bet · H501SoU9 · 2018-05-08 00:00:00 — Tandvårdsersättning får inte lämnas för sådana tandvårdsåtgärder som omfattas av ett avtal om abonnemangstandvård. Förbättrad information, kontroll och uppföljning trädde ett antal ändringar i kraft i lagen om statligt tandvårdsstöd. Lagändringarna innebär en förstärkning av sanktionsmöjligheter i form av föreläggande om förhandsprövning och innehållande av ersättning samt att beslut i ärenden om statligt tandvårdsstöd ska gälla (se prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning, bet. 2016/17:SoU20, rskr. 2016/17:278). Genom lagändringar som trädde i kraft har det förtydligats att det i första hand ska vara vårdgivarna som tar emot och besvarar klagomål från patienter och deras närstående. En ny lag (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården reglerar patientnämndernas verksamhet, och i den förtydligas att nämndernas huvuduppgift är att hjälpa patienter att få klagomål besvarade av vårdgivarna. begränsas IVO:s utredningsskyldighet i klagomålsärenden. Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen framgår att en regelbunden och samlad analys av tandvårdsstödet i förhållande till målen för tandvården om en god tandhälsa och tandvård på lika villkor ska genomföras (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 s. 49, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Syftet med detta är att möjliggöra utvärdering av tandvårdsreformens måluppfyllelse. Enligt uppgifter från finns det inte någon närmare tidsangivelse för detta. Ett tandvårdssystem för jämlik tandhälsa (dir. 2018:16) gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurs-effektivt och jämlikt. Föreslagna förändringar ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Utredaren ska analysera skillnader i tandhälsa samt identifiera faktorer och incitament för en mer jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska vidare analysera och överväga åtgärder för att tandvårdssystemet ska uppfattas som mer förutsägbart för såväl patienter och vårdgivare som företrädare för professionerna. Utredaren ska också pröva vilken betydelse prissättningen på tandvårdsmarknaden har för en jämlik tandvård och tandhälsa. Utredaren ska lämna de författningsförslag som bedöms nödvändiga. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag till om att utveckla webbplatsen I regleringsbrevet ges i uppdrag att bidra till en mer heltäckande information om tandvårdsstöden genom att utveckla sin befintliga webbplats. Syftet är att öka kännedomen om det statliga tandvårdsstödet och de tandvårdsstöd som administreras och finansieras av landsting (se prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). ska inhämta synpunkter från (), , , , och andra berörda aktörer. ska löpande informera () om hur arbetet fortskrider. Informationen ska vara utvecklad . Uppdrag till om en pilotenkät I regleringsbrevet ges i uppdrag att utforma och genomföra en pilotenkät till tandvårdspatienter (prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). ska inhämta synpunkter från TLV, SKL, tandvårdsbranschen och andra berörda. Syftet är att undersöka möjligheten att mäta patientbedömd kvalitet på mottagningsnivå och att ge tandvårdspatienter information om densamma. Kvalitetsindikatorerna ska i fortsättningen kunna inkluderas i prisjämförelsetjänsten för tandvård. I arbetet ska belysa de juridiska förutsättningarna för behandling av enkätuppgifter, t.ex. i fråga om personuppgifter. Konsekvenser för den personliga integriteten bör analyseras i samråd med Datainspektionen. Uppdraget ska redovisas . Uppdrag till TLV om en prisjämförelsetjänst TLV har ett regeringsuppdrag att, i samråd med , Folktandvården, Privattandläkarna och SKL, etablera en webbaserad prisjämförelsetjänst (S2016/07424/FS delvis). Prisjämförelsetjänsten ska vara objektiv, konkurrensneutral, icke-diskriminerande och fri från kommersiella intressen. Den ska öka möjligheten för allmänheten att få en bild av prisnivåerna inom tandvården och möjliggöra jämförelser mellan olika vårdgivare. Uppdraget ska redovisas . lämnades en delredovisning. I delredovisningen beskrivs prisjämförelsetjänstens uppbyggnad, metod för redovisning av de prisnivåer som kommer att presenteras, juridiska förutsättningar för en sådan tjänst samt konsekvenser för berörda parter, främst tandvårdsmottagningar och . Uppdrag till om samverkan I regleringsbrevet ges i uppdrag att kartlägga och analysera de hinder som finns för ändamålsenlig samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård där det finns en tydlig ömsesidig nytta med ökad samordning för ett effektivt omhändertagande efter behov samt lämna förslag på hur samverkan mellan de två systemen kan förbättras (prop. 2016/17:153 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning). ska inhämta synpunkter från SKL, tandvårdsbranschen och andra relevanta aktörer. ska belysa hur tandvårdens och hälso- och sjukvårdens processer kan knytas samman där det finns beröringspunkter, t.ex. vad gäller processer, vårdkedjor och ekonomi. Även inom utbyte av e-tjänster mellan systemen, t.ex. inom journalföring och receptförskrivning, finns det potential för effektivitetsvinster. Vidare ska det belysas hur hälso- och sjukvårdens och tandvårdens kunskaper om orsakssamband mellan munhälsa och allmänhälsa kan öka liksom hur hälso- och sjukvården och tandvården ömsesidigt och inom respektive system kan bidra till utredning och behandling. En utgångspunkt för uppdraget är att nuvarande ansvarsfördelning och finansiering ligger fast. De förbättringsmöjligheter som identifieras bör kunna åstadkommas inom nuvarande formella ramar. ska redovisa kostnadsberäkningar på de förslag som lämnas samt beakta såväl jämställdhets- som jämlikhetsperspektivet i uppdraget. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning av uppdraget ska lämnas . Vårdanalys – Tandlösa tandvårdsstöd lämnade Vårdanalys rapporten tandvårdsstöd – En analys av hur tandvårdsstöd fungerar för den äldre befolkningen (2015:3). I rapporten fokuseras på följande tandvårdsstöd: särskilt tandvårdsbidrag, tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för personer . Vårdanalys lämnar tre rekommendationer i rapporten. – Genomför åtgärder som på kort sikt gör att fler äldre får ta del av tandvårdsstöden på lika villkor. – Utred hur tandvårdssystemet kan förbättras utifrån ett patient- och medborgarperspektiv. – Stärk kunskapsutvecklingen och kunskapsstyrningen inom äldretandvården. Ett tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter lämnades utredningen tandvårdsstöd för alla – fler och starkare patienter (2015:76). Utredningens uppdrag hade varit att genomföra en samlad utvärdering av tandvårdsreform, med tonvikt på frågor om information om tandvårdsstödet, besöksfrekvenser i tandvården, prisjämförelsetjänsten för tandvård samt uppföljning och kontroll. I regleringsbrevet fick i uppdrag att genomföra en samlad utvärdering på nationell nivå av samtliga tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338) och det statliga särskilda tandvårdsbidraget samt lämna förslag på eventuella förbättringar. Förslag på möjliga förbättringar får inte innebära en utvidgning av det offentliga åtagandet och inte heller ge upphov till utgiftsökningar för det offentliga. Utvärderingen ska göras i enlighet med regeringens proposition Tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar (prop. 2011/12:7). Bland annat ska utvärderingen fokusera på hur olika tandvårdsstöd påverkar vilken tandvård som utförs, liksom om tandvårdsstödens mål uppnås. Vidare ska de patientgrupper som omfattas av de olika tandvårdsstöden analyseras och eventuella behov av förändringar av grupper med hänsyn till ny kunskap och teknisk och medicinsk utveckling uppmärksammas. Även tandvårdsförordningens utformning i relation till utveckling av såväl kunskap och teknik som praxis ska studeras. En delredovisning lämnades med fokus på juridiska utgångspunkter, svårigheter för tillämpning av tandvårdsstöden samt en beskrivning av hur det särskilda tandvårdsstödet använts sedan bidraget infördes (Utvärdering av tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen och det särskilda tandvårdsbidraget). Uppdraget ska slutredovisas . Socialförsäkringsrapport 2017:10 () I rapporten kan bli bättre på att motverka överutnyttjande och bedrägeri med statligt tandvårdsstöd? (2017:10) redovisas resultatet av en översyn av arbete med att motverka överutnyttjande och bedrägeri i fråga om det statliga tandvårdsstödet. Syftet med översynen är att identifiera brister i arbetet och föreslå effektiva åtgärder för att motverka felaktiga utbetalningar. har tagit fram en handlingsplan med anledning av det som kommit fram genom rapporten. Överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling (RiR 2017:19) har granskat överutnyttjandet till följd av överbehandling inom det statliga tandvårdsstödet. granskning visar att överutnyttjande i form av överbehandling förekommer bland främst de som utgörs av de privata tandläkarmottagningarna. I skrivelse 2017/18:65 om överutnyttjande av tandvårdsstödet till följd av överbehandling (bet. 2017/18:SoU7) anför regeringen att, med anledning av de indikatorer den fått om att det statliga tandvårdsstödet missbrukas av vissa vårdgivare, den nu utreder förutsättningarna för att ge utökad möjlighet att från ersättningssystemet kunna avansluta tandvårdsrådgivare som missköter sig. Utskottet har behandlat regeringens skrivelse i betänkande 2017/18:SoU7. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Med anledning av ett motionsyrkande föreslår utskottet ett tillkännagivande (reservation från S, MP, V). I det pågående arbetet med att utreda förutsättningarna för att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från ersättningssystemet bör regeringen beakta att likvärdiga villkor liksom likvärdig tillsyn och uppföljning ska gälla för alla aktörer som verkar inom tandvården oavsett driftsform. följde utskottet (rskr. 2017/18:187). Enligt uppgift från utreds förutsättningarna för att ge utökad möjlighet att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från ersättningssystemet. Regleringen kommer att ske i förordning, och en sådan kan vara att vänta . När det gäller frågorna om en jämlik tandvård noterar utskottet den tillsatta utredningen med uppdraget att utreda och lämna förslag till hur tandvårdssystemet kan utvecklas för att bli mer resurseffektivt och jämlikt (dir. 2018:16) och att de föreslagna ändringarna ska gynna en regelbunden och förebyggande tandvård och syfta till att minska skillnaderna i tandhälsa i befolkningen. Resultatet av utredningen bör inte föregripas. Motionerna 2016/17:1059 (MP), 2017/18:719 (S), 2017/18:1144 (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:2099 (MP) bör därför avslås. Det är angeläget att var och en kan få kännedom om de förmåner som han eller hon är berättigad till och kan jämföra olika vårdgivares erbjudanden. Utskottet ser därför positivt på uppdraget till att utveckla sin befintliga webbplats med syftet att öka kännedomen om det statliga tandvårdsstödet och de tandvårdsstöd som administreras och finansieras av landstingen. Utskottet noterar även uppdraget till att etablera en webbaserad prisjämförelsetjänst med syftet att öka möjligheten för allmänheten att få en bild av prisnivåerna inom tandvården och göra det möjligt att göra jämförelser mellan olika vårdgivare. Motionerna 2015/16:3226 (M) yrkande 60, 2017/18:1850 (L) yrkande 4 och 2017/18:3066 (M) yrkande 7 bör avslås. Utskottet noterar det lämnade uppdraget till att kartlägga och analysera de hinder som finns för en ändamålsenlig samverkan mellan tandvård och hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår att belysa hur tandvårdens och hälso- och sjukvårdens processer kan knytas samman där det finns beröringspunkter t.ex. vad gäller processer, vårdkedjor och ekonomi. Vidare ska det belysas hur hälso- och sjukvårdens och tandvårdens kunskaper om orsakssamband mellan munhälsa och allmänhälsa kan öka liksom hur hälso- och sjukvården och tandvården ömsesidigt inom respektive system kan bidra till utredning och behandling. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:872 (S) och 2017/18:3066 (M) yrkandena 1 och 5. Motionerna bör avslås. Inte heller när det gäller motionerna 2017/18:1850 (L) yrkande 5 och 2017/18:3066 (M) 6 finns det skäl för ett initiativ från . Motionerna bör avslås. När det gäller frågor om översyn och utvärdering av tandvårdsstöd för äldre och personer med funktionsnedsättning noterar utskottet pågående uppdrag att genomföra en samlad utvärdering på nationell nivå av alla tandvårdsstöd som regleras genom tandvårdsförordningen (1998:1338) och det statliga särskilda tandvårdsbidraget samt lämna förslag på eventuella förbättringar. Resultatet av utvärderingen bör inte föregripas. Motionerna 2017/18:1850 (L) yrkande 6 och 2017/18:3066 (M) yrkandena 2–4 bör avslås. Även motion 2017/18:3066 (M) yrkande 9 bör avslås. Det är av största vikt att hindra felaktigt nyttjande av tandvårdsstödet. Utskottet kan konstatera att sanktionsmöjligheter förstärkts gentemot tandvårdsgivare som inte fullgör sina skyldigheter och att regeringen utreder förutsättningarna att ge utökad möjlighet att avansluta tandvårdsgivare som missköter sig från ersättningssystemet. När det gäller klagomålshanteringen noterar utskottet den nya lagen om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården där det förtydligas att patientnämndernas huvuduppgift är att hjälpa patienter att få klagomål besvarade av vårdgivarna. Motion 2017/18:3066 (M) yrkandena 8 och 10 bör avslås. Utskottet noterar att enligt tandvårdslagen ska erbjuda tandvård till personer som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling . Av tandvårdsförordningen framgår att tandskada som uppstått vid epileptiskt anfall kvalificerar till sådan behandling. Vidare framgår av förordningen om statligt tandvårdsstöd att särskilt tandvårdsbidrag lämnas bl.a. om patienten är muntorr på grund av långvarig läkemedelsbehandling eller av strålbehandling. Det som anförs i motionerna 2017/18:1214 (C) och 2017/18:1246 (M) ger inte skäl för någon åtgärd från sida. Motionerna bör avslås. Avtal om abonnemangstandvård, även kallat frisktandvårdsavtal, är ett avtal mellan vårdgivaren och patienten om att vårdgivaren av till ett fast pris ska utföra viss tandvård på patienten. Utskottet noterar att tandvårdsersättning inte får lämnas för sådana tandvårdsåtgärder som omfattas av ett avtal om abonnemangstandvård. Motionerna 2015/16:2568 (KD) yrkande 42 och 2016/17:3305 (KD) yrkande 44 bör avslås. Det som anförs i motion 2017/18:1435 (M) ger inte skäl att föreslå någon åtgärd från sida. Motionen bör avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (L) och 7 (KD). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2014/15:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor, 2014/15:SoU11 Äldrefrågor, 2015/16:SoU7 Hälso- och sjukvårdsfrågor, 2015/16:SoU17 Avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården, 2016/17:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 2016/17:SoU5 En ny hälso- och sjukvårdslag, 2016/17:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor, 2016/17:SoU19 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården och 2016/17:SoU20 Det statliga tandvårdsstödet – förbättrad information, kontroll och uppföljning. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen. Motionsyrkandena bör avslås. och styrning, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 8 samt 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 14 samt 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1216 av (M) yrkande 2, 2017/18:136 av (L), 2017/18:1400 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1, 9, 21, 25–27, 38, 54, 55, 57, 60, 67 och 76 samt 2017/18:2143 av (S) yrkandena 1 och 2. Vi vill skapa förutsättningar för att styrningen av vården ska utgå från patienten. Vi anser även att universitetssjukhusen behöver fördjupa sitt samarbete ytterligare inom flera områden, inte minst för att säkerställa att patienten får en sammanhållen vårdkedja. Vidare behövs det ett uppdrag om nära vård till landsting, regioner och kommuner i syfte att uppnå starkare samverkan mellan och inom beslutsnivåer för att stärka patienten. Regeringen bör återkomma med förslag om hur detta kan uppnås. och styrning, punkt 1 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1, 9, 21, 25–27, 38, 54, 55, 57, 60, 67 och 76 samt 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1216 av (M) yrkande 2, 2017/18:136 av (L), 2017/18:1400 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2143 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 8 samt 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 14. Vi anser att tillgängligheten inom hälso- och sjukvården måste öka. För att uppnå det krävs många olika insatser, resursmässigt såväl som organisatoriska förändringar. För att säkerställa en jämlik, tillgänglig sjukvård av hög kvalitet anser vi att staten bör ta ett tydligare ansvar än för sjukvårdens styrning och finansiering. bör staten helt överta landstingens och regionernas roll som beställare och finansiär av sjukvård. Vidare anser vi att en av sjukvårdens enskilt viktigaste frågor är att komma till rätta med vårdplatsbristen. För att få en helhetsbild av väntetiderna och tillgängligheten på samtliga sjukhus och vårdinrättningar i hela landet och för att kunna utnyttja befintliga resurser på ett effektivare sätt anser vi att ett nytt nationellt it-stöd och förbättrad patientinformation bör tas fram. Vidare anser vi att landstingen ska upprätta samverkansavtal med offentliga och privata vårdgivare inrikes och utrikes så att de kan garantera och tillgodose utredning, behandling eller operation för svenska patienter inom vårdgarantin. Vi anser även att det ska inrättas särskilda snabbspår på akuten för de äldre patienterna så att deras omhändertagande förbättras – som det kan minska trycket på akutmottagningen. Vi anser att väntetiderna inom akutsjukvården ska minskas så att ingen ska behöva vänta i på passande vårdinsats. Det bör även införas lagstadgade tillgänglighetskrav och mål för hur skadade och svårt sjuka patienter ska nås med ambulans inom . Slutligen anser vi att det bör införas säkerhetsklassade vårdplatser för riskpatienter. Regeringen bör återkomma till med förslag enligt ovan. och styrning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:1216 av (M) yrkande 2, 2017/18:136 av (L), 2017/18:1400 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1, 9, 21, 25–27, 38, 54, 55, 57, 60, 67 och 76, 2017/18:2143 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 8 samt 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 14. Den högspecialiserade hälso- och sjukvården för barn har utvecklats snabbt . Sjukvården kan göra saker som för bara sedan var otänkbara. Kompetensförsörjningen måste givetvis säkras, men det är också av vikt att den kompetens som redan finns kontinuerligt sprids och används. Enligt min mening bör regeringen därför utreda möjligheten att – i samarbete med regionsjukhusen – på lämpligt ställe etablera ett kunskapscenter för att samla, sprida och koordinera samt utveckla kompetens inom specialistvården för barn och unga. Primärvårdens organisation, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:1102 av Finn och (båda M), 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:1261 av Finn och (båda M), 2017/18:2230 av (S), 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 12 samt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 55. Det finns många äldre personer som lider av psykisk ohälsa inom framför allt primärvården och äldreomsorgen, ofta utan tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. För att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa anser vi att det är viktigt att primärvården har tillgång till specialistpsykiatrins kompetens. Regeringen bör se över denna fråga. Primärvårdens organisation, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2016/17:1102 av Finn och (båda M), 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:1261 av Finn och (båda M), 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2230 av (S) och 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 12. En av de viktigaste förändringarna som gett en stark primärvård är att läkare fått möjlighet att driva egna verksamheter i liten skala. Därför anser jag att regeringen ska agera för en förändring som innebär att denna vård ska kunna bestå av både större vårdcentraler och mindre mottagningar med bara en läkare och en sjuksköterska. På så sätt kan det bli möjligt för en läkare utan eget kapital att starta egen mottagning med ett mer begränsat åtagande, medan övrig primärvård kan erbjudas på annat sätt. En sådan förändring skulle också öka förutsättningarna för att bedriva vård även i mer glest befolkade delar av landet. Primärvårdens organisation, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 12 samt 2016/17:1102 av Finn och (båda M), 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:1261 av Finn och (båda M), 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:2230 av (S) och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 55. Enligt min mening bör möjligheterna till utökade öppettider, digitalisering, mobila team och insatser för en fast personalbemanning i primärvården utredas. Vidare bör regeringen låta utreda hur primärvårdens arbete mot familjer ytterligare kan stärkas med riktade och uppsökande insatser för barn upp till skolåldern. Första linjens sjukvård m.m., punkt 3 (SD, KD) av (KD), Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 31 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:2940 av m.fl. (V) yrkande 13. Satsningar på samverkan och arbetet med att ge vård på rätt nivå måste fortsätta och tillämpas runt om i landet. Vi vill öka tillgängligheten av förebyggande arbete och den s.k. första linjen (primärvården, elevhälsan, ungdomsmottagningar).