bet · H601UbU4 · 2018-11-09 00:00:00 — Utredningen redovisade uppdragen om mål, strategi och internationellt perspektiv i utbildningen i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3). I detta slutbetänkande redovisas uppdraget om attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation. Utredningen lägger fram förslag som syftar till att öka kännedomen i omvärlden om som kunskapsnation och studiedestination. Förslag lämnas även om aspekter som rör hela processen att komma till för studier och eventuell etablering i arbetslivet, migrationsrättsliga aspekter m.m. I kommittémotion 2017/18:4197 av m.fl. (M) framförs att regeringen bör följa upp förutsättningarna att attrahera och behålla forskare vid ESS och vid behov återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra forskningsklimatet. Motionärerna önskar att strategin innehöll förslag om hur bättre ska kunna rekrytera och behålla talanger i landet och hur forskningsklimatet kan förbättras. Det finns problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Det är viktigt att ses som ett attraktivt land för att experter ska kunna rekryteras och bosätta sig här, framför motionärerna. När det gäller motionärernas synpunkter om vikten av att utveckla ett gott forskningsklimat och att kunna attrahera och behålla forskare vill utskottet peka på att dessa frågor uppmärksammas på flera sätt i skrivelsen, både i målsättningar och i åtgärder. Regeringen anger bl.a. att det ska tas fram förslag om en ansvarig organisation för att koordinera utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen kring ESS och . Regeringen anger vidare att den ska verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. Utskottet kan även konstatera att regeringen anger i skrivelsen att arbetet med strategin regelbundet ska följas upp för att regeringen och berörda intressenter ska se hur utvecklingen fortskrider och, vid behov, kunna justera insatserna. Utskottet kan även uppmärksamma att () har lämnat förslag i en promemoria om genomförandet av student- och forskardirektivet (direktiv /801/EU), som syftar till att främja rörligheten för bl.a. forskare inom EU, samt att har lämnat sitt slutbetänkande om hur attraktivitet som studiedestination och kunskapsnation kan öka. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:4197 (M). Forskare och forskningsklimatet i , punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4197 av m.fl. (M). Vi välkomnar regeringens skrivelse även om det hade varit önskvärt att regeringen ännu tidigare hade presenterat en nationell strategi på detta område. Vi saknar också många av de mätbara mål som tydligt definieras i den motsvarande danska strategin som presenterades . Likaså önskar vi att det i den svenska strategin hade funnits förslag på åtgärder för hur bättre ska kunna rekrytera och behålla talanger i landet och förbättra forskningsklimatet här. Det handlar främst om att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Detta måste åtgärdas om vi ska kunna rekrytera den expertis som krävs nu när investerat i och etablerat internationellt världsledande forskningsinfrastrukturer som ESS och . Även med tanke på det näraliggande är det viktigt att lyckas framstå som attraktivt när det gäller att rekrytera expertkompetens och vid val av bostadsort. Vi anser att regeringen bör följa upp förutsättningarna att attrahera och behålla forskare vid ESS och vid behov återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra forskningsklimatet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:262 En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. 2017/18:4197 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa upp förutsättningarna att attrahera och behålla forskare vid ESS och vid behov återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra forskningsklimatet, och detta tillkännager för regeringen. I regeringens skrivelse En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön presenteras en nationell strategi med övergripande målsättningar för det svenska deltagandet i och värdskapet för den internationella forskningsanläggningen , som byggs utanför . välkomnar denna skrivelse, även om det hade varit önskvärt att regeringen ännu tidigare hade presenterat en nationell strategi på området. Som jämförelse kan man konstatera att den danska regeringen presenterade sin strategi för ESS . Om svensk utbildning och forskning ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen, fru talman, finns det självfallet ett flertal faktorer som spelar in. Det internationella utbytet är dock en avgörande del för att ett litet land som ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Det gäller såväl förutsättningarna för att få internationella forskare att söka sig till och bidra med sin forskning som att se till att internationella studenter väljer att läsa hela eller delar av sin utbildning i just vårt land. Ska öka sin attraktionskraft, fru talman, behöver det göras förändringar som utökar den rörligheten. Det handlar främst om att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . För inresande studenter och forskare finns det en rad hinder, som framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter och problem vid visumprocesser och ansökningar om uppehållstillstånd. Detta fördröjer och i viss utsträckning till och med omöjliggör för människor att delta i forskning i . Detta är ett problem som måste åtgärdas om vi ska kunna rekrytera den expertis som krävs nu när har investerat så tungt i att etablera internationellt världsledande forskningsinfrastruktur i , fru talman. Det gäller inte bara ESS utan även exempelvis och , som också det ligger i . Det är anläggningar som väntas ta emot tusentals gästforskare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Det behövs en nationell strategi för att vi ska lyckas dra hem fördelarna med de enorma, tunga investeringar som gör i detta. tar alldeles för lite plats i planering, produktion och i slutändan även deltagande när det gäller de internationella forskningsinfrastrukturer vi redan deltar i. Det är ingenting som får fortgå nu när vi har den här infrastrukturen på plats i . Med tanke på närheten till är det för ESS del viktigt att lyckas framstå som attraktivt inte bara när det gäller att rekrytera expertkompetens till landet utan också när det gäller att få dem att vilja bosätta sig i när de deltar i verksamheter vid ESS. Livsvillkor i form av tillgång till bostäder, barnomsorg och engelskspråkiga skolor samt jobb till medföljande partner är avgörande delar för detta. För att kunna attrahera utländska forskare och även andra nyckelpersoner till svenskt arbetsliv, fru talman, har redan vidtagit ett antal åtgärder. Bland annat har vi en särskild skattelättnad för personer som kommer som experter från andra delar av världen, den så kallade expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder - den är med andra ord ingenting är ensamt om - och utvärderingar visar att dessa variationer har effekt på hur många rekryteringar som möjliggörs. har i en studie följt upp och jämfört antalet nyckelrekryteringar till respektive , fru talman, för att kunna visa att det finns påtagliga skillnader till fördel som gör att man som forskare hellre väljer att söka sig dit. Ett av skälen är att inkomstgränsen för att få ansöka om expertskatt är högre i än i . Ett annat är att den danska expertskatten gäller , kontra den svenska som bara gäller för den som kommer till för att delta i ett projekt. En annan skillnad är att den danska expertskatten gäller även för danska medborgare som har varit aktiva i andra länder men väljer att flytta tillbaka till för att delta i projekt och forskning i hemlandet, medan den svenska bara gäller för människor som inte har någon tidigare koppling till . Detta är några av de regler som ställer upp onödiga, krångliga hinder som omöjliggör för experter och forskare att söka sig till just . Ytterligare ett sådant hinder är att personer som vill arbeta i måste ha en anställning innan de har möjlighet att ta sig hit för att arbeta. Det kan vara förenat med stora svårigheter att genomgå en anställningsprocess från ett annat land, även om det handlar om högkvalificerad arbetskraft som vill komma hit för att söka ett jobb. En möjlighet att underlätta detta vore att införa särskilda talangvisum för exempelvis högkvalificerade personer med särskild kompetens eller expertis som söker sig till . Detta finns till exempel i och . Ska den strategi för ESS som ligger på bordet bära någon frukt, fru talman, behövs det också generella förbättrade åtgärder för att attrahera forskare att söka sig till just och delta i forskning här. Vi i välkomnar som sagt den strategi som ligger på bordet och tycker att det är bra att den äntligen finns på plats, men vi saknar dessa delar. Vi kan också konstatera att många av de mätbara mål som tydligt definieras i exempelvis den danska strategin uteblir i den svenska. Vår önskan är att även komplettera den svenska strategin med förslag på hur vi bättre kan rekrytera och bibehålla talanger i landet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Mot den här bakgrunden kan jag avslutningsvis konstatera att vår uppfattning är att regeringen bör följa upp förutsättningarna att attrahera och behålla forskare vid ESS, samt vid behov återkomma med förslag på åtgärder för att förbättra forskningsklimatet generellt i . Det handlar om att göra det möjligt för strategin att bli framgångsrik. Jag yrkar bifall till reservation. ska vi behandla regeringens skrivelse om en nationell strategi med övergripande målsättningar för det svenska deltagandet i och värdskapet för den internationella forskningsanläggningen , ESS, som just nu byggs utanför och som beräknas vara i full drift 2025. ESS är en långsiktig satsning som har behandlats och beslutats om av flera olika regeringar och många olika konstellationer här i kammare. beslutade forskningsministrar att konstruktionen och driften av forskningsinfrastrukturen ESS skulle förläggas just till . Ägandeformen har förändrats , och består den av ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur - det så kallade Eric-konsortiet - där 13 medlemsländer i EU ansvarar för styrning och finansiering av anläggningen. Det senast undertecknade avtalet är . står alltså värd för två forskningsinfrastrukturer som kan användas för att med hjälp av neutroner och röntgenljus studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material. Dels är vi värdar för ESS, dels är vi värdar för . Det är ett laboratorium som har världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet och därmed tilldrar sig internationellt intresse. Strategin vi diskuterar anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar såväl ESS och som den kunskapsmiljö som skapas runt dessa båda anläggningar. Många aktörer har också redan tagit olika initiativ, och dem vill regeringen självklart stötta med denna skrivelse. Strategin tar sin utgångspunkt i det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. Strategin ska också ha en flexibilitet för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar. Därför är den inte tidssatt utan ska uppdateras vid behov. En första sådan justering kommer att ske när den operativa fasen av ESS har satts igång. Självklart ska också regelbundna uppföljningar göras så att regeringen och berörda intressenter får en bild av hur utvecklingen fortskrider och kan göra justeringar av insatserna. Områden som nämns i strategin är till exempel kunskaps- och kompetensnivå, mötesplats och samordning. Man har också förhoppningar om att de båda forskningsmiljöerna ska bidra till ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik. I skrivelsen uttrycks också förhoppningar om att det nu finns ett avgörande tillfälle att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper och att skapa en arena för genombrottsforskning samt att det är av stor betydelse att de båda anläggningarna utvecklas bra, så att forskare och företag väljer att förlägga verksamheten dit. I skrivelsen sägs också att regeringen ska verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön före varje forskningspolitisk proposition tänker regeringen med hjälp av det ESS-kansli som föreslås i skrivelsen och det ta fram en övergripande rapport om aktuell status för den nationella samordningen. Avslutningsvis, fru talman: är ett av de största och mest högprioriterade forskningsinfrastrukturprojekten i och kommer att bli den mest kraftfulla anläggningen i världen i sitt slag. kunde vi också se att kungen vid ett statsbesök från tillsammans med forskningsminister valde att besöka anläggningen och visa upp den. Det känns väldigt spännande att vi som land är värdnation för detta projekt. Jag tror inte att någon behöver tvivla på att vi, oavsett färg på regering och sammansättning i den här kammaren, kommer att göra vårt yttersta för att satsningen ska bli så bra som den bara kan bli och också dra till sig de mest excellenta forskarna från hela världen hit. Med detta föreslår jag att skrivelsen läggs till handlingarna. ESS är en oerhört viktig forskningssatsning med stora potentiella fördelar för både och . Att gå runt i anläggningar som ESS och grannen är nästan som att vandra runt i en vetenskapens katedral, där banbrytande forskning och kanske rent av nobelpriser kommer att skapas framöver. Jag kan absolut rekommendera ett besök i för att göra just detta. Att regeringen nu har tagit fram en strategi för att fullt ut nyttja möjligheterna med ESS är mycket positivt. Jag och delar synen att en gemensam vision och nationella mål krävs för att skapa goda förutsättningar för aktörerna att känna ansvar och engagemang, se de möjligheter som anläggningarna erbjuder och driva utvecklingen framåt. Att det finns en tydlig ambition från regeringen att säkra samarbeten med de svenska lärosätena för att bygga upp landets kompetens inom området är särskilt viktigt i detta sammanhang, och det uppskattas att regeringen på denna punkt är tydlig. Däremot saknas i strategin en regional koppling och en fullgod syn på samarbetet över . Hur ska till exempel göra för att stärka samarbetet mellan och när internationella forskare i praktiken kommer att sitta i stora delar av tiden de är här? Låt oss börja med den danska förbindelsen, så att säga. I strategin står det att samarbetet mellan och ska stärkas och utvecklas. Det står även att och bör ha ett framåtsyftande samarbete för att utveckla ett europeiskt stöd för nyttjande av ESS, och det är jättepositivt och bra. Men det står inget om hur regeringen faktiskt tänker sig att uppnå till exempel ett bättre samarbete med . Det framgår inte heller av punkterna som regeringen har beskrivit att den ska verka för. Detta är problematiskt. Regeringen har hindrat samarbetet över snarare än att bygga upp det. Det hade behövts en idé om vad som faktiskt krävs för att utveckla samarbetet och för att kunna säkra att forskarna som kommer att sitta och databehandla i även har en kontinuerlig koppling kvar till och forskningen här. Det kan handla om möjligheter till forskning och boende men också om till exempel skattepolitiken, som andra talare redan har varit inne på, för vi måste säkra bra möjligheter till rekrytering av internationella forskare som kommer hit för att nyttja ESS. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Även i förhållande till den regionala nivån i saknas det tydliga tankar om samarbete. I strategin står det att den nationella strategin anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Men det står ingenting om hur man ska samarbeta med olika aktörer i för att faktiskt uppnå detta, och det är ett problem. Att inte ta med det regionala perspektivet innebär att strategin i realiteten saknar det breda perspektiv man säger sig vilja uppnå. Att inte ta med det gränsöverskridande perspektivet innebär också att regeringen i realiteten bara ser på hälften av den kunskapsmiljö som faktiskt kommer att skapas runt anläggningarna. välkomnar strategin men vill även understryka att det saknas en del perspektiv för att vara heltäckande. Jag och hoppas och förväntar oss att regeringen tar dessa perspektiv med sig i det vidare arbetet och gärna utvecklar dialogen med aktörer både i och i . Regeringen kan även utveckla tankarna om hur man vill utveckla det gränsöverskridande regionala samarbetet i den forskningspolitiska propositionen. Den nationella strategin för arbete med ESS är viktig för att vi som nation ska kunna dra nytta av att anläggningen placeras just i . instämmer i den strategi som vi nu har på vårt bord. Men vi behöver också se bortom strategin. 4 000-5 000 forskare och gästforskare beräknas arbeta eller utnyttja och . Utvecklingen av ESS ställer stora krav på det omgivande samhället i form av bostäder, skolor och annan infrastruktur. I strategin kan vi bland annat läsa att ska utvecklas till ett område med internationell och nationell lyskraft, som kan attrahera aktörer från universitet och högskolor, näringsliv och samhälle samt andra länder. Men det står ingenting om den infrastruktur som behövs för att ett sådant samhälle ska fungera. Barnen behöver skolor och fritidssysselsättning, kollektivtrafiken behöver byggas ut och så vidare. Vi vet ju att det omgivande samhället spelar en stor roll för huruvida man trivs och stannar eller om man snabbt väljer att flytta vidare. För är det önskvärt att de som kommer hit för att forska också deltar i samhället och kan tänka sig att stanna kvar. Det vore olyckligt om blir en stängd enklav. Målsättningen att världsledande forskning och det omgivande samhället ska mötas är bra, men hur når vi dit? Det är ingenting som tas upp i strategin och ska kanske inte göra det, men det ställer stora krav på , och . Strategin saknar kopplingen till dessa viktiga aktörer. Strategin nämner att regeringen ska verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS, detta genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. Här hoppas jag att regeringen eller den myndighet som regeringen ska verka för ser längre än till bara ESS och bidrar till utvecklingen av det omgivande samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön En av målsättningarna i strategin är att intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik i ska öka. Här nämns bland annat informationsinsatser riktade till skolor och att berörda myndigheter ska inventera behoven av och fördela medel för kompetensutveckling av lärare, som med hjälp av ESS och ska kunna stimulera intresset för naturvetenskap och teknik i grund- och gymnasieskolorna. Det är naturligtvis en jättebra målsättning och strategi, men jämställdhetsperspektivet saknas. En viktig del måste ju vara att stimulera fler flickor att välja teknik och att säkerställa att natur- och teknikutbildningarna är jämställda. Vi vet också att fördelningen av forskningsmedel inte är jämställd. Män får en större andel forskningsmedel, och män har lättare än kvinnor att göra karriär inom forskar- och högskolevärlden. Andelen kvinnor bland landets professorer är , enligt den senaste statistiken. Men på till exempel är andelen kvinnor så låg som och på KTH . Statistiken visar tydligt att svensk forskning och svenska universitet inte är jämställda. ESS-anläggningen måste därför aktivt bidra till en jämställd forskningsmiljö och att kvinnor ges möjlighet att ta en större och mer aktiv del i den internationella forskningen. "På ESS kommer forskarna att kunna studera olika typer av material, från plast och proteiner till mediciner och batterier, för att förstå hur de är uppbyggda och fungerar." Här citerade jag . Forskningen vid ESS kommer inte bara att röra sig inom den rena tekniken och naturvetenskapen. ESS kan också bidra till framtida forskningsgenombrott inom medicin, miljövetenskap, klimat, kommunikation och transport. Vi behöver använda anläggningen och inrikta en stor del av forskningen på att göra vårt samhälle mer hållbart och utan fossilberoende. Det är en av vår tids största utmaningar. Regeringen har aviserat flera utvecklingsområden och att strategin efter behov kommer att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målen i strategin ska nås. Strategin kommer också att utvärderas och justeras. Därför, fru talman, ställer jag mig bakom skrivelsen och dess intentioner och återkommer till de frågor som jag har tagit upp i mitt anförande när ESS går in i ett skarpare läge. Mer, fortare, bättre - så kan vi nog sammanfatta oppositionens kritik när partierna i det stora hela är överens i sak. Visst kan man alltid önska sig fler, snabbare och bättre förslag, men sammanfattningsvis kan man nog säga att den nationella strategin för ESS och den omgivande kunskapsmiljön har fått ett brett gillande i utbildningsutskottet. har på ett mycket förtjänstfullt sätt redogjort för innehållet i betänkandet och strategin, så jag kommer inte att gå in i detaljerna. I stället ska jag fokusera på att bemöta några av de inspel som har kommit från , och . En nationell strategi för ESS och den omgiv-ande kunskapsmiljön Det är mycket glädjande att lyfter fram behovet av att underlätta visumprocesserna och överlag vill öppna upp för att internationella studenter och forskare ska kunna verka i . Gör vi det enkelt för människor som vill komma hit och bidra till en internationell kunskapsmiljö kommer fler att välja , och fler av dem som väljer kommer att vilja stanna här om de inte möts av en lång och osäker byråkratisk process utan smidiga strukturer och vänligt bemötande. vill värna och utveckla de öppna regler för arbetskraftsinvandring som vi var med om att införa tillsammans med bland andra . Flera har tagit upp behovet av att involvera den omgivande regionen i denna samverkan, och jag delar verkligen den uppfattningen och förutsätter att det också sker. Jag förutsätter att med flera omgivande kommuner är aktivt engagerade i att se till att det blir attraktiva boendemiljöer för dem som kommer att arbeta och verka vid ESS och . Jag instämmer i det som sa om att jämställdhetsfrågorna behöver fortsätta att bevakas på dessa områden. Detta har genomsyrat den utbildnings- och forskningspolitik som den feministiska regeringen har drivit. Jag delar också uppfattningen att det inte krävs några reservationer eller ytterligare tillägg i just denna produkt men att det är ett mycket viktigt perspektiv. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)