bet · H501SkU8 · 2018-03-16 00:00:00 — Vi vill att regeringen noga utvärderar effekterna av de förändringar som genomförts för såväl RUT- som ROT-avdraget och hur de påverkar sysselsättningen. införde den dåvarande alliansregeringen en avdragsrätt för gåvor till välgörande ändamål. Syftet var att stimulera den ideella sektorn och öka dess möjligheter att långsiktigt och stadigvarande samla in medel till de som behöver det allra mest. Möjligheten att donera pengar och då få göra ett skatteavdrag användes av närmare 800 000 personer. Civilsamhället bör utgöra samhällets ryggrad. Systemet med avdragsrätt för gåvor till vissa ideella organisationer innebar att den som gav pengar till exempelvis hjälpverksamhet eller forskning kunde göra ett skatteavdrag för detta. Bakgrunden till avdragsrätten var att pengar som används för att stödja det civila samhället inte ska beskattas lika hårt som övrigt kapital. Redan första året då skattereduktionen för gåvor till den ideella sektorn infördes ökade den genomsnittliga gåvan markant. Vi beklagar att regeringen har rivit upp reduktionen, eftersom den riskerar att försvaga det civila samhället. Vi vill därför att regeringen utvärderar effekterna av att skattereduktionen avskaffats. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Expertskatt, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:2956 av (M) yrkandena 1 och 2. För att kunna attrahera utländska forskare och andra nyckelpersoner till svenskt arbetsliv har , i likhet med flera andra länder, infört en särskild skattelättnad för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner, den s.k. expertskatten. Kriterierna för skatten varierar stort i olika länder och utvärderingar som gjorts visar att detta också får effekt på antalet rekryteringar av experter, specialister och forskare i landet. Antalet forskare och nyckelpersoner som utnyttjar expertskatten i är betydligt fler än i . I sammanhanget ska man beakta att är ett större land och har fler stora företag än . med fokus på experter, forskare och specialister menar att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller än i . För att förbättra möjligheterna att attrahera utländska experter, specialister och forskare till den svenska arbetsmarknaden och till svenska företag bör möjligheterna till skattelättnad för utländska experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner ses över – både när det gäller den tidsperiod som skattelättnaden kan användas och den inkomstgräns som reglerar vilka som kan ansöka om skattelättnad. konkurrenskraft är beroende av att vi kan attrahera spetskompetens. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdrag, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 7–9 och 2017/18:619 av (S), 2017/18:631 av (KD), 2017/18:728 av (M) yrkandena 1–6, 2017/18:815 av (S) yrkande 2, 2017/18:818 av och (båda S), 2017/18:830 av m.fl. (S), 2017/18:954 av (C), 2017/18:992 av (M), 2017/18:1023 av (KD) yrkande 4, 2017/18:1044 av och (båda M), 2017/18:1084 av och (båda S), 2017/18:1220 av (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1305 av och (båda M), 2017/18:1457 av m.fl. (S), 2017/18:1500 av och (båda C), 2017/18:1532 av (M), 2017/18:1706 av (M), 2017/18:1882 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2260 av (M), 2017/18:2454 av (M), 2017/18:2465 av och (båda C), 2017/18:2477 av (M), 2017/18:2509 av (M), 2017/18:2591 av (M), 2017/18:2592 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2017/18:3093 av Boriana (M), 2017/18:3218 av (M), 2017/18:3280 av (M), 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 22, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 13. Äldre är bland de flitigaste användarna av RUT-avdraget som de ofta har knappa resurser. Det finns därför anledning att utreda om avdragsrätten för personer ska höjas från av arbetskostnaden. Det skulle öka äldres möjlighet att köpa RUT-tjänster och tillgodose deras varierande behov. Många anhöriga hjälper sina äldre släktingar med en mängd praktiska sysslor i hemmet som de arbetar heltid. För att möta seniorers utökade behov av hjälp i hemmet bör det utredas om RUT-avdraget kan förenklas och breddas för dem för att på så sätt fler och enklare tjänster i hemmet ska ge rätt till en skattereduktion. Ett bredare HEM-avdrag innebär en stor omläggning och bör i ett första steg riktas till dem som behöver det mest – de äldre. Omläggningen möjliggör innovation och tillväxt i RUT-sektorn som man måste säkerställa att förändringen leder till en reell sysselsättningsökning och att fusk och missbruk stävjas. Man kan exempelvis överväga att införa ett tak på hur stor skattereduktionen får vara för att undvika att mer exklusiva tjänster omfattas av RUT-systemet. RUT-tjänster kan köpas av den som bor i bostaden där tjänsten utförs. RUT-tjänster kan också köpas för att utföras i en förälders bostad. För att förenkla regelverket och göra det mer likvärdigt bör möjligheten att köpa tjänster i föräldrars bostad breddas till att omfatta samtliga närstående familjemedlemmar, dvs. även syskon och barn. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdrag, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 22 och 2017/18:619 av (S), 2017/18:631 av (KD), 2017/18:728 av (M) yrkandena 1–6, 2017/18:815 av (S) yrkande 2, 2017/18:818 av och (båda S), 2017/18:830 av m.fl. (S), 2017/18:954 av (C), 2017/18:992 av (M), 2017/18:1023 av (KD) yrkande 4, 2017/18:1044 av och (båda M), 2017/18:1084 av och (båda S), 2017/18:1220 av (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1305 av och (båda M), 2017/18:1457 av m.fl. (S), 2017/18:1500 av och (båda C), 2017/18:1532 av (M), 2017/18:1706 av (M), 2017/18:1882 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2260 av (M), 2017/18:2454 av (M), 2017/18:2465 av och (båda C), 2017/18:2477 av (M), 2017/18:2509 av (M), 2017/18:2591 av (M), 2017/18:2592 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2017/18:3093 av Boriana (M), 2017/18:3218 av (M), 2017/18:3280 av (M), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 7–9. Kulturhistoriskt värdefulla byggnader utgör en viktig del av kulturarvet och lyfter fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdrag, punkt 7 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1220 av (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1500 av och (båda C), 2017/18:1882 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2465 av och (båda C) och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:619 av (S), 2017/18:631 av (KD), 2017/18:728 av (M) yrkandena 1–6, 2017/18:815 av (S) yrkande 2, 2017/18:818 av och (båda S), 2017/18:830 av m.fl. (S), 2017/18:954 av (C), 2017/18:992 av (M), 2017/18:1023 av (KD) yrkande 4, 2017/18:1044 av och (båda M), 2017/18:1084 av och (båda S), 2017/18:1305 av och (båda M), 2017/18:1457 av m.fl. (S), 2017/18:1532 av (M), 2017/18:1706 av (M), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2260 av (M), 2017/18:2454 av (M), 2017/18:2477 av (M), 2017/18:2509 av (M), 2017/18:2591 av (M), 2017/18:2592 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2017/18:3093 av Boriana (M), 2017/18:3218 av (M), 2017/18:3280 av (M), 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 22, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 7–9. RUT-reformen har skapat möjligheter för familjer att klara vardagen. Den har frigjort tid för ökat arbetsmarknadsdeltagande och ökade arbetsinkomster. Det har lett till att fler har fått sitt första jobb och startat sitt första företag. Tack vare det RUT-avdrag som infördes av Alliansregeringen har efterfrågan på hushållsnära tjänster ökat stadigt . Det har lett till många nya jobb och minskat svartjobb samt underlättat livet för många småbarnsfamiljer och många äldre. Dessa jobb har vuxit fram utan några sänkta löner, subventionerade anställningar eller uppfinningsrikedom vad gäller olika arbetsmarknadsåtgärder. När något fungerar bra är det naturligt att utöka möjligheterna för avdraget, som enligt flera bedömare beskrivs som kostnadseffektivt. Jag anser att möjligheten att använda avdraget för tjänster som enklare matlagning i hemmet och läxläsning ska återinföras. Utöver dessa är också tvätt av textilier utanför hemmet en tjänst som skulle vara efterfrågad i högre grad om den ingick i RUT-avdraget. Det skulle professionalisera textilhanteringen och öka livslängden på våra kläder, och med effektiv tvätt i stället för hushållens halva maskiner skulle det sammanlagt bidra till minskad miljöpåverkan som en positiv följd och bidra till att skapa jobb. Det akuta läget med ökande utanförskap och många asylsökande som ska försöka få sitt första jobb i kräver att regeringen agerar kraftfullt för en mer inkluderande arbetsmarknad. Det krävs reformer som lägger grunden för fler nya jobb, utökat RUT-avdrag är en sådan reform. På lite sikt borde avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster införas. Genom att införa en utökad avdragsrätt från och till att gälla hushållens alla köpta tjänster av certifierade leverantörer skulle nya tjänster, som inte erbjuds , växa fram. När hushållen köper tjänster är det med redan skattade medel, de är därför en priskänsligare konsumentgrupp än företagen. Det skulle gynna en hållbar ekonomi där konsumtion styrs mot tjänster, reparationer och dylikt i stället för varor. Med en generell avdragsrätt skulle nya tjänster och behov kunna utvecklas friare. Jag föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning om hur en avdragsrätt för hushållens alla köpta tjänster skulle kunna utformas. ROT-avdraget har sänkts från till av arbetskostnaden. Sänkningen har haft en påtaglig inverkan på efterfrågan och utbud av tjänsterna. Det bör utredas om sänkningen har lett till ökat svartarbete, ett sämre fastighetsunderhåll och minskad nybyggnation. Ingetdera är en önskvärd utveckling. I finns ca 250 000 enskilda avloppsanläggningar, och många av dessa uppfyller inte de miljökrav som ställs . Dåligt fungerande anläggningar bidrar till att orenat avloppsvatten sprids till våra sjöar och hav. Ett sätt att minska kostnaderna för det enskilda hushållet är att utvidga ROT-avdraget till att även omfatta byte av avloppsanläggning. Det skulle inte bara hjälpa den som tycker det är alltför kostsamt , utan även skynda på processen med att ta bort undermåliga avloppsanläggningar, vilket skulle vara bra för miljön. Det är vanligt att ägare till utarrenderade lantbruksfastigheter inte är beredda att bekosta reparationer och om- och tillbyggnader på fastighetens bostäder men är beredda att godta att dessa arbeten utförs på arrendatorns bekostnad. Det innebär enligt gällande regler att vare sig ägaren eller arrendatorn kan få ROT-avdrag för arbetena. Nuvarande skatteregler missgynnar på ett påtagligt sätt de jordbruksarrendatorer som på egen bekostnad utför reparationer och om- och tillbyggnader på sina bostäder. Jag anser att denna problematik behöver ses över. Tack vare RUT-avdraget driver fler kvinnor företag över hela landet. Sju av tio företagare inom städ- och hemservice är kvinnor. behöver många nya vardagsjobb, och dessa har stor möjlighet att växa fram inom tjänstesektorn, exempelvis genom . vill se över möjligheterna att justera taket uppåt och att de tjänster som omfattas av blir fler. Då kommer efterfrågan att öka, fler människor kan starta företag inom en kvinnodominerad bransch, fler som står långt från arbetsmarknaden kan få jobb och fler svarta jobb blir vita. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdrag, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:619 av (S), 2017/18:631 av (KD), 2017/18:728 av (M) yrkandena 1–6, 2017/18:815 av (S) yrkande 2, 2017/18:818 av och (båda S), 2017/18:830 av m.fl. (S), 2017/18:954 av (C), 2017/18:992 av (M), 2017/18:1023 av (KD) yrkande 4, 2017/18:1044 av och (båda M), 2017/18:1084 av och (båda S), 2017/18:1220 av (C) yrkandena 1–3, 2017/18:1305 av och (båda M), 2017/18:1457 av m.fl. (S), 2017/18:1500 av och (båda C), 2017/18:1532 av (M), 2017/18:1706 av (M), 2017/18:1882 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:2260 av (M), 2017/18:2454 av (M), 2017/18:2465 av och (båda C), 2017/18:2477 av (M), 2017/18:2509 av (M), 2017/18:2591 av (M), 2017/18:2592 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 31, 2017/18:3093 av Boriana (M), 2017/18:3218 av (M), 2017/18:3280 av (M), 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 22, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 7–9. föreslår att en översyn görs för att inkludera fler och något bredare tjänster i RUT-avdraget. Vi vill se ett omsorgs-RUT, ett avdrag för matlagning och ytterligare ett avdrag för s.k. fixartjänster som många kommuner erbjuder för äldre. Vi vill också se ett mer flexibelt ROT-avdrag. ROT-avdraget har skapat både fler företag och fler jobb. Arbetet med omsorg och tillsyn av en person bör utökas till att i högre grad omfatta ledsagning och avlösning och att tjänsten ska omfattas av möjligheten till RUT-avdrag. Tjänsten ska kunna köpas till syskon och inte bara till föräldrar. Med ett takbelopp på för det antal timmar som går att köpa innebär avdragsrätten att fler har möjlighet att få hjälp med ledsagning och avlösning som ett komplement till de timmar som kommunen anslår. Förslaget innebär också att fler arbetstillfällen skapas som fler anhöriga skulle kunna arbeta utanför hemmet eller i alla fall få det andrum som behövs för att ge den omsorg man önskar. RUT-avdraget ska även omfatta inköp och leverans av mat samt matlagning i hemmet där även syskon ska kunna köpa tjänsten, inte bara till sina föräldrar. föreslår således att RUT-avdraget för tjänsten matlagning i hemmet återställs och kompletteras med hjälp med inköp och leverans. RUT-avdraget ska vidare omfatta s.k. fixartjänster, dvs. lättare servicetjänster i hemmet. Många kommuner erbjuder pensionärer och personer med funktionsnedsättningar fixartjänster till ingen eller låg kostnad för att förebygga fallolyckor i hemmet. vill omvandla dessa tjänster till RUT-tjänster så att fler företag kan erbjuda tjänsterna och därmed anställa fler. Förslaget förbättrar den enskildes ekonomi både . Skatt betalas och pengar tjänas in till framtida pensioner, något som inte sker när det handlar om bidrag. föreslår slutligen att ROT-avdraget ska breddas och att ett installations-ROT bör utredas. Många nya svenskar har ett hantverkskunnande och skulle kunna komma ut i arbete snabbare. Kunder som köper material till åtgärder som berättigar till skattereduktion enligt , såsom installation och byten, ska kunna få göra avdrag genom att köpa kompletterande tjänster från samma företag. Det kallar vi installations-ROT. Genom att utöka möjligheten i byggmaterialhandeln för personer med erfarenhet av praktiska yrken kan fler komma i arbete. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Personalvårdsförmåner, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:3290 av m.fl. (M) och 2017/18:6 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:314 av (SD), 2017/18:376 av (L), 2017/18:377 av (L), 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 8, 2017/18:610 av m.fl. (S), 2017/18:658 av (M), 2017/18:659 av (M), 2017/18:946 av (C) yrkande 5, 2017/18:978 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:999 av (M), 2017/18:1179 av (M), 2017/18:1199 av och (båda M), 2017/18:1279 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1339 av (M), 2017/18:1470 av och (båda C), 2017/18:2010 av och (båda M), 2017/18:2322 av (M) yrkande 6, 2017/18:3061 av Boriana (M), 2017/18:3231 av m.fl. (M), 2017/18:3467 av i och (båda C), 2017/18:3617 av (KD), 2017/18:3830 av (M) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 50. kan arbetsgivare erbjuda sina anställda ett bidrag för enklare slag av friskvård av mindre värde. Friskvårdsbidraget är skattefritt för den anställde, och för arbetsgivaren är beloppet avdragsgillt. Bedömningen av vilken friskvård som anses vara av enklare slag och av mindre värde har varit omtvistad. har i tidigare ställningstaganden uttalat att kostnaden normalt inte får överstiga per tillfälle för att åtgärden eller aktiviteten ska anses vara av enklare slag och mindre värde, samt att den totala kostnaden inte bör överstiga kostnaden motsvarande ett vanligt årskort på gym. Sedan lagstiftningen infördes har det mot bakgrund av detta i praktiken inte varit möjligt för arbetsgivaren att göra avdrag för friskvårdsbidrag avsett för exempelvis golf, cykling och ridsport. Således har antalet anställda som på arbetsgivarens bekostnad kunnat spela golf, cykla eller rida varit mycket begränsat. Att friskvård är av godo såväl för den enskilde som för arbetsgivaren får anses oomtvistat. Samhället bör främja arbetsgivare som uppmuntrar till friskvård, inte minst mot bakgrund av det rehabiliteringsansvar som arbetsgivaren har vid sjukdom. Sedan lagstiftningen infördes har mycket hänt inom de olika idrotterna, och möjligheterna att utöva olika typer av idrotter på ett enkelt sätt till en lägre kostnad är mer långtgående. Lagstiftningen och tillämpning och tolkning av hur friskvårdsavdraget kan användas har därför inte följt med den utveckling som skett inom idrotten och synen på att utöva den. Det är bra att efter en dom i i mål nr 4301-17 nu förklarat att också dyrare sporter som exempelvis golf och ridning ska omfattas av friskvårdsbidraget, vilket tidigare inte varit fallet. anför vidare att så länge en förmån i form av friskvårdsbidrag är av mindre värde, , ska det betraktas som en skattefri personalvårdsförmån. Det innebär t.ex. att den som spelar golf eller tar lektioner på ridskola kan använda friskvårdbidrag. För att öka välmåendet och sätta hälsan i fokus behöver fler idrotter och fysiska aktiviteter kunna komma i fråga för friskvårdavdrag. Vi har länge arbetat för att en utvidgning av friskvårdsbegreppet ska komma till stånd och gläds därför åt att alla sporter och idrotter nu är en del av avdraget. Vi vill att regeringen noga följer utvecklingen och ser till att fullföljer den praxisändring som aviserats. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Personalvårdsförmåner, punkt 8 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:978 av Per Lodenius och (båda C) och 2017/18:1470 av och (båda C) samt 2017/18:6 av (KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:314 av (SD), 2017/18:376 av (L), 2017/18:377 av (L), 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 8, 2017/18:610 av m.fl. (S), 2017/18:658 av (M), 2017/18:659 av (M), 2017/18:946 av (C) yrkande 5, 2017/18:999 av (M), 2017/18:1179 av (M), 2017/18:1199 av och (båda M), 2017/18:1279 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1339 av (M), 2017/18:2010 av och (båda M), 2017/18:2322 av (M) yrkande 6, 2017/18:3061 av Boriana (M), 2017/18:3231 av m.fl. (M), 2017/18:3290 av m.fl. (M), 2017/18:3467 av i och (båda C), 2017/18:3617 av (KD), 2017/18:3830 av (M) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 50. En av vår tids stora samhällsutmaningar är den ökande hälsoklyftan. Om fler skulle bli engagerade inom föreningsidrotten av sitt liv skulle det bidra till att minska hälsoklyftorna. Friskvårdsbidraget är ett skattefritt sätt för arbetsgivaren att subventionera medarbetarnas friskvårdsaktiviteter. Vissa aktiviteter faller utanför definition av motion och friskvård. Idrotter som bidrar till stora samhällsvärden exkluderas från friskvårdsbidraget. menar att friskvårdsbidraget inte gäller sporter som kräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning, som t.ex. golf, segling, ridning och utförsåkning. samlar 71 medlemsförbund. Det vore rimligt att de idrotter som finns som medlemmar inom också ska vara berättigade till friskvårdsbidraget. Systemet för friskvårdsbidraget bör därför ses över så att mer idrottsverksamhet ska betraktas som avdragsgill friskvårdsverksamhet för arbetsgivaren. har röster höjts för att ridning borde vara en skattefri friskvårdsförmån. Ridsporten har en halv miljon utövare och är den största idrotten för personer med funktionsnedsättning. Ridning används väldigt ofta som rehabilitering, och det finns mycket forskning som visar på ridningens många vinster när det gäller friskvård. har kämpat för att få med ridning på listan över skattefria friskvårdsförmåner . Många politiska motioner har lämnats in om detta, flera idrottsministrar har gett sitt stöd, och det finns t.o.m. ett riksdagsbeslut om att ridsport ska ingå i den skattefria friskvårdsförmånen. Av någon anledning har inte beslutet fått genomslag hos . säger att grunden är att alla förmåner ska vara skattepliktiga, vilket innebär att om de anställda blir bjudna på kaffe ska de beskattas för det. Detta ändrades då det infördes personalvårdsförmåner som gav arbetsgivare möjlighet att utan skatt kunna erbjuda enklare förmåner som kaffe, men också i form av friskvård. Från början var tanken att friskvård och motion var okej att få på själva arbetsplatsen. Men det blev orättvist eftersom inte små företag skulle ha samma möjligheter som stora företag att ha egna motionsanläggningar. Därför blev det bestämt att enklare motion och friskvård kan erbjudas av företaget oavsett var den utförs, så länge som hela personalen fick ta del av erbjudandet. Det var också då som det i förarbeten till lagen skrevs att detta inte gäller sporter som kräver dyrbara anläggningar, redskap och kringutrustning som t.ex. golf, segling, ridning och utförsåkning. Sedan reglerna tillkom har det vuxit fram en helt ny värld av friskvård och motionsanläggningar. När lagen kom till ansågs hockey vara något enkelt liksom att styrketräna. Vartefter nya motionsformer och ny friskvård har uppstått har nya saker skrivits till på listorna över vilka aktiviteter som ska anses vara skattefria förmåner. Men även om ett gymkort och hockey nu kan vara nog så dyrt och avancerat som att ta ridlektioner eller ha ett säsongskort i en slalombacke har reglerna stått fast. finns det ridskolor i alla kommuner, en ridlektion kostar ofta inte mer än 150–, och du kan låna utrustning och häst på ridskolan. Regelverket har inte hängt med, och det behövs en översyn. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Reseavdrag m.m., punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1492 av och (båda C) och