningstagande redovisat min grundläggande skepsis inför den energipolitik som föreslås av regeringen. Här vill jag utveckla min syn på vikten av att energi- och klimatfrågornas internationella dimension ges större uppmärksamhet. Det är både möjligt och nödvändigt att hantera energi- och klimatpolitiska problem på den internationella arenan. Globala utmaningar kräver ofta världsomspännande uppgörelser och ett koordinerat internationellt agerande. Energiförsörjningsfrågor kan ofta ha påtagliga mellanstatliga implikationer, vilket inte minst har märkts när det gäller agerande i förhållande till sina grannländer både inom och utanför EU. Jag står bakom det som sägs i motion 2017/18:3194 (L) om att EU:s energiunion bör utvecklas ytterligare, med fokus på klimatneutrala energislag som förnybart och kärnkraft. Vidare bör ett samlat europeiskt agerande inriktas på att minska beroendet av rysk fossilgas. Motionen tillstyrks i den del som gäller ett tillkännagivande om en stark europeisk klimat- och energipolitik. De övriga motionerna i detta avsnitt avstyrks i de aktuella delarna. Övrigt om energipolitikens inriktning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 13, 15, 20 och 23 samt 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 13, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 1. har länge förespråkat en brett förankrad energipolitik. Därför ser jag det som glädjande att en blocköverskridande energiöverenskommelse mellan fem riksdagspartier kunde presenteras . Denna överenskommelse låg i sin tur till grund för förslag. Jag anser att det är särskilt positivt att överenskommelsen innefattar betydande delar av alliansregeringens energipolitik som den breda politiska förankringen för en ur energipolitiskt perspektiv mycket värdefull långsiktighet. Trots den relativt breda samsyn som råder kring den framtida energi-politiken anser jag – i likhet med vad som sägs i motion 2017/18:3748 (KD) – att det är viktigt att intensifierar arbetet med klimat- och energifrågorna ytterligare, på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå övergripande klimatmål. Centralt för detta arbete är EU:s klimat- och energimål liksom FN:s globala mål inom energiområdet, däribland det mål inom ramen för Agenda 2030 som handlar om att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad. För att detta arbete ska ges nödvändig dignitet anser jag att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att aktivt arbeta för att uppnå såväl FN:s globala mål inom energiområdet som EU:s och energi- och klimatmål. Det innebär att jag tillstyrker förslaget med den innebörden som finns i den motion som omnämns i inledningen av detta stycke. Vidare står jag bakom förslaget i samma motion om att det bör göras en översyn av alla de energipolitiska subventioner som förekommer i . Min grundläggande inställning är här att subventioner främst ska riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet gå till att stötta redan färdig-utvecklad teknik. Generellt sett anser jag att subventioner bör riktas om från elproduktionssidan till de sektorer som har de största utsläppen av växthus-gaser. För del handlar det då i första hand om satsningar på att minska utsläppen från transportsektorn. Möjligheterna att via information och rådgivning påverka människors beteende i klimatvänlig riktning är en annan fråga som borde få större uppmärksamhet. Jag anser dock inte att det mest effektiva sättet är att tillhandahålla dylik information via kommunerna och instämmer därför i förslaget i motion 2017/18:3748 (KD) att denna uppgift bör föras över till . Avslutningsvis vill jag redovisa min syn på EU:s viktiga roll när det gäller att hantera energipolitiska utmaningar, vilken överensstämmer med den som finns i den nyssnämnda motionen. Jag står bakom den positiva hållning som motionärerna ger uttryck för när det gäller utvecklingen av EU:s energiunion för att uppnå målet med en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energiförsörjning för EU och dess medborgare. Jag instämmer också i det som sägs i motionen om att det som sker i resten av världen på-verkar både EU och . har den europeiska energisäkerheten hotats genom att försvårar tillförseln av vissa råvaror och energislag till EU. Den beroendeställning som finns i förhållande till äventyrar inte bara EU:s energiförsörjning och energisäkerhet utan har också tydliga säkerhetspolitiska dimensioner.