bet · H501FiU34 · 2018-02-14 00:00:00 — Den särart och de mervärden som vård och omsorg med idéburna förtecken bidrar med får inte utrymme i dessa bedömningar. Nya regler, som redan finns i andra EU-länder, skulle enligt min mening också uppmuntra nya entreprenörer på området att starta och utvecklas. Mot den bakgrunden bör regeringen göra en översyn avseende tillämpningen av upphandlingslagen och regelverk i syfte att främja idéburna välfärdsföretags mervärde när det handlar om tilldelningskriterium, urval och målvariabler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sociala kriterier och sociala företag, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 4, 2017/18:2809 av (M), 2017/18:3160 av i (M) och 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkande 3. Upphandlingsvillkoren bör förtydligas och inte begränsa vinster för företag, oavsett inriktning och bransch. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Små och medelstora företag, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. 2017/18:1203 av (M), 2017/18:2167 av (M) yrkande 4, 2017/18:2545 av (M), 2017/18:2932 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–9, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi konstaterar att det finns ett stort fokus, både på nationell nivå och på EU-nivå, på att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Enligt vår mening finns det därför skäl att låta fortsätta att arbeta med dessa frågor inom den nationella upphandlingsstrategin. Vi anser därför att det inte finns någon anledning för att ta något initiativ i frågan. Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2381 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:1153 av (M), 2017/18:2429 av och (båda C), 2017/18:2675 av (M) och 2017/18:2866 av (C). Många svenskar äter utan att veta om att det är kött från djur som har halal- eller koscherslaktats. Slaktmetoderna innebär i korthet att djuren slaktas och avblodas utan bedövning. Det medför ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Det är svårt att veta hur man bäst angriper detta växande problem, men enligt mening måste inta en stark hållning gentemot EU och arbeta för generella förbud mot halal- och kosherslakt inom hela unionen. Vi vill också att aktivt ska söka undantag i EU så att kan förbjuda import av kött som har slaktats med metoder som avviker från intentionerna i svensk djurskyddslagstiftning. Kött från djur som slaktats och avblodats utan bedövning ska också, innan fått ett importförbud, märkas med en tydlig varningstext för att möjliggöra för konsumenterna att välja bort dessa produkter. Vidare menar vi att ska kräva att all mat som upphandlas ska garanteras komma från djur som har slaktats och avblodats efter bedövning i enlighet med svenska djurskyddsregler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljökrav, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 2. vill att ska ge enskilda medlemsländer större möjligheter att införa strängare regler av miljöskäl i syfte att gå före i miljöpolitiken. Därför behövs en revidering av artikel 114 så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräckligt för att införa eller behålla strängare miljöregler i en medlemsstat. I linje med detta vill att när en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn gör en upphandling ska den ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Detta skulle gälla allt ifrån leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. En kommun ska kunna driva exempelvis en förskola med giftfri profil även om de krav på giftfrihet som man då ställer upp går utöver vad finner vara proportionellt i förhållande till syftet. Det är då verksamhetsutövare och brukare som avgör vad man är beredd att betala för att nå den önskade kvaliteten, dvs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Innovations- och funktionsupphandling, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:1041 av (M), 2017/18:2551 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. vill att regeringen i samråd med nyckelaktörer som myndigheter, landsting och regioner, kommuner och företag utvecklar en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling. Innovationsupphandling är en process som främjar utveckling och införande av nya lösningar, innovationer, vilket i sin tur skapar tillväxt och arbetstillfällen i . kan t.ex. lära av som driver ett utvecklingsprogram för innovativ offentlig upphandling. Syftet med programmet är att stimulera till nya och annorlunda lösningar genom att använda en tidig dialog i upphandlingsförfaranden mellan köpare och säljare. Ett annat verktyg som kan användas är innovationstävlingar. I en innovationstävling belönas de som först eller effektivast kan lösa en definierad utmaning. Life science och medtech är exempel på områden som lämpar sig väl för denna typ av upphandling. För att det ska fungera och skapa ett mervärde för medborgarna krävs att fler offentliga aktörer tillämpar denna typ av upphandling och att kompetensen ökar. Här har en viktig roll att spela. vill också se en utveckling av teknik och innovation för den regionala tillväxten genom att det skapas innovationshubbar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Innovations- och funktionsupphandling, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2017/18:1041 av (M), 2017/18:2551 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 27. vill att det tas fram en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden och att det ställs krav på innovationsarbete i regleringsbrev för relevanta myndigheter. Detta i syfte att öka innovationsupphandlingar och nytänkande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Små och medelstora företag, punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Offentlig sektor tjänar på att en mångfald av leverantörer vill vara med och lämna anbud i upphandlingar oavsett företagets storlek, antal anställda eller om det finns kollektivavtal. Kvalitet kombinerat med hushållning av våra gemensamma resurser bör enligt vår mening vara en av den offentliga sektorns högsta prioriteringar. vittnar dock många företag om att det är svårt att delta i upphandlingar. Upphandlingsunderlaget är ofta svårgenomträngligt och materian svårtillgänglig. Kommunsektorn upphandlar ofta stora affärer via Kommentus och ställer ofta krav på erfarenhet av att ha levererat ett antal liknande affärer. Det gör att det offentliga bidrar till att konkurrensen försämras och det finns risk för oligopol- alternativt monopolliknande situationer. Det riskerar att fördyra processer, tjänster och produkter för medborgarna. Det offentliga missar också kunskap inom nya, innovativa företag med nya företagsidéer. Vi har noterat att det förekommer att kommuner använder upphandlingsunderlag som begär att företag öppnar upp för kontroll och granskning som endast upphandlande myndighet ska utföra. Det är allvarligt och det finns risk för att ett sådant ingrepp kan skapa problem med försäkringar och kundrelationer. Frågorna är viktiga för , men till förmån för vårt ställningstagande till den alliansgemensamma motion som behandlas under denna beslutspunkt avstår vi från att ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Små och medelstora företag, punkt 3 (C) (C) anför: Kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag oavsett storlek. Regeringen har arbetat med att infoga kriterier om bl.a. arbetsrättsliga krav i lagen om offentlig upphandling. De nya kraven började gälla fr.o.m. . menar att införandet av dessa krav kommer att medföra att ännu färre av de riktigt små företagen kan delta i upphandlingar. är det allt för få mindre företag som är med och lägger anbud. Kravställandet bör användas med omdöme för att förhindra att företag inte deltar i upphandlingar . Kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag oavsett storlek. Frågorna är viktiga för , men till förmån för vårt ställningstagande till den alliansgemensamma motion som behandlas under denna beslutspunkt avstår vi från att ge uttryck för avvikande uppfattning i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1041 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens roll för att främja innovativa offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1153 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen på EU-nivå ska verka för att öka andelen närproducerade och närodlade livsmedel i den offentliga upphandlingen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1203 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer företagsvänlig offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1290 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utmaningsrätt i kommuner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2167 av (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU gör en jämförande granskning av implementeringen och efterlevnaden av EU-direktiv som rör offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2381 av (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning om att allt kött som köps in via offentlig upphandling ska komma från djur som slaktats i enlighet med svenska djurskyddsregler och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2429 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten och dess myndigheter vid upphandling av livsmedel och vid entreprenader som omfattar livsmedel och mat ska ställa krav på att livsmedlen framställts med minst de krav som svensk lag och svenska myndigheter ställer på produktionen inom jordbruk och livsmedelsindustri i , och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2545 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om de små företagens villkor vid offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2551 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för den goda affären inom offentlig upphandling för att ska kunna vara en spelare på den internationella marknaden inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara kunskap, teknik och innovation för svensk konkurrenskraft inom livsmedel, miljö och hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2608 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn och gör en upphandling ska ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2628 av m.fl. (S): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga möjligheterna att se över hur lagen om offentlig upphandling bättre kan utformas för att svara mot arbetsintegrerade sociala företags särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2675 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentlig upphandling av nöt- och fläskkött från producenter som ligger i nivå med den svenska lagstiftningen om djurhållning bör uppmuntras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2809 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till tydligare kvalitetskrav vid upphandlingar av resor för funktionshindrade och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2866 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mat som serveras av det offentliga ska uppfylla samma krav som det offentliga ställer på svensk produktion och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2932 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att uppmuntra till uppdelning av offentliga upphandlingar så att fler mindre företag kan delta och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare information till företagen om hur offentliga upphandlingar fungerar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3158 av i (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk utmaningsrätt för kommuner och landsting och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3160 av i (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över reglerna i för att säkerställa mångfald och göra det möjligt för fler aktörer att delta i upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3395 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en statlig strategi och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tidig dialog i innovations- och funktionsupphandling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om konkurrens och tillväxt samt om att förenkla för företag att delta i upphandlingar, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag för den nya upphandlingsmyndigheten och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sociala och miljömässiga krav och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa statistiken på upphandlingsområdet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa korrekta upphandlingar genom att utarbeta skadestånd för otillåtna urvalskriterier och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa korrekta beräkningar som förutsättning för goda affärer och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att nollanbud inte används samt att det beivras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3407 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samråd med nyckelaktörer såsom myndigheter, landsting och regioner, kommuner och företag utveckla en nationell handlingsplan för innovationsvänlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3409 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga aktörer i större utsträckning bör innovationsupphandla och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3465 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn avseende tillämpningen av upphandlingslagen och regelverk för att främja idéburna välfärdsföretags mervärde vid tilldelningskriterium, urval och målvariabler och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3613 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att etablera en offentlig upphandlingsplattform och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga upphandlingsvillkor, inte begränsa vinster för företag, oavsett inriktning och bransch och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en särskild strategi för innovationsupphandling för att svenska företag ska kunna få ut nya produkter på marknaden, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att krav ska ställas på innovationsarbete i regleringsbreven för relevanta myndigheter för att öka innovationsvänliga upphandlingar och nytänkande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterier vid offentlig upphandling ska genomsyras av likvärdiga, rättvisa och transparenta villkor för alla företag, oavsett storlek, och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera konsekvenser för offentliga upphandlingar som inleddes mellan och och tillkännager detta för regeringen. [1] I SOU 2013:40 benämns social impact bonds, SIB, som ”obligation för samhällspåverkan” och beskrivs som ett finansiellt instrument som syftar till att åstadkomma sociala effekter i samhället, ekonomisk avkastning för investeraren och besparingar för offentlig sektor. I används även begreppet ”sociala utfallskontrakt” för att beskriva denna form av projektfinansiering. ska vi fortsätta arbetet med att förbättra upphandlingen, som det står om i finansutskottets betänkande FiU34. Det är oerhört angeläget att vi använder skattepengarna på bästa sätt. Att de har använts till lönedumpning, till dålig mat och till försämrad miljö och gett oseriösa företag möjlighet att konkurrera ut seriösa företag är helt oacceptabelt. Upphandlingen, om den används rätt, kan åstadkomma flera positiva effekter för samhället. Den kan ge ökad tillväxt, sysselsättning, ordning och reda på arbetsmarknaden, jämställdhet, tekniska framsteg och ökad innovationskraft. Upphandlingen kan helt enkelt leva upp till den svenska modellen om vi använder den på rätt sätt. Upphandlingen kan också bidra till de nationella miljömålen och genomförandet av Agenda 2030. Den nya lagstiftningen, som vi efter stor möda fick igenom , och arbete med bland annat den nationella upphandlingsstrategin har gett bättre förutsättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla mer strategiskt. ger också stöd, information och vägledning om innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Vi vet också att det pågår ett arbete på EU-nivå med att ta fram en strategi för offentlig upphandling som sätter tydliga prioriteringar, förbättrar praxis inom upphandling och främjar investeringar inom EU. Det är redan möjligt med den lagstiftning som vi antog att ta till exempel sociala hänsyn. Det är också möjligt att göra kravställanden inom transporter. Det fick vi alltså igenom . Jag kan dock konstatera att kunskapen varierar över landet och att det fortfarande finns kommuner som absolut inte vill ställa arbetsrättsliga krav. Till exempel i min egen kommun, , gjorde M, SD, C, L och KD gemensam sak och röstade ned vår socialdemokratiska motion om sjysta villkor vid upphandling av transporter. Men det finns andra exempel, till exempel , som i går antog en upphandlingspolicy. Där finns en uppförandekod som innebär att varor och tjänster ska vara framställda under förhållanden som är förenliga med bland annat åtta kärnkonventioner. Den ska innehålla och tillämpa den arbetsmiljölagstiftning och miljölagstiftning som gäller i de tillverkande länderna. Enligt policyn ska regionen också sträva efter att tillvarata den idéburna sektorn när det är lämpligt att ställa sociala krav, kontraktsvillkor och till exempel beakta funktionshinderspolitiken och anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. I var SD med och röstade för den här upphandlingspolicyn. Jag kan alltså konstatera att i är SD och de övriga borgerliga partierna emot arbetsrättsliga krav, men i är SD för sådana krav. Vad lär vi oss av det? Det behövs mer upplysning och kunskap. Vi kan aldrig någonsin lita på SD i något sammanhang. arbetar med att stärka kompetensen hos upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer, dels inom ramen för den nationella upphandlingsstrategin, dels genom det uppdrag som myndigheten har fått inom livsmedelsområdet. Ett exempel som jag kan nämna är att upphandlingsmyndigheten har fått i uppdrag av regeringen att ta fram ett kravpaket som hjälper kommunerna i deras upphandlingar när det gäller miljö- och hälsofarliga ämnen inom förskolan. Det är för att vi socialdemokrater har drivit frågan om giftfri förskola. Kravpaketet innehåller produktområdena leksaker, hobbymaterial, köks- och serveringsutrustningar, möbler och textilier. Det är, herr talman, helt enkelt ett mycket bra exempel på hur man ska kunna jobba med upphandlingar framöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Offentlig upphandling Avslutningsvis något om det arbete som sker för att underlätta anbud för små och medelstora företag. Det finns ju ett stort fokus, både nationellt och på EU-nivå, på att underlätta just för små och medelstora företag. Det är alltså något anmärkningsvärt att M, SD, C, L och KD skriver att just detta arbete behöver göras. Det är kanske lite populism och att slå in öppna dörrar eller - vad vet jag - ren okunskap kanske. I alla fall pågår detta arbete redan. Därför tycker vi inte att det behöver skrivas om det en gång till. I övrigt tycker vi att betänkandet är ett steg i rätt riktning. Vi flyttar fram positionerna och fortsätter det strategiska arbetet med att se till att upphandlingarna sker på ett så bra sätt som möjligt, så att vi inte lönedumpar eller använder dem för att slå ut seriösa företag utan ser till att vi får ordning och reda på arbetsmarknaden i upphandlingsfrågorna. Enligt rapporten om offentlig upphandling, som och presenterade , motsvarar värdet av de upphandlingspliktiga inköpen i ca . Det handlar om enorma summor, motsvarande en dryg sjättedel av bruttonationalprodukt, som berör en stor del av det svenska näringslivet, oavsett företagens storlek. Offentlig upphandling är därför av strategisk betydelse för jobben och tillväxten.