bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — I utgör hushållens skuldsättning och utvecklingen på bostadsmarknaden osäkerheter som kan leda till en annan ekonomisk utveckling än beräknat. 2 Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Som en följd av de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen omfattar riktlinjerna för den ekonomiska politiken endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. Jämför reservation 1 (M, KD), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). I detta avsnitt behandlas förslag om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionens förslag beskrivs i avsnitt 2.1 och motionärernas i avsnitt 2.2. Regeringens inriktning för den ekonomiska politiken styrs av en övergångsregering. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet. Mot den bakgrunden omfattar regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi (se avsnitt 1 i betänkandet) och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. Någon redovisning av den framtida politiska inriktningen lämnas inte. Ramarna för statens verksamhet 2019 framgår i stället av förslaget till statens budget (se avsnitt 3 i betänkandet). Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen ska regeringen redovisa för hur målet för det finansiella sparandet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetåtgärder. är målet för den offentliga sektorns finansiella sparande en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet för innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. I tabell 2.1 redovisas utfall och prognos för det offentliga finansiella sparandet, ett bakåtblickande åttaårssnitt för det finansiella sparandet samt det strukturella sparandet. uppgår det strukturella sparandet till av BNP. Givet de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av propositionen bedöms det strukturella sparandet förstärkas och uppgå till av BNP 2021. Det strukturella sparandet ligger något över målet 2019, men regeringen bedömer att det inte är någon tydlig avvikelse. Regeringen anser därför att sparandet är i linje med den nya nivån för överskottsmålet. Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet ligger enligt regeringens bedömning under målnivån. Regeringen anger att detta delvis förklaras av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna i och med finans- och skuldkrisen, men också av ofinansierade finanspolitiska åtgärder. Tabell 2.1 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfall 2017 och prognos 2018–2021 –0,2 1Andel av potentiell BNP. Källa: Budgetpropositionen . Utgiftstaket för staten – uppföljning Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen redovisa prognoser över utgifterna under utgiftstaket. Om det finns en risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas ska regeringen enligt 2 kap. 4 § för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I propositionen görs en uppföljning av de beslutade nivåerna för utgiftstak –2020. Regeringen bedömer att utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifternas storlek, dvs budgeteringsmarginalen, är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns ibedömningen av utgiftsutvecklingen –2020. Regeringen bedömer också att budgeteringsmarginalen blir något mindre 2018 och något större 2019 jämfört med den prognos som redovisades ekonomiska vårproposition. väntas budgeteringsmarginalen bli betydligt större än prognosen vårproposition. Eftersom propositionen lämnas av en 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN övergångsregering är förutsättningarna som dessa beräkningar bygger på mycket osäkra. I tabell 2.2 redovisas de utgiftstak som beslutat om och regeringens förslag till utgiftstakets nivå 2021 tillsammans med prognosen för de takbegränsade utgifterna. För förslag till beslut om utgiftstak se vidare avsnitt 3.1 Utgiftstak för staten. Tabell 2.2 Utgiftstak för staten enligt regeringen vid sidan av statsbudgeten Budgeteringsmarginal i procent av Utgiftstak för staten i procent av BNP Anm.: Prognos . Källa: Budgetpropositionen . Prognoser över statens budget, statsskulden och de offentliga finanserna 2019–2020 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen redovisa prognoser över bl.a. statens inkomster och utgifter, statens lånebehov och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Enligt regeringen är de prognoser som lämnas i propositionen förknippade med en större osäkerhet än normalt eftersom propositionen lämnas av en övergångsregering. Regeringens prognos visar på ett överskott i statens budget 2019–2021. Statens budgetsaldo beräknas överstiga – 2021, men varierar kraftigt mellan åren. Variationen förklaras i huvudsak av periodisering av skatter. Kapitalplaceringar på skattekonton av hushåll och företag väntas komma att tas ut när räntenivån i ekonomin åter blir positiv, vilket regeringen antar kommer att ske . Dessa uttag beräknas försvaga budgetsaldot med 2020. Överskottet i statens budget innebär att statens lånebehov minskar, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Statsskulden fortsätter att minska både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska till följd av de beräknade överskotten i de offentliga finanserna. beräknas bruttoskulden understiga 30 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN procent av BNP. Bruttoskulden understiger referensvärdet i EU:s som innebär att skulden inte bör överstiga av BNP. Tabell 2.3 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Inkomster i statens budget därav Inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Statsskuld i procent av BNP Maastrichtskulden i procent av BNP1 1Skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statspapper. Källa: Budgetpropositionen . I tabell 2.4 redovisas inkomsterna i statens budget fördelat på olika inkomstslag. Som framgår av tabellen väntas i princip samtliga inkomstslag bidra till ökningen av inkomsterna i statens budget 2019–2021. beräknas periodiseringarna till –, vilket främst förklaras av att kapitalplaceringar som gjorts på skattekontot väntas tas ut. Tabell 2.4 Inkomster i statens budget enligt regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgående poster, skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: Budgetpropositionen . I tabell 2.5 redovisas den offentliga sektorns finansiella sparande och dess fördelning på respektive delsektor. Den gradvisa förstärkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande förklaras huvudsakligen av utvecklingen i staten. beräknas sparandet i staten 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN successivt stärkas till följd av att utgifterna minskar som andel av BNP. Det är bl.a. utgifter för aktivitets- och sjukersättningar samt migration som förväntas minska. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet väntas redovisa ett mindre överskott under hela prognosperioden –2021. Det förklaras av att direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms bli något högre än avgiftsunderskottet. Kommunsektorns finansiella sparande väntas vara negativt . Tillväxten i antalet arbetade timmar förväntas dämpas –2021 jämfört med tidigare period, vilket väntas bidra till att de kommunala skatteinkomsterna utvecklas långsammare. I enlighet med propositionens förslag minskar också statsbidragens nivå. antas antalet unga och äldre i befolkningen öka, vilket driver på kommunala konsumtions- och investeringsutgifter. Utgifterna väntas därför öka snabbare än inkomsterna, vilket resulterar i ett avtagande finansiellt sparande . Tabell 2.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Uppföljning av statens budget och de offentliga finanserna 2018 Enligt prognosen bedöms skatteinkomsterna öka med jämfört med beräkningarna i statens budget , främst på grund av periodiseringseffekter. Det förklaras av att intäktsräntan på skattekontot har skapat incitament för företag att fortsätta placera pengar på kontot utöver skattebetalningar . Utgifterna i statens budget bedöms bli ca lägre än vad som ursprungligen anvisades. Med beaktande av vår- och höständringsbudgetarna samt två extra ändringsbudgetar bedöms utgifterna bli ca lägre än vad som totalt anvisats. Nedrevideringen av utgifterna förklaras främst av att färre personer väntas få ersättningar från vissa transfereringssystem. Det gäller framför allt utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 15 Studiestöd. bedöms utgifterna inom vissa områden bli högre än vad som beräknades i statens 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Det beror på ändrade volymer eller på makroekonomiska förutsättningar. Det gäller i huvudsak anslag under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Regeringen har reviderat upp prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande till . I förhållande till den prognos som redovisades ekonomiska vårproposition innebär det att prognosen reviderats upp med . Regeringen anger att det främst beror på att inkomster från produktionsskatter och kapitalskatter väntas bli högre än tidigare beräknat. Finansiellt och strukturellt sparande enligt olika bedömare Regeringen jämför i propositionen olika bedömningar av det finansiella och strukturella sparandet för den offentliga sektorn se tabell 2.6. Detta följer av att regeringen enligt 9 kap. 5 § budgetlagen regelbundet ska redovisa en utvärdering av sina prognoser. Tabell 2.6 Finansiellt och strukturellt sparande enligt olika bedömare Procent av BNP eller potentiell BNP Anm.: Publiceringsdatum för , exkl. åtgärder 2018- 10-10, , , , och IMF . Källa: Budgetpropositionen . Regeringen prognostiserar en starkare utveckling av de offentliga finanserna än övriga bedömare. och gör en försiktigare bedömning av hur inkomsterna från kapitalskatter kommer att utvecklas. –2021 tillkommer även en betydande skillnad i bedömningen av de finanspolitiska åtgärder som tidigare aviserats. I regeringens redovisning hanteras de enligt de särskilda principer som 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN tillämpats vid utformningen av propositionen, medan de ingår i såväl KI:s som Skillnaden mellan regeringens och Europeiska kommissionens bedömningar förklaras framför allt av olika bedömningar av den framtida makroekonomiska utvecklingen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. När det gäller regeringens bedömning av det strukturella sparandet är skillnaderna i vissa fall större i förhållande till andra bedömare. regeringen dels bero på olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP- nivå, dels på skillnader i beräkningsmetoder. Granskning och ekonomisk styrning Regeringen avstår från att redovisa sina bedömningar av EU:s och Finanspolitiska rådets rekommendationer mot bakgrund av att det är en övergångsregering som lämnat budgetpropositionen. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen beslutade regeringen om ändrade regler i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. De nya reglerna syftar bl.a. till att göra myndigheternas resultatredovisningar mer ändamålsenliga för regeringens uppföljning och därmed också som underlag för resultatredovisningen till . Reglerna träder i kraft men ska tillämpas första gången för årsredovisningen . har det bl.a. bedrivits ett arbete med att utveckla styrningen av den avgiftsbelagda verksamheten, vilket resulterat i ändrade bestämmelser om avgiftssamråd i avgiftsförordningen (1992:191). Ändringarna innebär bl.a. att myndigheterna ska samråda med ESV om sina avgifter i stället . Syftet är att minska den administrativa bördan som avgiftssamråden, när de görs, kan bli mer kvalificerade. Ändringarna träder i kraft . Vidare införs en ny bestämmelse i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag om att ekonomiska åtaganden som ingåtts med stöd av äldre beställningsbemyndiganden ska redovisas i myndigheternas årsredovisningar. När det gäller intern styrning och kontroll beslutade regeringen om ändrade regler för att utveckla den interna styrningen och kontrollen i staten. Förändringarna avser främst reglerna i förordningen om intern styrning och kontroll, men det har även gjorts ändringar i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag och internrevisionsförordningen. Förändringarna syftar till att verksamhetsanpassa regelverket genom att tydliggöra att processen för myndigheternas interna styrning och kontroll är myndighetsledningens ansvar. Ändringarna ska även leda till en minskad administrativ börda då det har 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN förtydligats att den interna styrningen och kontrollen ska avse väsentliga risker. Därutöver har dokumentationskravet anpassats till att omfatta myndigheternas behov. Vidare har det gjorts vissa förändringar i sak av den interna styrningen och kontrollen, bl.a. ska myndigheternas process för intern styrning och kontroll omfatta skydd mot korruption och bedrägerier. Det har även tydliggjorts vad myndighetsledningarnas bedömning i myndigheternas årsredovisningar av den interna styrningen och kontrollen ska avse. I partimotion 2018/19:2934 av och (båda M)föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Enligt motionärerna har regeringen bedrivit en omotiverat expansiv finanspolitik, vilket försvagat det strukturella sparandet. Mot bakgrund av regeringens oförsiktiga finanspolitik och av att svensk ekonomi nu är på väg in i en avmattning anser motionärerna att svensk ekonomi inte gynnas av en åtstramande politik. I stället vill motionärerna se en gradvis återgång till en väl avvägd bana för de offentliga finanserna. Återgången till ett starkare sparande som ligger mer i linje med överskottsmålet bör inledas , men åtstramningen bör vara begränsad givet den avmattning i svensk ekonomi som väntas. I tabell 2.7 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens budgetförslag. Det finansiella sparandet är ca lägre 2019 än vad regeringen redovisar. försvagas sparandet ytterligare med ca 32 respektive ca jämfört med regeringens redovisning. Tabell 2.7 Den offentliga sektorns finanser (M) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2018/19:2934. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN De effekter som budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.8. Effekterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se utökade medel till kommunsektorn. Tabell 2.8 Kommunsektorns finanser (M) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2018/19:2934. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.9. Det är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tabell 2.9 Utgiftstak för staten (M) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2018/19:2934. I tabell 2.10 redovisas inkomster och utgifter i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens budgetförslag. Tabell 2.10 Statens budgetsaldo och statsskulden (M) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Inkomster i statens budget därav inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2018/19:2934. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Inkomsterna minskar främst till följd av att motionärerna vill se sänkta skatter på arbete. Utgifterna ökar bl.a. till följd av att motionärerna förordar ökade anslag till Försvarsmakten, förbättrade villkor för lantbrukare genom utökade anslag samt ökade resurser till välfärden. Budgetsaldot försvagas med ca 2019 jämfört med regeringens budgetförslag. Statsskulden ökar på samma sätt med ett högre belopp än vad som blir fallet med regeringens förslag. Av tabell 2.11 framgår inkomsterna i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar fördelat på olika typer av inkomster. En förstärkning av jobbskatteavdraget och sänkt skatt för pensionärerna utöver regeringens förslag förklarar främst varför de direkta skatterna på arbete beräknas bli lägre med budgetalternativ än med regeringens förslag. Indirekta skatter på arbete beräknas bli lägre främst eftersom motionärerna föreslår att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. Motionärerna förordar en slopad flygskatt, vilket bl.a. förklarar de lägre skatteinkomsterna på konsumtion och insatsvaror jämfört med regeringens beräkning. Tabell 2.11 Inkomster i statens budget (M) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror avgår skatter från andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: partimotion 2018/19:2934. inriktning av den ekonomiska politiken I budgetmotion anförs att stabila statsfinanser tillsammans med reformer för ökad sysselsättning och starkare tillväxt är den självklara basen för ekonomiska politik. Att långsiktigt stärka konkurrenskraft förutsätter en effektiv och ambitiös klimatpolitik och motionärerna satsar på klimatforskning och infrastruktur för ett fossilfritt samhälle. behöver det internationella klimatarbetet stärkas. Motionärerna vill se starka drivkrafter att arbeta, med lägre skatt på arbetsinkomster, och bidrags- och transfereringssystem som främjar arbetslinjen. Genom att den nedre skiktgränsen höjs kommer färre att betala 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Jobbskatteavdraget förstärks med så att det lönar sig bättre för fler att gå från bidrag till arbete. Det måste bli enklare att lära sig jobbet på jobbet som anställningskostnaderna för att anställa dem som står längst från arbetsmarknaden måste sänkas. en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen och slopad arbetsgivaravgift , bör därför införas. tredubblat RUT-avdrag bidrar till att skapa fler enklare jobb. Anställningskostnaderna för äldre sänks genom att den särskilda löneskatten för personer som fyllt slopas. Det ska också löna sig att ha arbetat. I motionen föreslås att alla pensionärer ska få sänkt skatt, inklusive den miljon pensionärer som har lägst Staten behöver klara sina grundläggande uppgifter. För att stärka försvaret tillförs sammanlagt till försvaret – 2021, varav 2019. förstärks så att antalet polisanställda ökar med 10 000 till 2024. Bland andra satsningar finns höjda polislöner, betald polisutbildning och ett utrustningslyft. också till , , Domstolar och Tillgängligheten till sjukvården ska öka oavsett var man bor. uppdaterad kömiljard införs. Kunskapsfokus i skolan stärks, med fler skoltimmar och fler lärarassistenter. Resurserna till välfärden ökar med 5 miljarder kronor till kommuner och landsting. Medel för att rena hav, sjöar och vattendrag tillförs. satsas på teknikneutral laddinfrastruktur och klimatfokus i biståndet ökar. Överindexeringen av drivmedelsskatter bör avskaffas. för lantbruket ska stoppas och flygskatten avskaffas. Nya steg för en god infrastruktur i hela landet ska tas, med ökade resurser till väg- och järnvägsunderhåll och satsningar på bredbandsutbyggnad. Motionärerna vill ha en parlamentarisk utredning för att skapa en långsiktigt hållbar och brett respekterad migrationspolitik. Till dess att en ny permanent lagstiftning finns på plats behöver den tillfälliga lagen, som löper ut , förlängas. Motionärerna satsar medel på en särskild språkförskola för de barn som växer upp i familjer som inte talar svenska. Arbetsförmedlingen bör effektiviseras och Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska insatserna bör öka, och resurserna till de arbetsmarknadspolitiska insatserna bör minska med . I partimotion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Av tabell 2.12 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Som framgår av tabellen är det finansiella sparandet ca lägre 2019 än i regeringens budgetförslag. är det finansiella sparandet ca 32 respektive lägre än i regeringens förslag. Som andel av BNP innebär det en minskning 2019, 2021 jämfört med regeringens budgetalternativ. Tabell 2.12 Den offentliga sektorns finanser (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2018/19:1913. De effekter som budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.13. Kommunernas inkomster är högre än i regeringens budgetförslag, vilket framför allt förklaras av att motionärerna vill se utökade medel till kommunsektorn för att skapa förutsättningar att erbjuda heltidsanställningar samt utökade medel för ökade kostnader för ekonomiskt bistånd. Den kommunala inkomstskatten är högre än i regeringens budgetalternativ, vilket förklaras av att motionärerna föreslår att det förhöjda grundavdraget för äldre slopas till förmån för ett förändrat jobbskatteavdrag. Effekten neutraliseras genom att motionärerna reglerar statsbidraget med motsvarande belopp. Tabell 2.13 Kommunsektorns finanser (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag under utgiftsområde 25 Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2018/19:1913. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.14. Det är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och ca lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tabell 2.14 Utgiftstak för staten (SD) Miljoner kronor – avvikelse från regeringen Källa: partimotion 2018/19:1913. I tabell 2.15 redovisas inkomster och utgifter i statens budget i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Motionärerna vill se att skillnaden i beskattningen av pension och lön avskaffas helt och att det ordinarie jobbskatteavdraget förstärks, vilket i huvudsak förklarar att inkomsterna beräknas bli lägre än i regeringens budgetförslag.