bet · H601AU2 · 2018-12-17 00:00:00 — I vårt förslag avsätter vi betydligt mer medel till än vad regeringen gör. Avsikten är att de utökade resurserna ska ge myndigheten möjlighet att bl.a. satsa på utökad inspektionsverksamhet. Vi välkomnar även den nya Myndigheten för arbetsmiljökunskap och vill ge myndigheten förbättrade möjligheter att uppfylla sitt uppdrag och ökar därför berört anslag. Vi kan konstatera att vi även inom det anslaget är det parti som tillskjuter mest medel. Anslag inom utgiftsområde 14 (C) (C) anför: Eftersom i det första steget av budgetprocessen har beslutat om en annan utgiftsram för utgiftsområde 14 än den som har föreslagit avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2610. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2018/19:2634. konstaterar i sin partimotion att fram till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering och denna regering har presenterat en övergångsbudget. Mot denna bakgrund har i förhållande till regeringens förslag endast ett fåtal avvikelser rörande fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 14. Det betyder dock inte att regeringens förslag innehåller de reformer som behöver. Eftersom budgeten är en förlängning av tidigare regeringars beslut finns det ett stort reformbehov. budgetalternativ när det gäller arbetsmarknadspolitiken riktar in sig på att skapa färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De resurser som sparas genom sådana reformer bör i stället användas för att finansiera jobbskapande reformer. En väl fungerande arbetsmarknadspolitik bidrar till att underlätta för arbetssökande att komma i arbete. Det kan göras på ett antal olika sätt, bl.a. genom att hjälpa arbetslösa att söka jobb, öka arbetssökandes anställningsbarhet genom utbildning eller stötta företag som anställer personer som står långt från arbetsmarknaden. Av partimotion framgår att partiet anser att Arbetsförmedlingen bör läggas ned i sin nuvarande form. Myndighetens roll bör renodlas till att göra en bedömning av den arbetssökandes behov samt till att följa upp den arbetssökandes rättigheter och de krav som ställs på denne. När det gäller matchningsfunktionen och förmedlingsverksamheten föreslås att den övertas av fristående aktörer, som de arbetssökande själva kan välja enligt ett pengsystem där aktörerna ersätts strikt resultatbaserat efter hur väl de fått de arbetssökande i varaktig sysselsättning och efter hur långt personen initialt befann sig från arbetsmarknaden. Den som är arbetslös kommer fortfarande att behöva skriva in sig på Arbetsförmedlingen för att få arbetslöshetsersättning, men kommer sedan att hänvisas till fristående ideella och privata aktörer för att få hjälp att komma i arbete. Reformeringen av den statliga arbetsförmedlingen bör genomföras . I partimotionen framhålls bl.a. också att tillsammans med , i andra sammanhang föreslår att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb. Inträdesjobben gör det billigare för företag att anställa nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen som den enskilde får ett arbete och en högre disponibel inkomst. På så vis är inträdesjobben en kraftfull och helt nödvändig åtgärd för att minska klyvningen på arbetsmarknaden och ge fler chansen att komma in i samhället och få en arbetsgemenskap. I förhållande till den budgetproposition som regeringen lämnat föreslår de avvikelser när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 14 som jag kort sammanfattar nedan. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen anser att den ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Dagens ersättningsprofil i arbetslöshetsförsäkringen innebär att olika personer möter olika stora avtrappningar , beroende på deras tidigare inkomst. Detta är inte rimligt, och föreslår därför en symmetrisk och kontinuerlig avtrappning av ersättningsnivån. Som ett första led i reformeringen av den statliga arbetsförmedlingen föreslår att arbetsmarknadsutbildningarna avskaffas. föreslår också besparingar när det gäller Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader för att finansiera andra prioriterade åtgärder. Anslag inom utgiftsområde 14 (L) Gulan Avci (L) och (L) anför: Eftersom i det första steget av budgetprocessen har beslutat om en annan utgiftsram för utgiftsområde 14 än den som Liberalerna har föreslagit avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsanvisningen inom utgiftsområde 14. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Liberalernas samlade förslag när det gäller statens budget finns i partimotion 2018/19:2988. I den motionen finns också förslag till ram för utgiftsområde 14. Förslaget om anslag inom utgiftsområde 14 läggs fram i kommittémotion 2018/19:2993. Liberalerna föreslår en rad satsningar och förändringar i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområde 14. Nedan sammanfattar vi dessa förslag. arbetsmarknad lider av arbetsbrist och arbetslöshet på samma gång. Kompetensbristen är utbredd och bl.a. många industriföretag rapporterar att de har svårt att hitta rätt kompetens. ser vi hur personer med låg utbildning, utomeuropeiskt födda och nyanlända har mycket svårt att få in en fot på arbetsmarknaden. Liberalerna anser att och utsatta grupper behöver en ny jobbagenda och inte en omhändertagandepolitik som rycker undan mattan för människor som inget hellre vill än att ha ett riktigt jobb att gå till och tjäna egna pengar. Liberalerna föreslår att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb, riktad åt personer som har svårt att få ett första jobb. Med denna nya anställningsform minimerar vi den administrativa bördan för arbetsgivaren, vilket leder till att fler vill anställa och att fler människor därmed får ett jobb att gå till. Reformen finansieras genom ett helt nytt anslag inom utgiftsområde 14. Vidare verkar Liberalerna för att Arbetsförmedlingen ska läggas ned i sin nuvarande form. Det behövs en ny myndighet som fokuserar på samhällets mest utsatta arbetssökande. Liberalerna anser att den nya myndigheten bör konkurrensutsättas av civila aktörer, kommuner och privata matchningsföretag för att dra ned kostnaderna och effektivisera insatserna. Som ett första steg i att rationalisera myndigheten och byta ut Arbetsförmedlingen mot en smalare myndighet föreslår Liberalerna en minskning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. Liberalerna vill kraftigt minska omfattningen av verkningslösa arbetsmarknadspolitiska program och insatser till förmån för riktiga jobb. Partiet vill därför avskaffa extratjänsterna, introduktionsjobben och moderna beredskapsjobb. Liberalerna vill i stället utveckla nystartsjobben till Nystartsjobb plus som har ett lönetak på i stället för dagens och där subventionsgraden ska öka i takt med hur länge en person varit arbetslös. Partiet vill också verka för att fler företag erbjuder fler nystartsanställningar till nyanlända kvinnor. Liberalerna är positiva till regeringens tidigare höjning av taket för lönebidragen, men avvisar fler anställningar med lönebidrag och en fortsatt utbyggnad av . uppdrag bör i stället renodlas så att personer som verkligen behöver hjälp får det. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen menar att det är viktigt att en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. För att stärka arbetslinjen i arbetslöshetsförsäkringen och värna dess roll som omställningsförsäkring bör ersättningsnivåerna ändras så att taket av arbetslöshet uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Partiet anser vidare att det finns skäl att återgå till tidigare regler som gällde för rätten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid samt anser att det var fel att ta bort en karensdag i arbetslöshetsförsäkringen. Liberalerna vill också att det skyndsamt ska utredas hur löntagare kan omfattas av en heltäckande arbetslöshetsförsäkring. Liberalerna vill göra det enklare för arbetstagare att tipsa när arbetsplatser misslyckas med att följa föreskrifter och lagar. Skyddsombud och arbetsgivare bör också få ökad förståelse och utbildning kring sexuella trakasserier så att skyddsombud direkt kan anmäla arbetsplatser och arbetsgivare till och arbetsgivare kan arbeta förebyggande. Liberalerna föreslår därför att det inrättas en enhet som uteslutande arbetar med psykisk ohälsa, trakasserier och diskriminering på arbetsplatser hos . Enheten ska jobba nära och underlätta för anmälningar och information. återgår vi till den tidigare anslagsnivån för anställning av arbetsmiljöinspektörer vid . Liberalerna lämnar i andra sammanhang förslag till förändringar inom arbetsrätten som sannolikt kommer att anstränga Arbetsdomstolens resurser. Det i kombination med att det tar att behandla arbetstvister gör att Liberalerna vill tillföra ytterligare medel till Arbetsdomstolen. Liberalerna anser inte att det är en rimlig åtgärd att CSN-lån ska gå till körkort och avvisar därför helt anslaget Lån till körkort. Vidare avvisar Liberalerna helt anslaget Arbetslivspolitik och minskar anslaget till förstärkt arbetsträning som insats i etableringsprogrammet. Liberalerna vill också att pris- och löneomräkningen ska justeras ned , vilket innebar att besparingar kan göras inom några av anslagen inom utgiftsområde 14. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 14: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:78 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja taket för ersättning vid arbetslöshet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka anslagen till Myndigheten för arbetsmiljökunskap och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:164 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en ny form av lärlingsanställning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:328 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:423 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att starta en utredning för att införa inträdesjobb som ny anställningsform i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2053 av m.fl. (L): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligt ska vara till för dem som på grund av funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2373 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2634 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2819 av m.fl. (M, C, KD, L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägga ned Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2842 av m.fl. (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att reformera arbetslöshetsförsäkringen i riktning mot större incitament till arbete och omställning och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2923 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en arbetsmarknad som öppnas för fler och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2931 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst det belopp och inom de tidsperioder som föreslås i proposition 2018/19:1 utgiftsområde 14 punkt 2 med den ändringen att bemyndigandet avseende anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser beslutas till och att tidsperioden för bemyndigandet avseende samma anslag beslutas till 2020–2028. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingens insatser bör bli mer kostnadseffektiva och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effektivisera och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2992 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anställningsformen inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen introduktionsjobb och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen extratjänster och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa den arbetsmarknadspolitiska stödanställningen moderna beredskapsjobb och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönetaket i nystartsjobben till och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa socialt handledarstöd och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra reglerna för deltidsbegränsningen inom arbetslöshetsförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget till lån för körkort och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka taket i a-kassan och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja lönebidragen för personer med nedsatt arbetsförmåga och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2993 av Gulan Avci m.fl. (L): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2020–2028 (avsnitt 3.5.3). 3.Riksdagen avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för anslaget 1:13 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022 (avsnitt 3.5.13). 2018/19:2995 av m.fl. (KD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om de arbetsintegrerande sociala företagen och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () Förslag till anslag utöver regeringens förslag Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –2 010 000 –9 010 000 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 –2 010 000 –9 124 000 Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:1, 1:3, 1:4 och 1:6. Anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –2 673 000 Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Internationella arbetsorganisationen () –2 875 000 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3. Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser –2 010 000 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 –2 010 000 De debatter som förs i kammaren sker i en väldigt annorlunda politisk situation. Det har aldrig hänt förut att en ny regering fortfarande inte tillträtt hundra dagar efter ett val. Det har inte heller tidigare hänt att en riksdagsmajoritet röstat bort en sittande regering utan att ha en färdig plan för vad som ska hända sedan. Och det är första gången som riksdag tar ställning till en övergångsbudget. Att det inte hänt förut är dock inte detsamma som att det inte kan hända igen. Hur vi agerar i situationen kan mycket väl skapa praxis för framtiden. Det har varit vägledande för hur vi socialdemokrater har valt att hantera den här processen såväl i som här i . När statsministern röstades bort fick vi en övergångsregering som administrerar i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Den kan inte ta politiska initiativ, den kan inte avgå och den kan inte utlysa nyval. Däremot måste den lägga fram en budget till inom en fastslagen tidsram. Därför förhandlades det mellan de flesta av partier fram principer för hur en övergångsbudget skulle se ut, vad den bör innehålla och inte bör innehålla. Den budgetproposition som lades fram följer de överenskomna principerna och var alltså inte en partipolitisk produkt utan ett dokument som skulle ge en kommande regering de bästa förutsättningarna att lägga fram en ändringsbudget med en tydlig politisk inriktning. Vår uppfattning är att det borde ligga i allas intresse att sätta en praxis som innebär att en övergångsbudget accepteras av och att en tillträdande regering därmed får det avgörande inflytandet över statsbudgeten. Därför är det beklagligt att andra partier valde att lägga fram egna budgetmotioner - och dessutom rösta igenom dem i kammaren - i detta mycket ovanliga läge. Det är naturligtvis helt sant att reformer behövs. Men karaktären på en partimotion gör att det inte är den bästa formen för att styra landet, vilket har visat med all önskvärd tydlighet. Den förvirrade process vi nu fått bevittna lever knappast upp till epitet som ansvarsfull eller sansad, och jag hoppas att det inte kommer att upphöjas till praxis. Såväl medborgare som myndigheter har rätt att förvänta sig mer än så här av partier. Vi befinner oss i en situation där sysselsättningen är den högsta som någonsin uppmätts i ett EU-land, arbetskraftsdeltagandet ökar och även långtidsarbetslösheten har minskat. Inte minst glädjande är det att utlandsfödda kvinnor i allt högre utsträckning ingår i arbetskraften och att tiden det tar för en nyanländ att etablera sig på arbetsmarknaden i det närmaste har halverats . står en stor grupp människor utanför arbetsmarknaden, trots att en överväldigande majoritet av arbetsgivarna uppger att deras största problem är att de har svårt att rekrytera den kompetens de behöver. Lösningen på missmatchningen är insatser för att rusta de arbetslösa så att de får den kompetens som näringsliv och offentlig sektor behöver. För detta behövs utbildning men också en aktiv arbetsmarknadspolitik. av dem som är inskrivna på Arbetsförmedlingen hör till grupper som har svårare att få ett jobb. Det talar för att behovet av insatser ökat snarare än minskat. I då allt fler bedömer att vi snart kommer att gå in i en sämre konjunktur förefaller kraftiga nedskärningar på arbetsmarknadspolitiken som än mer kortsiktigt och ansvarslöst. Målet för är att lägga ned Arbetsförmedlingen och ersätta den med privata företag. Men erfarenheterna av marknadsexperiment inom arbetsmarknadsområdet imponerar inte. Vi är nog många som minns etableringslotsarna. Men även färska undersökningar visar att privat arbetsförmedling inte är effektivare än offentlig. Inte bara Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag utan också anslagen för åtgärder skärs ned kraftigt i M-KD-budgeten. I realiteten väntar totalstopp för nya deltagare till beredskapsjobb och extratjänster. De inträdesjobb, alltså jobb med 30 procents lägre löner än enligt gällande kollektivavtal, som högern vurmar så för och skriver om i sina motioner, finns det inget lagstöd för utöver att de medför andra stora problem. Om och SD-stödda motion blir verklighet riskerar resultatet att bli ökad långtidsarbetslöshet och kraftigt ökade kostnader för försörjningsstöd i kommunerna. Det är precis tvärtemot den önskade utvecklingen. Vi socialdemokrater har valt att inte lägga fram vår politik på det här området i form av en motion, eftersom vi anser att övergångsbudgeten borde ha röstats igenom. I ett senare skede kommer vi självklart att återkomma, förhoppningsvis i form av en budgetproposition och i annat fall som en partimotion och redogöra för våra politiska visioner och förslag som rör arbetsmarknad och arbetsliv. Då vi inte står bakom det rambeslut som är taget avstår vi från att delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområdet och hänvisar till det gemensamma särskilda yttrandet från S, V och MP. Den klara linjen i politik grundar sig på och syftar till att medborgarna ska få ökad trygghet och välfärd. När det kommer till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv innebär det att vi vill göra rejäla reformer för att uppnå ett läge där löntagarnas trygghet prioriteras som man skapar goda förutsättningar för ett bra företagsklimat. Till skillnad från många andra partier i denna kammare håller vi sverigedemokrater fast vid kärnan i vår politik: trygghet och konkurrenskraft. Det innebär att de satsningar som vi gör inom utgiftsområdet inte är något nytt utan något vi har debatterat i den här kammaren förut: Vi måste möjliggöra att arbetssökande kommer i reguljära anställningar, och vi måste se till att arbetsplatserna är trygga och präglas av en bra arbetsmiljö. För att uppnå detta vill vi bland annat i samarbete med arbetsmarknadens parter sjösätta ett förslag om lärlingsanställningar kompletterade med studier. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmarknad och arbetsliv