bet · H501AU10 · 2018-04-20 00:00:00 — I motion 2017/18:2681 talar m.fl. (S) om vikten av att arbeta internationellt när hbt-personer utsätts för våld eller andra brott eller kränkningar. Motionären föreslår en ändring av regelverket för diskriminering på EU-nivå (yrkande 2). I motion 2017/18:607 av m.fl. (S) föreslås att regeringen bör verka för en enhetlig diskrimineringslagstiftning i hela EU som gäller inom alla sektorer och inkluderar alla diskrimineringsgrunder. I motion 2017/18:1769 föreslår Finn (M) att regeringen i en riktad process bör utvärdera om den lagändring för att bättre motverka åldersdiskriminering som trädde i kraft verkligen har haft avsedd effekt. Finn (M) anser i motion 2017/18:1897 att det bör tillsättas en utredning med uppgiften att analysera frågan om att i diskrimineringslagen införa genetisk konstitution som ytterligare en diskrimineringsgrund. I motion 2017/18:1066 föreslår (SD) att en utredning ska tillsättas för att motverka diskriminering på arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet och familjebildning (yrkande 3). och (båda SD) anser i motion 2017/18:3821 att diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden måste avskaffas, bl.a. bör systemet med instegsjobb för nyanlända tas bort (yrkande 1). Motionärerna yrkar vidare att regeringen ska utreda på vilka övriga sätt som svenskar diskrimineras som en följd av integrationspolitiken och avskaffa dessa delar (yrkande 2). (SD) anser i motion 2017/18:3868 att regeringen ska utreda möjligheterna dels att införa politisk åskådning som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen (yrkande 1), dels att införliva politisk åskådning som diskrimineringsgrund i Diskrimineringsombuds-mannens uppdrag (yrkande 2). I motion 2017/18:403 befarar och (båda L) en kommande brist på teckenspråkstolkar och föreslår därför en utredning om hur ska få fler behöriga teckenspråkstolkar på arbetsmarknaden (yrkande 1). För att göra yrket mer attraktivt förordas en löneökning för teckenspråkstolkar (yrkande 2). Dessutom vill motionärerna undersöka möjligheten att slopa avgiften för tolk för arbetsgivare som anställer en döv eller hörselskadad person med tolkbehov (yrkande 3). I motion 2017/18:430 uppmärksammar konceptet vitbok som ett sätt för staten att göra upp med sin egen historia av förtryck av svenska minoritetsgrupper. Motionären föreslår en vitbok om hur hbtq-personer historiskt behandlats i . (KD) refererar i motion 2017/18:1028 statistik som visar på en ökning av anmälningar av hatbrott med religiösa motiv och anser att dessa brott bör tas upp i regeringens nationella plan mot rasism (yrkandena 2 och 3). I samma motion betonas vikten av att aktivt förebygga diskriminering av äldre, unga, personer med utländsk bakgrund samt personer med funktionsnedsättning i arbetslivet (yrkande 4). Motionären anser att alla människor som vill och kan arbeta behövs på arbetsmarknaden och att lagstiftningen därför måste vara tydlig och motverka diskriminering. (MP) anser i motion 2017/18:1698 att personer som har ledarhundar ska ha rätt att ta den med in i butiker och på restauranger (yrkande 2). För att undanröja problem med att brukare blir avisade från olika lokaler föreslås att en samordnare ser till så att konflikter mellan olika grupper, t.ex. allergiker och hundförare, kan få en rimlig lösning. m.fl. (MP) anför i motion 2017/18:2750 att det bör införas lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga. ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. När det gäller flertalet motioner som behandlas i detta avsnitt kan utskottet känna sympati för de bakomliggande resonemangen och utgår från att det i grunden handlar om att skyddet mot diskriminering är en av hörnstenarna i arbetet för de mänskliga rättigheterna. När det kommer till de mer konkreta förslagen har utskottet dock synpunkter på i vilken mån de skulle tillföra något till det arbete som redan pågår eller planeras. Med anledning av och Liberalernas yrkanden om den nu gällande hbtq-strategin vill utskottet peka på att regeringen i budgetpropositionen anför att arbetet för att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna fortsätter (prop. 2017/18:1 utg.omr. Här bör även framhållas att regeringen anger att de rekommendationer som Statskontoret lämnat i sin utvärdering av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (Statskontoret, 2016:31) kommer att beaktas. Utskottet välkomnar att regeringen kommer att återkomma med åtgärder inom ramen för strategin. Viktigt att notera är även regeringens proposition om ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner som bereds i (prop. 2017/18:59). Utskottet ser även fram emot resultatet av regeringens fortsatta beredning av betänkandet Stärkt ställning och bättre levnadsvillkor för transpersoner (SOU 2017:92). Vidare vill utskottet hänvisa till vad som sagts ovan om den nationella tioåriga strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som började gälla . Utskottet framhåller att strategin i samtliga delar omfattar hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer. När det gäller det europeiska samarbetet och skyddet mot diskriminering kan utskottet instämma med bl.a. Liberalernas uppmaning att det s.k. antidiskrimineringsdirektivet (KOM(2008) 426) slutligen ska antas. Utskottet noterar att har en positiv inställning i förhandlingarna om direktivet men kan konstatera att det krävs enhällighet i och Europarlamentets godkännande för att direktivet ska antas. När det gäller diskriminering på grund av ålder anser bl.a. Liberalerna att det finns behov av att utreda frågan och har förslag på åtgärder i syfte att göra något åt orsakerna till åldersdiskriminering. Som utskottet tidigare konstaterat förstärktes skyddet mot åldersdiskriminering genom en ändring som innebar att skyddet mot diskriminering kom att omfatta fler samhällsområden. En välkommen lagändring är också den utvidgning av skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder som trädde i kraft . Därigenom har det skapats klart förbättrade möjligheter att få till stånd en förändring i samhället, t.ex. när det gäller attityderna gentemot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet noterar också att beredningen av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) fortsätter. För övriga överväganden i fråga om bl.a. aktiva åtgärder, se nedanstående avsnitt om utvärdering av diskrimineringslagen. När det gäller Liberalernas uppmaning att bekämpa rasism och främlingsfientlighet är detta givetvis något som utskottet helhjärtat instämmer i. Utskottet noterar att de s.k. SOM-undersökningarna vid visar att andelen som upplever oro avseende ökad främlingsfientlighet tydligt har ökat . För att bekämpa rasismen och hatbrotten krävs en helhetssyn och utskottet anser att den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen antagit tillgodoser detta. När det gäller bl.a. yrkande om missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet vill utskottet påpeka att det i uppdraget för () bl.a. ingår att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Av förordningen (2008:1401) med instruktion för framgår att myndigheten också har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår från att DO bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen samt att också regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet noterar att antalet anmälningar som gäller missgynnande som har samband med föräldraledighet fortsatt att öka enligt myndigheten årsredovisning . När det gäller bl.a. yrkanden om diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning har utskottet egentligen inget att tillägga utöver vad som sagts vid tidigare ställningstagande (bet. 2016/17:AU14). Det förtjänar ändå att upprepas att utskottet fullt ut delar syn på att hatbrott på religiös grund måste tas på allra största allvar och att utskottet anser att den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen antagit tillgodoser detta. Utskottet anser i likhet med vad som framförs i en av motionerna att det är viktigt att tillräckligt många teckenspråkstolkar utbildas . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslog en satsning för ökade möjligheter till tolktjänst i arbetslivet för att stärka förutsättningarna på arbetsmarknaden för kvinnor och män som är döva, dövblinda eller har nedsatt hörsel (prop. 2017/18:1 utg.omr. Frågan om diskriminering på grund av etnisk tillhörighet har vid upprepade tillfällen behandlats i utskottet (senast i bet. 2016/17:AU14). Utskottet vill än en gång understryka att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden även när det gäller yrkanden i enskilda motioner om diskriminering på grund av funktionsnedsättning, ålder och om nya grunder för diskriminering. Som grund för ställningstaganden anfördes bl.a. ramverket för arbetet med aktiva åtgärder samt arbetsmarknadspolitiska avvägningar gällande subventionerade anställningar. Med det sagda anser utskottet att det inte finns skäl för något initiativ från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Utvärdering av diskrimineringslagen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utvärdering av diskrimineringslagen. Jämför reservation 21 (M, SD, L) och 22 (V). yrkar i motion 2017/18:3182 av m.fl. att den sammanhållna diskrimineringslag som infördes ska utvärderas (yrkande 3). Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas. Liknande förslag framförs också av i motion 2017/18:3215 av m.fl., här bl.a. mot bakgrund av det utökade grundlagsskydd mot diskriminering som har samband med sexuell läggning som infördes (yrkande 6). I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. (yrkande 3) och 2017/18:3578 av m.fl. (yrkande 18) föreslår Liberalerna att diskrimineringslagen utvärderas. Enligt partiet kan en sådan översyn också inkludera den nuvarande modellen med en statlig diskrimineringsombudsman i kombination med statsstödda fristående antidiskrimineringsbyråer. anser i motion 2017/18:2942 av m.fl. att i och med den översyn som gjorts av diskrimineringslagen bör lagen utvärderas med avseende på hur den följs när det gäller funktionsnedsättning som diskrimineringsgrund (yrkande 4). Boriana (M) anför i motion 2017/18:3315 att rättsprocessen i ett diskrimineringsärende bör vara förenad med vissa kostnader även för den som anser sig vara diskriminerad. Risken med ett avgiftsfritt civilrättssystem är enligt motionären att många fler anser sig diskriminerade än de som i lagens mening faktiskt är diskriminerade. I motion 2017/18:2262 anser (M) att diskrimineringslagstiftningen bör ses över mot bakgrund av den enligt motionären orimligt höga diskrimineringsavgift som kan utdömas. I motion 2017/18:3464 föreslår (L) att läggs ned och att myndighetens arbete med främjande och förebyggande arbete mot diskriminering övertas av den nya (yrkande 1). När det gäller enskilda diskrimineringsärenden bör uppdraget att bedriva ärenden ges till diskrimineringsjurister och fallen drivas på domstolsnivå (yrkande 2). När det gäller diskrimineringslagen med dess syfte att förändra en samhällsstruktur som bygger på normer och värderingar är det som utskottet påpekat tidigare svårt att mäta effekterna av lagstiftningen. Inte desto mindre är det enligt utskottet angeläget att följa utvecklingen på området och vid behov vidta åtgärder. Utskottet noterar att bl.a. , samt utifrån delvis skilda bevekelsegrunder anser att diskrimineringslagen bör utvärderas. Det har gått nya krav infördes i diskrimineringslagen som rör arbetsgivares skyldigheter att arbeta förebyggande och främjande för att motverka diskriminering. Utskottet kan dessvärre konstatera att enligt en enkätundersökning från känner mer än hälften av arbetsgivarna inte till någon av förändringarna, och endast var fjärde arbetsgivare uppger att lagändringen har lett till ett förändrat eller utvecklat arbetssätt. Enligt utskottet är arbetsgivarnas brist på kunskap i detta avseende ett stort hinder för att uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Som utskottet noterat ovan avser regeringen att tillsätta en utredning för att analysera och se över behovet av effektivare sanktionsmöjligheter när bestämmelserna om aktiva åtgärder, inkl. lönekartläggningar, inte följs. Utskottet välkomnar regeringens snabba reaktion och åtgärder för att säkerställa att lagstiftarens intentioner respekteras bl.a. när det gäller osakliga löneskillnader. Utskottet kommer med intresse att följa utredningsarbetet och de förslag som regeringen eventuellt kommer att lägga med anledning av utredningens resultat. I övrigt när det gäller utvärdering av diskrimineringslagen inväntar utskottet regeringens fortsatta beredning av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). När det gäller frågan om verksamhet och uppgifter vill utskottet framhålla betydelsen av myndighetens arbete med att ta emot anmälningar om diskriminering, bedriva generell tillsyn inom områden med förändringsbehov och utöva tillsyn över arbetsgivares och utbildningsanordnares förebyggande arbete. I arbetet med att diskrimineringslagen ska få eftersträvat genomslag fyller även lokala aktörer som antidiskrimineringsbyråerna en viktig funktion när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering. Utskottet välkomnar att såväl som antidiskrimineringsbyråerna genomgående har fått kraftfulla förstärkningar. Därutöver kan noteras att en rättigheter, som skulle ha som huvudman om den inrättas, är en fråga som måste beredas i ett annat sammanhang. Med hänvisning till aviserat och pågående arbete samt vad som i övrigt anförts anser utskottet att det inte finns skäl för något initiativ från sida. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 10–13 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:396 av (M), 2017/18:2576 av (S), 2017/18:2579 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 13, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 7. ser jämställdhet mellan kvinnor och män i termer av lika rättigheter och möjligheter att själv forma sitt liv. Varje familj ska också ha rätt att göra egna livsval. Till skillnad från utskottet och regeringen är inte vår utgångspunkt att dessa val med nödvändighet kommer att fördelas lika mellan kvinnor och män, och vi motsätter oss således en politik som bygger på förväntningar eller mål om en viss fördelning. Utskottets beskrivning av syftet med vår jämställdhetspolitik blir därmed djupt orättvis och måste antas bygga på en medveten misstolkning. Tvärt emot vad utskottet gör gällande anser vi att ingen ska hållas tillbaka eller styras. förespråkar en formell jämställdhet. Inga personer oavsett kön eller könsdefinition ska särbehandlas på grund av könstillhörighet. Det är det enda sättet att säkerställa att vi har samma värde, att vi är lika inför lagen och att vi är trygga och respekterade. Vi anser att de jämställdhetspolitiska målen behöver formuleras om i enlighet med detta. När det gäller regeringens delmål om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet delar vi den kritiska uppfattning som framförs av i motion 2017/18:3625. I delmålet ingår det även att uppnå en jämn fördelning av hushålls- och underhållsarbete. Detta är fel väg att gå eftersom det inskränker familjers valfrihet och nedvärderar myndiga personers egna val. Hur familjemedlemmar fördelar olika former av privata ansvarsområden mellan sig är inte heller något som på ett förenklat sätt går att mäta eller värdera. Vi anser att regeringen inte bör ha ett delmål om jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete, utan i stället bör regeringen införa ett nytt delmål om att skapa goda förutsättningar för egna val när det gäller hem- och omsorgsarbete för både män och kvinnor. Vi delar även uppfattning om delmålet mäns våld mot kvinnor eftersom det med nuvarande formulering riskerar att osynliggöra våld i samkönade relationer samt våld mot män och pojkar. Vi anser därför att begreppet mäns våld mot kvinnor alltid bör kompletteras med begreppet våld i nära relationer. Givet problemets allvar och långtgående konsekvenser för de som drabbas instämmer vi också i förslag att hedersförtryckets roll bör tydliggöras i delmålet mäns våld mot kvinnor. I ovan nämnda motion föreslår även att ett förstatligande av sjukhusvården bör ingå under delmålet för jämställd hälsa. Vi håller med om att staten behöver ta huvudansvar för vården för att principen om att befolkningen ska få vård på lika villkor ska kunna förverkligas. Vi har dock valt att inte bifalla förslaget eftersom vi anser att frågan bör behandlas samlat i socialutskottet, närmast i betänkande 2017/18:SoU9. Vi anser att s.k. positiv särbehandling förstärker synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. anser att vägen till bejakande av individuella val och bedömning av individer efter personliga egenskaper snarare än kön aldrig kan uppnås genom särbehandling. Vi anser därmed att regeringen bör verka för att alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön avvecklas. I motion 2017/18:396 föreslås att det nationella sekretariatet för genusforskning avskaffas. Även om vi liksom motionären är starkt kritiska till delar av den genusforskning som bedrivs har vi valt att inte bifalla förslaget eftersom vi anser att frågan bör behandlas samlat i utbildningsutskottet, närmast i betänkande 2017/18:UbU17. När det i övrigt gäller regeringens förda politik på området, som utskottet välkomnar, hänvisar vi till ställningstagande i utskottets beredning av regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5). Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 7, 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 1 och 2017/18:396 av (M), 2017/18:2576 av (S), 2017/18:2579 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 13, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 10–14 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Kostnaderna för ett ojämställt samhälle är fortfarande i stort sett en vit fläck på både forskarnas och politikernas karta. För att man snabbare ska kunna åstadkomma förändringar är det viktigt att frågan får en grundlig belysning ur ett oberoende nationalekonomiskt perspektiv. Med en sådan rapport får politiken underlag för att förutom den mänskliga aspekten också visa på att det kan vara ekonomiskt motiverat att göra något åt ojämställdheten. Utredningen bör relateras till de mål för jämställdhetspolitiken som antagit. Jag anser att regeringen mot bakgrund av det anförda bör ta initiativ till att genomföra en genomgripande utredning som behandlar och belyser statens, näringslivets, samhällets och individens totala kostnader för ojämställdhet relaterade till det mål för jämställdhetspolitiken som antagit. Regeringens bilaga till budgetpropositionen om ekonomisk jämställdhet är bra och beskriver väl den allmänna fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor. Bilagan bör även fortsättningsvis redovisa den könsspecifika ekonomiska utvecklingen. Däremot behöver bilagan utvecklas till fokus på förutsättningar och normer, inte enbart utfall som . Exempelvis behöver de faktiska effekterna av regeringens politik och de effekter den får för kvinnors företagande uppmärksammas och följas , t.ex. hur förutsättningarna ser ut för företagande inom kvinnodominerade sektorer. Bilagan behöver ett tydligare syfte, ett permanent upplägg, som gör att det år går att följa utvecklingen lättare. Likaså behövs mer könsuppdelade data och statistik över bl.a. kvinnors företagande och hälsa och hur skatte-förändringar slår fördelningspolitiskt vad gäller inkomst på kön, utbildning, ansvar för hem och barn, karriär och makt. Explicita mål bör analyseras snarare än att allmänt redogöra för fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Dessutom bör information om analysen förbättras så att den också blir allmänt känd. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör utveckla analysen av effekterna av regeringens politik för den ekonomiska jämställdheten och bättre följa upp denna. Regeringen bör vidare utveckla den bilaga till budget-propositionen som handlar om ekonomisk jämställdhet i enlighet med vad jag här anfört. I arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen ser hur viktigt det är att arbeta strukturerat med jämställdhetsintegrering, dvs. att ett jämställdhetsperspektiv integreras i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av processen, av de aktörer som normalt sett deltar i beslutsfattandet. Könsuppdelad statistik förenklar jämställdhetsintegrering och gör att man kan se hur beslut, åtgärder och bemötanden faller ut för kvinnor respektive män så att vi kan upptäcka skillnader och göra något åt dem. Det handlar om rättvisa för kvinnor och män, flickor och pojkar, men det är också en fråga om effektivitet och kvalitet. Det är visserligen bra att regeringen är aktiv på området men jag anser, till skillnad från utskottet, att arbetet med jämställdhetsintegrering behöver stärkas ytterligare. I enlighet med det anförda anser jag att regeringen bör stärka arbetet med jämställdhetsintegrering dels genom att ge alla myndigheter direktiv om jämställdhetsintegrering, dels säkerställa att könsuppdelad statistik används. ser vidare ett behov av att arbetet med jämställdhetsbudgetering stärks. Jämställdhetsbudgetering handlar om att synliggöra människorna bakom siffrorna i en budget. Det synliggör hur de offentliga resurserna fördelas mellan könen, hur det möter kvinnors och mäns, flickors och pojkars behov och vilka effekter det ger. Budgetprocesser inom staten, landstingen och regioner samt kommuner kan lämpligen utformas så att metoder för jämställdhetsbudgetering tillämpas. I årsberättelser och övrig budgetuppföljning i den offentlig sektorn syns då utfallet utifrån jämställdhetsbudgetering. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad jag här anfört, också bör verka för att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsbudgetering. När det i övrigt gäller regeringens förda politik på området, som utskottet tycks vara tillfreds med, hänvisar jag till ställningstaganden i utskottets beredning av regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5). Jämställdhetspolitikens mål, styrning och organisation m.m., punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 13 samt 2017/18:396 av (M), 2017/18:2576 av (S), 2017/18:2579 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 10–14, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 och 7 samt 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2.