bet · H601SkU1 · 2018-12-18 00:00:00 — Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 3. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar , och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsen och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis, snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi det förslag som övergångsregeringen föreslår också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats, får partierna i lägga fram sin egna ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 3. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Då har ställt sig bakom ett annat budgetförslag och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där, har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotionerna. anslagsfördelning i statsbudgeten inom ramen för utgiftsområde 3 innebär tillökningar av resurser till alla tre myndigheterna, men vi gör en extra satsning på . Det är vår bedömning att de största behoven i nutid finns inom till följd av myndighetens ekonomiska situation och den förda migrations- och rättspolitiken. För , med underskott och stundande resursneddragningar, satsar vi på ett återställande av en balanserad budget, på gränsskydd vid både in- och utförsel, kontrollverksamhet och brottsbekämpning, på teknikinvesteringar och digitalisering, myndighetssamverkan samt utvecklad företagsservice och regelförenkling. När det gäller satsar vi på arbetet med internationella skatteavtal och arbetet emot skattebrott genom skattekontroller. Vi prioriterar ordning och reda i folkbokföringen och vill säkerställa skattefinansieringen av trygghet och välfärd. vill också se ett utvecklat arbete för ett företagsvänligt myndighetsförfarande genom regelförenklingar. När det gäller vill vi att myndigheten ska samverka med andra myndigheter och att de aktivt bidrar till regelförenklingar inom sitt förfarande. Vi vill utveckla myndigheten som stödfunktion vid indrivning av skatteskulder och fordringar men även att myndigheten förstärker arbetet mot överskuldsättning. föreslår vi att anslaget till ökas med , att anslaget till ökas med och att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (C) Per Åsling (C) anför: Ett fungerande skattesystem och ett fungerande betalningssystemen är grunden för att ett ekonomiskt system ska fungera. Det är våra tre fiskala myndigheter som ska säkerställa detta. De skatter vi beslutar om måste uppfattas som rimliga och syftet med att de tas in ska inte kunna missförstås. Legitimitet, rättssäkerhet och transparens måste genomsyra alla aspekter av lagstiftningen, vars effekter våra tre myndigheter i stor utsträckning ska hantera. , och är centrala för det svenska rättssamhället. Både individer och företag måste känna förtroende för det myndigheterna gör. Förutsägbarhet och tydliga regler är då helt avgörande. Att på ett rättssäkert och effektivt sätt säkerställa att beslutade skatter betalas in är en grundförutsättning för finansieringen av viktig offentlig verksamhet. Det är också en fråga om likabehandling och värnandet av tilliten till det offentliga. Servicen hos våra tre myndigheter , och har kontinuerligt förbättrats och ska fortsätta förbättras. Det för med sig ett alltmer utbrett användande av e-tjänster. är statens närvaro i hela landet central för samhället i stort. Jag anser att anslaget till ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Detta till följd av förslag om att stärka arbete med att hantera information till lantbrukare och handläggningen av lantbrukarnas deklarationer. Av samma anledning ska anslaget öka med 2020 och 2021 i förhållande till regeringens förslag. är ett litet exportberoende land och handeln med andra länder är betydelsefull för våra jobb och vår ekonomi. Att verksamhet fungerar bra är viktigt för att handeln, med varuflöden in i och ut ur vårt land, ska fungera väl för våra företag. Det är avgörande ur ett globalt konkurrensperspektiv. behöver tullen vara säker, för att hålla ordning i landet. har två huvudsakliga uppgifter som måste tillgodoses: dels uppbörd, dvs. att ta ut tullar, skatter och andra avgifter, och dels brottsbekämpning, där bl.a. olaglig införsel av alkohol, drogsmuggling och vapensmuggling ska beivras. behöver verktyg för att stärka sitt arbete med att skydda våra gränser och att upprätthålla goda förutsättningar för våra företag att bedriva handel med andra länder. Det är viktigt för lag och ordning, men även för att garantera att våra företag står sig konkurrenskraftiga mot andra länder. I en globaliserad värld sätts tullens verksamhet på prov och det är viktigt att med riktade åtgärder se till att bekämpa organiserad brottslighet. ska vi vara öppna mot omvärlden. behöver säkerställa att har en lagstiftning som är ändamålsenlig för verksamheten. Eftersom har ställt sig bakom ett annat budgetförslag och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3. Anslag inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, punkt 1 (L) (L) anför: Det ska vara lätt för medborgare och företag att göra rätt för sig. Den som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. Detta ska gälla oavsett exempelvis geografisk hemvist, kön, funktionsnedsättning, religion eller etnisk bakgrund. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva ansvarar för ska vara så enkla som möjligt. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att myndighetsutövningen är enhetlig och rättssäker. Det gäller t.ex. handläggningstider och rättstillämpning. Myndigheterna inom området ska därför fortsätta att prioritera insatser för att ytterligare förbättra dessa delar av verksamheten. En väl fungerande skatteadministration och skatteuppbörd är central i ett välfungerande samhälle. Medborgarnas förtroende för skattesystemet är avgörande för möjligheten att upprätthålla finansieringen av den offentliga sektorn. De förändringar som gjorts på skatteområdet under föregående mandatperiod riskerar i flera fall att försämra skattesystemets legitimitet och den långsiktiga skattemoralen. Medborgarens kontakt med myndigheter inom området bör även förbättras genom ett fortsatt arbete för att tillgodogöra sig myndighetsservice på elektronisk väg. Hit hör exempelvis tjänsten Mina meddelanden. Antalet användare av denna tjänst har passerat 2 800 000, vilket är glädjande. Liberalernas grundsyn är att huvudregeln för all offentlig posthantering ska vara att den sker digitalt, via antingen Mina meddelanden eller annan e-tjänst, såvida inte användaren begär att kommunikationen sker på annat sätt. Ansvaret för Mina meddelanden har övertagits av Myndigheten för digital förvaltning. En rapport från Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att s.k. onödig efterfrågan (dvs. ärenden som kommer in till myndigheten efter att medborgarens tidigare kontakter eller informationssökning inte har lett till önskat resultat) uppgår till vid kontakter med skatteupplysning när det gäller samtal om beskattning och folkbokföring. Detta visar tydligt att det finns mer att göra för att förbättra utformningen av blanketter och webblösningar, särskilt med avseende på språket. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig, konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och företag i delningsekonomin, såsom Uber, Airbnb och Taskrunner. Men i har politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till denna utveckling. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skatteinbetalningar och för att kontrollera om så skett. I har skattemyndigheten slutit avtal mellan företag i delningsekonomin som åtar sig att automatiskt förse myndigheten med alla nödvändiga uppgifter för att kunna fatta rätt skattebeslut. Ett motsvarande avtal håller på att tas fram också i . Liberalerna föreslår att regeringen ger i uppgift att ta fram en auktoriserad app eller annan teknisk lösning där erbjuder en enkel möjlighet för aktörer i delningsekonomin att genom sin egen app direktrapportera in nödvändiga kontrolluppgifter. En sådan auktorisation ändrar i sig inte skatteplikten, men skapar en trygghet för både köpare och säljare om lagligheten i transaktionen, och utgör således en grund för den bredare delningsekonomin att utvecklas som intäkter till vår gemensamma välfärd säkerställs. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi innebär att hoten mot befintliga skattebaser ökar. har att förhålla sig till behovet av internationellt konkurrenskraftiga skatter, såväl i utformning som nivåer. Den senaste tidens uppmärksammade exempel på skatteflykt och misstänkta skattebrott accentuerar också behovet av tillräckliga regelverk och resurser för att mota sådana yttringar. Liberalerna har här föreslagit bl.a. en vidare definition av begreppet högriskkund i svensk penningtvättslagstiftning, vilket skulle tvinga banker och finansinstitut att vidta ytterligare åtgärder och kontroller. Det är också fortsatt viktigt att myndigheterna inom utgiftsområdet samverkar med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. För Liberalerna är internationalisering, utbyten och handel positiva och för samhällets utveckling helt avgörande företeelser. Detta ställer särskilda krav på en väl fungerande och rättssäker myndighetsutövning av tullkaraktär. Tullen är en del av vår första försvarslinje när det gäller såväl otillbörlig varukonkurrens som internationell brottslighet och terrorism. För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom en avvägning mellan två skilda mål. Verket ska dels eftersträva säkerhet i leveranskedjan och förebygga och bekämpa brottslighet inom tullområdet samt verkställa uppbörden av beslutade tullsatser, skatter och avgifter, och dels eftersträva att medborgare och företag känner förtroende för verksamhet, i synnerhet att tullförfarandet ska vara enkelt och obyråkratiskt. Detta är en svår balansgång, särskilt i då in- och utflödet av varor och människor är stort och tullen därför pressad. är rättsstatens frontlinje i kampen mot illegal införsel av vapen, narkotika och andra föremål som utgör en del av den grova, organiserade brottsligheten. För att försvara medborgarnas frihet och trygghet i alla delar av landet krävs en genomgripande upprustning av rättsstatens förmåga att förhindra och bekämpa brott. På grund av detta är det väsentligt att får ytterligare tillskott. För att ytterligare stärka brottsbekämpande förmåga anslår Liberalerna resursökningar om under anslaget 1:2. Anslagshöjningen förutsätts bli permanent och motsvarar alltså . Inom tullområdet vill Liberalerna markera vikten av att fullt ut deltar i och aktivt verkar för fler EU-gemensamma lösningar. Den unionstullkodex som började tillämpas är i detta perspektiv mycket välkommen. väntade utträde ur EU kommer att ställa stora krav på tullverksamheten. Med tanke på detta finns det anledning att se över förändrade förutsättningar. Detta gäller i synnerhet de förändringar i handelsflöden som kan tänkas uppstå vid ett förändrat regelverk och de förändrade behov som följer för kontroll av klareringar och bedömning av uppbörd. Liberalerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslaget 1:1, 1:2 samt 1:3. Eftersom har ställt sig bakom ett annat budgetförslag och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där, har jag valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 3. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 3: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:62 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utveckla metoderna för indrivning och att motverka de negativa effekterna för samhället av vissa indrivningsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla metoder för att försvåra indrivning av ogiltiga fordringar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att intensifiera arbetet med att motverka överskuldsättning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att intensifiera sina ansträngningar mot organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att föreslå lagändringar som kan bidra till regelförenklingar och effektivitetshöjning inom dess verksamhetsområde och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:63 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydligare fokus på utveckling av skatteavtal och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrikta arbete mot skatteundandragande och vinstförflyttning mot globala insatser inom ramen för OECD-arbetet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa finansieringen av trygghet och välfärd och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla ett företagsvänligt myndighetsförfarande och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med regelförenkling och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ordning och reda i folkbokföringen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler skattekontroller och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:133 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beväpning av tulltjänstemän och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om befogenheter att kvarhålla gods i väntan på polis och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om befogenheter att ingripa mot läkemedelsinförsel och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra personskyddet och säkerheten för tullpersonal och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:137 av m.fl. (SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppvisande av tillståndsbevis för vapeninförsel för tullen vid gränspassering och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:265 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta tullinspektörer utrustas med tjänstevapen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:368 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa databaser för tullpersonal och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa insynsskydd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över eventuella teknikproblem och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillgodose behovet av profileringslistor och riskindikatorer och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge befogenheter att beslagta gods för att sedan lämna en eventuell förundersökning till polisen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla möjligheten för tulltjänstemän att beväpna sig och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tidsfördelningen inom och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra vapenträning för fler tulltjänstemän och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:427 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot den organiserade kriminaliteten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka insatserna för att förbättra personskyddet och säkerheten i övrigt för personalen i gränsskyddet och brottsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka satsningarna på digitalisering och annan it-utveckling som krävs för att uppfylla kraven i den nya unionstullkodexen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka satsningarna på it-utveckling som krävs för att kunna ge adekvat service till företag som arbetar med import och export, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka förmåga att eftersöka och hantera illegal utförsel och tillkännager detta för regeringen.