bet · H501SkU9 · 2018-03-15 00:00:00 — Kommittén valde därför att inte lämna något förslag om ytterligare skattelättnader, vare sig i form av höjningar av schablonavdraget eller genom någon annan metod som innebär att skatten sänks på privatpersoners inkomster från uthyrning av den egna bostaden. Utredningens förslag bereds fortfarande inom , och utskottet har inte för avsikt att föregå denna beredning. Utskottet noterar även i detta sammanhang att regeringen tillsatte en utredning med syfte att bl.a. föreslå åtgärder som bidrar till att bostadssökande erbjuds fler hyreslägenheter på godtagbara villkor (SOU 2017:86 Hyresmarknad utan svarthandel och otillåten andrahandsuthyrning). Utredningen presenterade sitt betänkande , vari man bl.a. föreslår ändrade bytesregler för hyresrätter och skärpta sanktioner om byten skett mot ersättning, ändrade regler för hyressättning vid andrahandsuthyrning samt strängare åtgärder mot otillåten andrahandsuthyrning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om ändrad kapitalvinstbeskattning vid fastighetsförsäljning och om möjligheten att göra avdrag för ränteutgifter. Jämför reservation 12 (M), 13 (SD) och 14 (C). En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska dras av (45 kap. 33 § IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinstberäkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital, medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i små-hus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovs-möjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som har skett –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättnings-fastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift höjdes kapital-vinstskatten för privatbostäder från av vinsten. Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nämnda omläggningen av bostads-beskattningen är uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomst-slaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovs-belopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av uppskovs-beloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till ett tak om för avyttringar som sker fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs till slopas taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräkningsmetod är en återgång till det system som gällde . Syftet med förändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I motion 2017/18:76 av och (båda SD) föreslås att inlåsningseffekterna av reavinstskatten på bostäder utreds. I motion 2017/18:110 av (SD) föreslås att ett borttagande av vinstskatten vid småhusförsäljning utreds. I motion 2017/18:1227 av (M) anförs att det behövs ökad rörlighet på bostadsmarknaden utan reavinstbeskattning. I kommittémotion 2017/18:1743 av och (båda SD) föreslås att en förändring av villkoren för reavinstbeskattning vid försäljning av bostadsfastigheter och bostadsrätter utreds för att uppnå en rättvis beskattning. I motion 2017/18:2315 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av en permanentbostad, samt att regeringen identifierar vilka negativa konsekvenser den nuvarande eviga reavinstbeskattningen medför samt lämnar förslag till hur en ändrad lag-stiftning skulle kunna utformas. I motion 2017/18:3328 av (M) anförs att regeringen bör överväga att tillsätta en utredning som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinstbeskattningen vid bostadsflytt. I partimotion 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 föreslås uppskovstaket för reavinstskatten slopas permanent och beskattas först när man utträder från bostadsrätts- eller villamarknaden. Vidare anförs att regeringen bör se över hur reavinstbeskattningen långsiktigt kan sänkas. I motion 2017/18:3675 av (M) föreslås att gällande lagstiftning ses över för att åstadkomma en likvärdig behandling vid kapitalvinstbeskattning av bostäder. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 39 föreslås att regeringen genomför en översyn av skatter som bromsar rörligheten på bostadsmarknaden. I kommittémotion 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås att regeringen ser över beskattningen på att köpa, äga och sälja sin bostad. Flera motionärer föreslår utredningar för att förändra möjligheten att göra avdrag för ränteutgifter. I motion 2017/18:2544 av (M) anförs att regeringen bör se över effekterna av förändringar i ränteavdragen. I motion 2017/18:2930 av (M) föreslås att regeringen utreder möjligheten att successivt ta bort ränteavdragen på bostäder. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 30 föreslås att ränteavdragen fasas ut. Liknande yrkanden som de ovan aktuella avstyrktes av utskottet . Utskottet framhöll att på regeringens uppdrag har redovisat flera förslag på ändringar av kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter. Frågan bereds inom . Förutom denna beredning har regeringen infört mer generösa regler för uppskov av kapitalvinstbeskattning för att öka rörligheten på bostads-marknaden samt aviserat ytterligare åtgärder som bl.a. ska öka utbudet av nya hyresbostäder, effektivisera plan- och överklagandeprocesser och främja ett ökat utbud av byggbar mark. Detta sammantaget motiverar utskottet att avstyrka samtliga nu behandlade yrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändrad fastighetsskatt för vindkraftsanläggningar. Jämför reservation 15 (SD). Regeringen föreslog i enlighet med ramöverenskommelsen på energiområdet att fastighetsskatten för vattenkraftverk stegvis sänks med start . har skattesatsen sänkts från till av taxeringsvärdet. sänktes skattesatsen till av taxeringsvärdet, föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet och föreslås skattesatsen sänkas till av taxeringsvärdet. Ändringarna ska träda i kraft successivt vid fyra olika tidpunkter: , , och . Ändringarna ska tillämpas första gången på fastighetsskatt för , 2018, 2019 respektive 2020. I energiöverenskommelsen konstateras att svensk kärnkraft står inför stora investeringsbehov för att möta kommande säkerhetskrav. har beslutat att dessa krav behöver vara uppfyllda 2020 eftersom reaktorerna i annat fall inte får drivas vidare. Det har redan fattats beslut om att fyra reaktorer ska avvecklas till 2020. Kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. Principerna från regeringens proposition 2008/09:163 En sammanhållen klimat- och energipolitik kvarstår och innebär bl.a. följande: • Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. • Kärnkraftsparentesen är förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. • Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. • Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. • Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. I enlighet med energiöverenskommelsen föreslog därför regeringen att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas med start . Skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas i två steg. I ett första steg sänktes skattesatsen , från till per megawatt och kalendermånad av den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftsreaktorn. Det avdrag som medges när reaktorer är ur drift som överstiger 90 kalenderdygn sänktes från till per megawatt och överskjutande kalenderdygn för att avspegla den förändrade skattesatsen. I ett andra avslutande steg upphävdes lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fr.o.m. . Den slopade skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och sänkningen av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk ska enligt energi-överenskommelsen finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft som elintensiv industri ska undantas. Regeringens bedömning är att skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft bör finansieras genom en höjning av normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänstesektorn. För att finansiera skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft behöver normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft sammantaget höjas med . innebär utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer –2018 att en större del av finansierings-behovet uppstår , varför en större del av höjningen av energiskattesatsen också behöver ske . För att finansiera de stegvisa skattesänkningarna för vatten- och kärnkraft i enlighet med energiöverens-kommelsen föreslår regeringen att normalnivån för energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Att energiskattesatsen föreslås höjas i två steg, när skattesänkningarna sker , motiveras främst av att det är önskvärt att begränsa antalet regeländringar. Genom ett första steg höjdes skattesatsen för andra halvan av 2017 med . Denna höjning till föreslås komma till uttryck genom en ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Eftersom helårseffekten av denna skattehöjning uppstår 2018, finansierar energiskattehöjningen 2017 såväl de två stegen i avvecklingen av skatten på termisk effekt i kärnkrafts-reaktorer 2017–2018 som de två första sänkningarna av skattesatsen för vattenkraftverk –2018. Genom ett andra steg föreslås en lagreglerad höjning av skattesatsen motsvarande summan av en indexomräknad skattesats enligt en prognos för prisutvecklingen fram t.o.m. och , vilket innebär en skattesats om för . Höjningen av energiskattesatsen med 2019 bedöms finansiera de två återstående stegen av sänkningarna av fastighetsskattesatsen för vattenkraftverk –2020. I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslås att fastighetsskatten för vindkraft justeras till den normala industrifastighetsskatten. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag i proposition 2016/17:142 Skatteförslag med anledning av energiöverenskommelsen. I propositionen lämnade regeringen förslag på beskattningsändringar som motiverades av ramöverenskommelsen på energiområdet (energiöverenskommelsen). Förslagen innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer fasas ut i två steg och att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks i fyra steg samt att energiskatten på elektrisk kraft höjs i två steg. Vidare lämnas förslag på vissa förenklingar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Utskottet ser inte nu någon anledning att se över fastighetsskatten för elproducerande enheter ytterligare i enlighet med motionärernas önskemål, utan förslaget avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förändrad boende-beskattning. Jämför reservation 16 (SD) och 17 (V). Bakgrund och gällande rätt Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv betalas normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på flera olika fastigheter innebär det flera expeditionsavgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxeringsvärdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighetsavgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . presenterade Utredningen om vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet sitt slutbetänkande Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (SOU 2017:27). Uppdraget var att utreda de samhälls-ekonomiska effekterna av möjligheten att skattefritt sälja fastigheter i paketerad form. I uppdraget ingick att göra ett antal kartläggningar och analyser, bl.a. vad gäller den skattemässiga situationen för företag i fastighetsbranschen, förekomsten av paketering av fastigheter, skattereglernas påverkan på ägar- respektive organisationsstrukturen samt rörligheten i fastighetsbranschen. På grundval av genomförda analyser ska utredaren bedöma om fastighetsbranschen eller investeringar i fastigheter kan anses vara skattemässigt gynnade. Vidare omfattade uppdraget vissa frågor om stämpelskatt. Utredningen föreslår bl.a. sänkt stämpelskatt från till . I motion 2017/18:81 av (SD) anförs att systemet med fastighetsavgift bör utredas för att ändra förutsättningarna så att det blir attraktivare att bosätta sig och att etablera sig i glesbygden genom lägre fastighetsavgift i glesbygden jämfört med i städer. I motion 2017/18:85 föreslår samma motionär att den kommunala fastighetsavgiften slopas. Flera motioner berör rättvisa mellan olika upplåtelseformer för bostäder. I motion 2017/18:1681 av (MP) anförs att det behövs en rättvis skattebelastning av de olika upplåtelseformerna för bostäder. Samma yrkande återkommer i motion 2017/18:1692 av samma motionär. I motion 2017/18:580 av (S) föreslås att regeringen ser över hur rättvisa villkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås. I motion 2017/18:766 av m.fl. (S) föreslås en översyn av rättvisan mellan upplåtelseformerna. I motion 2017/18:696 av (S) anförs att regeringen bör överväga en framtida översyn av de olika skattenivåerna i fråga om olika boendeformer. I motion 2017/18:588 av och (båda S) föreslås att regeringen ser över skatter och ROT-avdrag för hyresrätter. I motion 2017/18:815 av (S) yrkande 1 föreslås att hyresskatten ses över så att den i förlängningen sänks. I motion 2017/18:2518 av (M) anförs att regeringen bör utreda möjligheterna att göra det kostnadsfritt att skriva in ytterligare ägare i en fastighet i efterhand. I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 19 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 26 föreslås att regeringen utreder möjligheten att ge kommuner möjlighet att justera den kommunala fastighetsavgiften så att den helt eller delvis består av markvärdesskatt. I motion 2017/18:2275 av (M) föreslås en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter. I motion 2017/18:3289 av (M) anförs att regeringen bör överväga att avskaffa stämpelskatten vid fastighetsköp. I kommittémotion 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 13, 17 och 21 föreslås att regeringen utreder frågan om beskattning av byggklar mark samt avskaffar den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder och studentrum genom att klassificera dem som elevhem. Vidare anförs att det med dagens system saknas möjlighet att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla nere hyrorna ska skattefria underhållsfonder möjliggöras, för att finansiera framtida renoveringar. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. I motion 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 6 anförs att skattefria underhållsfonder är avdragsgilla för bostadsrättsföreningar men inte för enskilt eller kommunalt ägda bostadsföretag. I motion 2017/18:2300 av (SD) yrkandena 3 och 4 föreslås att studentbostäder klassas som elevhem samt att studentkorridorer beskattas som helhet snarare än enskilda studentrum i en korridor. I motion 2017/18:3372 av (MP) anförs att det behövs rimlig tid för att återuppföra bostadshus efter brand innan tar ställning till eventuell ändrad fastighetsstatus. Enligt motionären är det inte rimligt att småhusägare som utan förskyllan förlorar sin bostad också ska drabbas av stora negativa skatteeffekter. I stället för att en fastighets status omgående ändras efter brand, från bebyggd tomt till obebyggd, och belastas med fastighetsskatt bör fastighetsägaren få rimlig tid att återuppföra ett nytt bostadshus. har överlämnat sitt betänkande Vissa bostadsbeskattningsfrågor (SOU 2014:1) till regeringen. Kommitténs uppdrag har varit att se över beskattningen av hyresbostäder, av delägare i oäkta bostadsföretag och beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Vidare har uppdraget bestått av att utreda reglerna om skattereduktion för ROT-arbete samt skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Eftersom Bostadsbeskattningskommitténs betänkande bereds inom finner utskottet inte anledning att föregå denna beredning. Utskottet finner inte heller att det är motiverat med en översyn av stämpelskatten utöver den som regeringen redan har tagit initiativ till och vars förslag bereds inom . Utskottet har vid tidigare behandlingar av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet vidhåller detta ställnings-tagande. Den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus har på detta sätt fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsförslag om att rikta tillkännagivanden till regeringen om att fastighetsavgiften bör utredas eller slopas. Enligt tidigare lydelse av 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, förkortad FSL, fanns möjlighet att sätta ned fastighetsskatten om en byggnad som var avsedd för användning inte kunnat användas eller hyras ut på grund av eldsvåda eller liknande händelse. Vidare utgjorde samtliga grunder för nedsättning av fastighetsskatten, t.ex. brand, även grund för justering av taxeringsvärdet. Med hänsyn till det angelägna i att förenkla regelverket och mot bakgrund av de principiella betänkligheterna i möjligheten till dubbel skattelättnad ansåg regeringen att nedsättningen skulle utmönstras helt när den föreslog att den statliga fastighetsskatten skulle ersättas med en fastighetsavgift. Utskottet tillstyrkte förslaget, och införde de nya reglerna (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). Utskottet har inte ändrat uppfattning om grunden för att avskaffa nedsättningsmöjligheten. Samtliga motionsförslag i detta avsnitt avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att återinföra skatt på arv, gåvor och förmögenhet. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 29 föreslås att regeringen tar fram lagförslag om att återinföra arvsskatten, eventuellt kompletterat med en återinförd gåvoskatt, samt av förmögenhetsskatten. Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt förslag om att rikta tillkännagivanden till regeringen om att den bör ta fram förslag på återinförande av arvsskatten, gåvoskatten och förmögenhetsskatten, senast i betänkande 2016/17:SkU6.