bet · H501MJU6 · 2018-05-15 00:00:00 — Därför bör ett bemyndigande ges i hållbarhetslagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i fråga om restprodukter får meddela ytterligare föreskrifter om vad som i lagen avses med ett ämne som inte är den eller de slutprodukter som en produktionsprocess direkt ska producera eller huvudsyftet med processen. I promemorian som remitterades fanns en beskrivning av den planerade inriktningen för arbetet med en kommande förordning. Det angavs att inriktningen borde vara en reglering i hållbarhetsförordningen för bedömning av huvudsyftet med produktionsprocessen där den tekniska utformningen av processen skulle ha betydelse liksom ämnets ekonomiska värde och utfallet i mängd. Det angavs vidare att inriktningen borde vara att ett ämne endast ska anses vara en restprodukt om det ekonomiska värdet liksom utfallet i mängd är lågt i förhållande till huvudprodukten om ämnet har ett annat användningsområde än energiändamål. Enligt den definition av restprodukt som finns i ILUC-direktivet ska det bedömas både om produktionsprocessen avsiktligt har ändrats för att producera ämnet och om ett ämne är den eller de slutprodukter som en produktionsprocess direkt ska producera eller huvudsyftet med processen. Det är vid bedömningen av om ämnet är en slutprodukt eller ett huvudsyfte med processen som det måste finnas några utgångspunkter och där ämnets ekonomiska värde och utfallet i mängd har betydelse. Direktivets definition av restprodukt ger ett utrymme för medlemsstaterna att tolka hur bedömningen på detaljnivå ska göras i avsaknad av riktlinjer eller vägledande avgöranden från . Det är inte fråga om att ställa ytterligare krav. Det ekonomiska värdet och utfallet i mängd används redan av vid bedömningarna av om ett ämne är en restprodukt eller inte. Detta framgår av myndighetens vägledning till regelverket för hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Det är alltså inte själva bedömningen av ekonomiskt värde och utfall i mängd som är ny – en sådan bedömning har gjorts sedan systemet med hållbarhetskriterier infördes – utan det är hur dessa bedömningsgrunder används. Den utgångspunkt som tillämpar är att ett ämne inte är en restprodukt om det utgör ett väsentligt utfall av processen i mängd och ekonomiskt värde och materialet har ett annat användningsområde än energiändamål. Den ändrade inriktning som övervägs är att det ekonomiska värdet och utfallet i mängd ska vara lågt för att ett ämne ska anses vara en restprodukt om ämnet har ett annat användningsområde än energiändamål. Detta innebär en snävare inriktning, vilket framför i sitt remissvar där det också anges att det kommer att leda till krav på att de s.k. markkriterierna ska vara uppfyllda och att beräkning av klimatprestanda ska inkludera utsläpp från odlingssteget. Det är också skälet till att ändringen övervägs. Med en snävare bedömning krävs att fler ämnen spåras tillbaka till odlingen av råvaran. Detta bidrar till att säkra hållbarheten, vilket flera remissinstanser anser är bra. Förslaget om nya definitioner för avfall och restprodukt kan innebära att ämnen som anses utgöra restprodukter av , som är tillsynsmyndighet, inte längre kommer att göra det, beroende på hur ämnet kommer att förhålla sig till definitionerna i lagen och kommande kriterier för att tydliggöra definitionen av restprodukt på förordnings- eller föreskriftsnivå. har angett att myndigheten bedömer att den föreslagna ändringen framför allt påverkar råvaror som PFAD (palm oil fatty acid distillate), FFA (fria fettsyror) och teknisk majsolja. Biodrivmedel från ämnen som inte anses vara restprodukter kommer att behöva spåras tillbaka till platsen där råvaran odlades, och utsläppen av växthusgaser ska också räknas från denna punkt. Om det inte är möjligt att spåra ämnet tillbaka till platsen där råvaran odlades kommer ämnet inte att kunna användas för produktion av biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna. Tillgången på biodrivmedel är beroende av utvecklingen på de globala och regionala biodrivmedelsmarknaderna och svår att kvantifiera. Ökad efterfrågan från andra länder, t.ex. genom kommissionens förslag om ett uppdaterat förnybartdirektiv med en gemensam kvotplikt inom EU för avancerade biodrivmedel, kan minska tillgången kortsiktigt men leder till förutsättningar för ökad produktion. På samma sätt förväntas införandet av reduktionsplikten leda till förutsättningar för ökad produktion i . Det bedöms inte att föreslagna ändringar innebär någon risk för att inte kan nå det övergripande målet för transportsektorn till 2030. Utskottet befarar att den nya definitionen av vad som anses vara en restprodukt kan komma att medföra att vissa typer av biodrivmedel på kort sikt exkluderas från den svenska marknaden. Detta kan komma att gälla råvaror som används för produktion av drivmedlet HVO (hydrerade vegetabiliska oljor), framför allt PFAD. En minskad tillgång på HVO kan i sin tur leda till bl.a. höjda priser. Effekten kan bli ett minskat användande av biodrivmedel på kort sikt och en ökad användning av certifierad palmolja och fossila drivmedel. Arbete pågår inom med förordningen om ändring i förordningen (2011:1088) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Förordningsförslaget stöder sig på det bemyndigande som föreslås i propositionen. Förordningen ska närmare reglera vad som anses vara en restprodukt. För att begränsa riskerna att tillgången på biodrivmedel minskar och för att skapa en större förutsebarhet på biodrivmedelsmarknaden samt för att ge marknaden möjlighet att genomföra nödvändiga omställningar är det nödvändigt att utreda konsekvenserna innan ytterligare föreskrifter meddelas om restprodukter. Regeringen bör överväga att skjuta fram ikraftträdandet av den föreslagna förordningen om ändring i förordningen (2011:1088) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen till . Regeringen bör även återkomma med en heltäckande analys av konsekvenserna av propositionen och efterkommande förordning. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:324 (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 3. Långsiktiga villkor för biodrivmedel Utskottet anser att styrmedel bör vara långsiktiga och råvaru- och teknikneutrala och premiera biodrivmedel med hög klimatnytta. Styrmedel bör även öka omställningstakten från fossilt till förnybart bränsle i transportsektorn på ett hållbart sätt. Nya justeringar i definitioner som påverkar biodrivmedelsmarknadens aktörer bör ske med god framförhållning för att skapa långsiktighet och för att branschen ska ha möjlighet att anpassa sig efter regelverken. De nu föreslagna ändringarna i hållbarhetslagen kan komma att leda till att PFAD-baserad HVO behöver uppfylla mer långtgående spårbarhetskrav än . Utskottet anser att det är bra med höga krav på spårbarhet av de råvaror som används för biodrivmedelsproduktion. Det är dock angeläget att berörda aktörer ges tid att uppfylla de nya kraven på markkriterier innan de ändrade reglerna träder i kraft. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:324 (M, C, L, KD) yrkande 2. Tillgång till hållbara drivmedel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om av tillgången till hållbara biodrivmedel. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). I yrkande 4 i kommittémotion 2017/18:324 av m.fl. (M, C, L, KD) framhåller motionärerna vikten av tillgången till hållbara biodrivmedel för att uppnå sektorsmålet om att minska utsläppen från inrikes transporter . De föreslagna ändringarna i propositionen kan komma att påverka utbudet av råvaror på biodrivmedelsmarknaden. Tillgången på biodrivmedel är som regeringen anför i propositionen beroende av utvecklingen på de globala och regionala biodrivmedelsmarknaderna och svår att kvantifiera. En ökad efterfrågan från andra länder, t.ex. genom kommissionens förslag om ett uppdaterat förnybartdirektiv med en gemensam kvotplikt inom EU för avancerade biodrivmedel, kan minska tillgången kortsiktigt men leder till förutsättningar för ökad produktion. Regeringen presenterar i budgetpropositionen förslaget Bränslebytet som inbegriper ett reduktionspliktssystem och ändrade skatteregler, som syftar till att minska växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel med hög klimatprestanda. Reduktionsplikten främjar de biodrivmedel som har lägst växthusgasutsläpp, och förslaget kommer därmed att gynna producenter av sådana biodrivmedel och leda till förutsättningar för ökad produktion av avancerade biodrivmedel i . I propositionen anförs att de föreslagna ändringarna av definitionen av avfall och restprodukter inte bedöms innebära någon risk för att inte kan nå det övergripande utsläppsmålet för transportsektorn till 2030. Utskottet ansluter sig till denna bedömning och lämnar motion 2017/18:324 (M, C, L, KD) yrkande 4 utan vidare åtgärd. Analys av konsekvenser, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2017/18:324 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 3. Som framgår av propositionen kan förslaget om nya definitioner för avfall och restprodukter komma att innebära att ämnen som anses utgöra restprodukter inte längre kommer att göra det, beroende på hur ämnet kommer att förhålla sig till definitionerna i lagen och kommande kriterier för att tydliggöra definitionen av restprodukt på förordnings- eller föreskriftsnivå. Vi konstaterar och välkomnar att biprodukter från palmoljetillverkningen således kan komma att behöva uppfylla markkriterierna och betonar i detta sammanhang att det är viktigt att ta ansvar för de miljömässiga effekterna av palmoljeodlingen. Vi noterar att regeringen nu intensifierar arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder som bidrar till transportsystemets elektrifiering och fossiloberoende i såväl personbilsflottan som infrastrukturen, kollektivtrafiken, godstransporterna och arbetsmaskiner. Flera sådana åtgärder presenteras i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor). Vi bedömer att förslaget om nya definitioner inte bör försvåra omställningen till biodrivmedel. Vi anser därför att det saknas skäl till ytterligare analyser och utredningar av konsekvenserna av lagförslaget och den planerade förordningen. Motion 2017/18:324 (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 3 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Långsiktiga villkor för biodrivmedel, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2017/18:324 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. För att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser behövs en effektivisering av hela transportsektorn och åtgärder inom en rad områden. Det är prioriterat att öka elektrifieringen och andelen förnybara bränslen i hela landet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) presenteras ett antal åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser. En viktig del av insatserna för att nå en fossilfri fordonsflotta är att skapa långsiktiga spelregler för hållbara biodrivmedel. De styrmedel som syftar till att främja en sådan utveckling måste vara stabila och långsiktiga inte minst för att producenter av biodrivmedel ska kunna fatta nödvändiga beslut om investeringar i produktionsanläggningar. har särskilt goda förutsättningar för produktion av biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp från t.ex. skogliga restprodukter och restprodukter från pappers- och massabruk. Mot denna bakgrund kan vi konstatera att det arbete som regeringen bedriver har goda förutsättningar att skapa långsiktiga villkor för biodrivmedelsmarknaden. Motion 2017/18:324 (C, M, L, KD) yrkande 2 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Tillgång till hållbara drivmedel, punkt 4 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:324 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Transportsektorn står för en betydande andel av de nationella utsläppen av växthusgaser. För att uppnå sektorsmålet om att minska utsläppen från inrikes transporter kommer ökad användning av biodrivmedel, tillsammans med andra åtgärder, att vara en viktig pusselbit. utgör användningen av biodrivmedel av det totala energivärdet för drivmedel. har det skett en stor tillväxt av framför allt HVO. Regeringen föreslår i propositionen ändringar som kan komma att påverka utbudet av råvaror på biodrivmedelsmarknaden. Dessutom pågår flera parallella processer, både nationella och internationella, som påverkar biodrivmedelsmarknadens aktörer på ett eller annat sätt. Vi vill framhålla att en god tillgång till hållbara biodrivmedel är avgörande för att uppnå målet om att minska utsläppen från transportsektorn . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:217 Genomförande av ändringar i förnybartdirektivet – ILUC: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om mål för andelen avancerade biodrivmedel (avsnitt 13). 2017/18:324 av m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med en heltäckande analys av propositionens och efterkommande förordningsändrings konsekvenser för biodrivmedelsmarknaden, måluppfyllnad inom reduktionsplikten samt klimatmål och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av förutsägbara och långsiktiga spelregler för biodrivmedelsmarknadens aktörer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna för branschen och möjligheten att nå klimatmål innan ytterligare föreskrifter meddelas i fråga om restprodukter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av hållbara biodrivmedel för att uppnå målet om att minska utsläppen från transportsektorn och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2017/18:TU3y