bet · H601FiU3 · 2018-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker delvis förslagen i motion 2018/19:2938, i motion 2018/19:2898 och i propositionen om anslag inom utgiftsområde 25, som uppgår till . Sammantaget innebär det en ökning med jämfört med regeringens förslag. Utskottet avstyrker samtliga övriga motionsyrkanden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, V, MP), SD, C och L. Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Anslag inom utgiftsområde 25 1.Anslag inom utgiftsområde 25 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 25 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 25 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 25 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2019 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 25 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och motionerna 2018/19:2898 av m.fl. (KD) och 2018/19:2938 av m.fl. (M) samt 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 43, 2018/19:2370 av m.fl. (SD), 2018/19:2632 av m.fl. (C), 2018/19:2951 av m.fl. (L) och 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 18 och 19. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD)*, (MP)*, (M) och i (M). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg. omr. 25 s. 9). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. I propositionen inom utgiftsområde 25 redovisas en bilaga över de riktade bidragen till kommunsektorn. Under beredningen lämnade regeringen ett rättelseblad angående bilagan. Totalsummorna på s. 12 i bilagan är fel. Rätt summa för kolumnen Utfall 2017 ska enligt rättelsebladet vara . Rätt summa för kolumnen Beslutad nivå 2018 ska vara . Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet justerat sina yrkanden enligt vad som framgår i betänkandet under . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit och reservation om utgiftsramarna och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 25. Anslag inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt utskottets förslag och bifaller därmed delvis propositionen, samt och anslagsmotioner. Övriga alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar fem anslag: 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer, 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen samt 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Resultatredovisningen för utgiftsområde 25 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. Resultatredovisningen för utgiftsområde 25 skiljer sig från redovisningen inom andra utgiftsområden. Ramarna för den kommunala verksamheten sätts av och regeringen genom lagar och förordningar. Det betyder att ansvaret för en stor del av den svenska offentliga förvaltningen som t.ex. hälso- och sjukvård, omsorgsverksamhet och utbildningsverksamhet lagts över på kommunerna och landstingen genom riksdagsbeslut. Genom den kommunala beskattningsrätten och det kommunala självstyret har dock kommuner och landsting ett långtgående ansvar för finansieringen av verksamheterna och en stor frihet att själva utforma sin verksamhet inom ramarna för den befintliga lagstiftningen. Skatteintäkterna står för cirka två tredjedelar av kommunsektorns totala intäkter. Staten bidrar till finansiering genom det generella statsbidraget som uppgick till ca , vilket motsvarade av kommunsektorns inkomster. Hur skatteintäkterna och det generella statsbidraget används avgör kommunerna och landstingen själva. Staten bidrar också genom olika riktade statsbidrag. Som framgår av en bilaga till propositionen inom utgiftsområde 25 uppgick de riktade bidragen till av sektorns inkomster . De riktade bidragen finansieras inom olika utgiftsområden. Detta innebär att det är svårt att följa upp hur de generella statsbidragen används samt att dra slutsatser om sambanden mellan storleken på och fördelningen av de generella statsbidragen och kommunsektorns ekonomiska resultat och finansiella ställning. Uppföljningen i propositionen siktar i stället in sig på den första delen av målet för utgiftsområdet, att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. Redovisningen omfattar bl.a. resursutvecklingen och den demografiska utvecklingen, resultatutvecklingen i kommuner och landsting, utvecklingen av tillgångar och skulder, kommunsektorns köp av verksamhet från andra aktörer och investeringsutvecklingen i sektorn. Kommunsektorn har redovisat positiva ekonomiska resultat , även om resultatet varierat en hel del mellan åren. redovisade sektorn ett resultat före extraordinära poster på , bl.a. till följd av stigande skatteunderlag och ökade skatteintäkter. Kommunernas samlade resultat var , medan landstingens uppgick till . Av landets 290 kommuner redovisade 269 kommuner positiva resultat, medan 15 av landets 20 landsting redovisade positiva resultat. Det är något färre kommuner och landsting som redovisade positiva resultat 2017 än 2016, men fler sett i ett lite längre perspektiv. Enligt propositionen har skillnaderna i resultat mellan olika grupper av kommuner minskat . Som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag uppgick resultatet för storstäder och storstadsnära kommuner till i genomsnitt . För större städer och kommuner nära större städer var andelen , medan den för mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner var . Kommunallagens balanskrav på kommunsektorn anger att kommunerna som huvudregel ska besluta om en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. För att bedöma om kravet är uppfyllt används det s.k. balanskravsresultatet, dvs. årets resultat enligt balansräkningen justerat för bl.a. reavinster och reserveringar till resultatutjämningsreserven. Ett negativt resultat ska normalt regleras . Vid utgången av 2017 var det elva kommuner och fyra landsting som hade ett negativt balanskravsresultat kvar att återställa, på sammanlagt 0,2 respektive . Kommunsektorns avsättningar till resultatutjämningsreserverna ökade med och uppgick till totalt . Konsumtionsutgifterna i kommunsektorn ökade i fasta priser . Det var lägre än den relativt stora ökningen . Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för resursbehovet och kommunsektorns konsumtionsutgifter. har antalet personer i befolkningen vuxit kraftigt, och befolkningstillväxten har varit mer spridd över landet än tidigare, så även . Tillväxten har varit störst bland barn och äldre, vilket ökat sektorns utgifter för välfärdstjänster. Enligt propositionen har den demografiska förändringen motsvarat en konsumtionsökning på i genomsnitt –2015. ökade resursbehovet ytterligare, , till följd av den demografiska utvecklingen. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting samt i näringslivet som producerar tjänster som finansieras med kommunala medel uppgick till ca 1,4 miljoner personer , en uppgång med 26 000 personer jämfört med . Investeringsnivån i kommunsektorn har också ökat kraftigt till följd av befolkningstillväxten och urbaniseringen. steg investeringsutgifterna med jämfört med . I genomsnitt har investeringarna i kommunsektorn ökat . Investeringarna har även ökat sektorns skulder eftersom en del av investeringarna finansieras genom lån. Kommunsektorns långfristiga skulder steg och uppgick till . Det kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar, trots strukturella skillnader. Skillnader i ambitionsnivå, effektivitet och avgiftsnivå ska återspeglas i skillnader i skattesatser. Utjämningssystemet finansieras till största delen av statliga medel samt i mindre grad av avgifter från kommunsektorn själv. Utjämningens betydelse som intäktskälla skiljer sig mellan enskilda kommuner och landsting. fick kommunerna i genomsnitt per invånare i bidrag och landstingen i genomsnitt per invånare. Mellan kommunerna varierade dock bidragsbeloppen mellan och –per invånare, och elva kommuner var nettobetalare till systemet. Mellan landstingen varierade beloppen mellan och –per invånare. Bara var nettobetalare till systemet. Förslagen till ramanslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 25 enligt tabell 1 nedan. Utgiftsområdet föreslås öka med till 2019 jämfört med . Ökningen beror i huvudsak på att kommunerna och landstingen kompenseras för det intäktsbortfall som regeringens förslag om att sänka skatten för personer innebär. Kompensationen ökar utgifterna med . Därutöver tillkommer bl.a. regleringar till följd av den kommunala finansieringsprincipen på ca . Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2019 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Källa: Budgetpropositionen . Anslaget 1:1 kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar 2019 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Förslaget innebär en höjning av anslaget med ca jämfört med . Höjningen beror i huvudsak på att kommuner och landsting kompenseras med för minskat skatteunderlag och minskade skatteintäkter till följd av regeringens förslag att sänka skatten för pensionärer genom ett höjt grundavdrag. Nya, tidigare beslutade och ändringar av tidigare aviserade regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen plus övriga ekonomiska regleringar svarar för av höjningen. Anslaget ökar också med ytterligare 2019. Ökningen sker i enlighet med den stegvisa överföringen av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen till detta anslag som aviserades i budgetpropositionen . I budgetpropositionen beräknades anslaget öka med ytterligare 2019. Som en följd av de principer som övergångsregeringen tillämpat vid utformningen av budgetpropositionen uteblir den ökningen. Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader anvisar ca 2019. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. räknar i en prognos med att utjämningsbidragen kommer att uppgå till 2019. Regeringen föreslår därför att det beloppet anvisas på anslaget, vilket innebär en höjning med ca jämfört med . Anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Regeringen föreslår att till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer anvisar 2019. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området – Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får också användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och landsting. RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (2017:597) om bokföring och redovisning. Staten och Kommuner och Landsting (SKL) är medlemmar i föreningen och har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med vardera . RKR har ansökt om statligt bidrag på verksamhet. Även RKA är en ideell förening med staten och SKL som medlemmar. RKA producerar nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Medlemmarna har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. RKA har ansökt om statligt bidrag på verksamhet. Regeringen påbörjade i budgetpropositionen en tillfällig satsning för att förbättra styrningen i kommunsektorn med –2020. Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Regeringen föreslår att anvisar 2019 till anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting. Stödet fördelas till kommunerna och till landstingen. tillförs därför kommunerna och landstingen . Vid fördelning mellan kommunerna ska antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal beaktas. Vid fördelning mellan landsting tas hänsyn till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Den slutliga fördelningen bygger på den statistik som fanns tillgänglig och fastställs formellt av regeringen efter behandling av budgetpropositionen . Anslaget sänks med i enlighet med den stegvisa överföringen av medel från detta anslag till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, som aviserades i budgetpropositionen . Anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Regeringen föreslår att anvisar 2019 till anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Anslaget får användas för statliga bidrag till kommuner och landsting som genomfört arbete mot långtidsarbetslöshet. Stödet riktar sig till de kommuner och landsting som satsat på att anställa personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Anslaget är kopplat till ett mål för antalet personer anställda med extratjänster hos respektive kommun och landsting. föreslår regeringen att avsätts till kommunerna och till landstingen. Om en kommun eller ett landsting inte når upp till sitt mål reduceras bidraget och fördelas i stället mellan de kommuner och landsting som överträffar sina mål. I kommittémotion 2018/19:2938 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad övergångsregeringen föreslår. I linje med den tidigare aviserade satsningen på resurser till välfärden tillför motionärerna till anslaget med en fördelning på till kommunerna och till landstingen. föreslår en utökad skattesänkning för pensionärerna jämfört med propositionen och kompenserar därför kommunsektorn med ytterligare för minskade skatteintäkter till följd av förslaget. Vidare säger motionärerna nej till regeringens anslag 1:5 om för stöd för anställning av extratjänster. I motionärernas budgetmotion presenteras en omläggning av arbetsmarknadspolitiken där extratjänsterna effektiviseras. I kommittémotion 2018/19:2370 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2019 jämfört med vad övergångsregeringen föreslår. Neddragningen görs eftersom kommunsektorns skatteintäkter ökar genom motionärernas förslag om ett förändrat jobbskatteavdrag som även omfattar pensionärerna. I sin budgetmotion presenterar en höjning av nivåerna i a-kassan. Även det bidrar till att kommunsektorns skatteinkomster ökar, vilket justeras inom anslaget. Motionärerna säger nej till övergångsregeringens förslag om att anvisa på anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen samt förslaget om att anvisa på anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. I stället föreslår motionärerna att det uppförs fyra nya anslag inom utgiftsområdet. Till anslaget 99:1 Beredskap nedläggning av vissa insatser anvisas för att kompensera kommunerna för höjda kostnader för ekonomiskt bistånd som en följd av att i sin budgetmotion föreslår indragningar av arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt att etableringsersättningen till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 12 föreslås avskaffas. Till anslaget 99:2 anvisas som kompensation till kommunsektorn för förslag om ökade möjligheter till heltid för anställda inom kommunsektorn. Till anslaget 99:3 anvisas för ett utökat glasögonbidrag, och till anslaget 99:4 anvisas som ett generellt bidrag till kommunsektorn för att hjälpa kommunerna att möta stigande kostnader i kombination med en försvagad konjunktur och lägre skatteintäkter. Ett liknande förslag om utökade möjligheter till heltid för anställda i kommunsektorn finns i motion 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 43. I kommittémotion 2018/19:2632 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 utökas med jämfört med övergångsregeringens förslag. Anslaget utökas med som en generell satsning på välfärden som anslaget minskas med till följd av att olika förslag i budgetmotion påverkar kommunsektorns intäkter och kostnader. Motionärerna avvisar övergångsregeringens förslag om att anvisa i bidrag till s.k. extratjänster inom anslaget 1:5 eftersom föreslår att bidraget avskaffas. I kommittémotion 2018/19:2898 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med i förhållande till övergångsregeringens förslag. Anslaget höjs genom ett ökat generellt bidrag till kommunsektorn med 2019 och genom att bidragen till kommunsektorn höjs till följd av förslag om höjd lön i vårdsektorn under sommarveckorna och högre vårdlöner i glesbygd. Anslaget höjs också som en konsekvens av partiets förslag om en begränsning av antalet barn i förskolans småbarnsgrupper till som mest tolv barn samt att det införs fler timmar för simundervisning på idrottslektionerna. Kommunsektorn kompenseras också för minskade skatteintäkter av partiets förslag om höjd milersättning i reseavdraget. säger motionärerna nej till bidrag inom anslaget för kostnadsfri mammografi, tandvård för unga vuxna och kostnadsfri sjukvård för äldre på sammanlagt . Liknande förslag om stöd för bemanning och höjda löner för sjukvårdspersonal och i glesbygd finns i partimotion 2018/19:2989 yrkandena 18 och 19 av m.fl. (KD). I kommittémotion 2018/19:2951 av m.fl. (L) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning utökas med utöver vad övergångsregeringen föreslår. Anslaget höjs bl.a. till följd av Liberalernas förslag om att skolplikten för nyanlända ska förlängas och att sommarlovet för denna grupp ska förkortas. Anslaget höjs också som en konsekvens av partiets förslag om att antalet undervisningstimmar i och antalet matematiktimmar på högstadiet utökas, att en språkförskola införs, att riksnormen för försörjningsstöd höjs och att ett statsbidrag införs för att öka antalet specialistsjuksköterskor. Tillsammans ger detta en ökning av anslaget med ca . Dessutom kompenseras kommunsektorn för minskade skatteintäkter med som en följd av Liberalernas förslag om sänkt skatt på personaloptioner. säger motionärerna nej till bidrag inom anslaget på . Det handlar om bidragen till tandvård för unga vuxna, avgiftsfri öppenvård för personer samt avgiftsfri cellprovsscreening. Motionärerna avvisar dessutom övergångsregeringens anslag om på anslaget 1:5 Bidrag för arbete med långtidsarbetslöshet. Liberalerna prioriterar i stället åtgärder som stärker långtidsarbetslösas möjligheter till jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället.