bet · H501KU20 · 2018-06-12 00:00:00 — Statistik ska också redovisas när det gäller antal inkommande ärenden, genomförda medicinska åldersbedömningar och handläggningstider. Ett liknande återrapporteringskrav angavs i regleringsbrevet . En beskrivning av metoden och analysförfarandet finns på RMV:s webbplats. Kortfattat kan det sägas att RMV:s medicinska utlåtande är baserat på röntgenundersökning av visdomständer respektive magnetröntgenundersökning av knäled. Två radiologer och två tandläkare analyserar knäledens tillväxtzon respektive visdomständerna och stadieindelar dessa avseende om slutstadium uppnåtts eller inte. För att visdomständerna och lårbenets nedre tillväxtzon ska anses ha uppnått slutstadiet krävs att båda tandläkarna respektive båda röntgenläkarna var för sig kommer till denna bedömning. Det är dock tillräckligt att en av de två undersökningarna, dvs. antingen röntgenundersökningen av visdomständer eller magnetröntgenundersökningen av knäled, visar slutstadium för att en person ska bli bedömd som eller äldre. Enligt statistik från gjordes 9 617 utlåtanden efter medicinsk åldersbedömning med den nya metoden till . [13] Av dessa bedömde RMV att utförda undersökningar i 8 007 ärenden () talade för att den undersökta var eller äldre. I 119 ärenden () bedömde RMV att utförd undersökning möjligen talade för att den undersökta var eller äldre. I 1 425 ärenden () bedömde RMV att utförd undersökning möjligen talade för att den undersökta var . I 66 ärenden (0,) var det inte möjligt att göra någon bedömning. presenterade RMV en kvalitetsgranskning av bedömningen av knäleden hos ensamkommande asylsökande vilken visade på en hög samstämmighet i bedömningarna. Två specialister i barnradiologi har granskat MR-bilderna i 209 ärenden där knäleden bedömts vara mogen. I 187 av 209 ärenden, , är RMV:s leverantörer och sakkunniga radiologer eniga i sin bedömning. menar att det är ett väntat resultat som gör att vi kan utesluta något systemfel i våra metoder. Enligt medieuppgifter i () gav RMV besked om att man ska göra nya bedömningar i de fall där det finns ett second opinion-utlåtande som talar emot RMV:s första bedömning. Enligt uppgift i () gjordes regeringen uppmärksam på kritik mot metoden då rättsodontologen skickade ett brev till dåvarande migrations- och justitieminister där han och fyra andra specialister varnade för att de förslag på metoder för åldersbedömningar som rekommenderat var undermåliga. SvD () uppger vidare att fick ett svar på sitt brev. Det hade, enligt artikeln, skickats vidare från till som bekräftade att de politiska staberna för ansvariga statsråd tagit del av det. fick också veta att frågan om vilka metoder som kommer att användas för åldersbedömningar ägs av . I svaret stod det, enligt artikeln, bl.a. följande: I sitt val ska de titta på både hur man arbetar i andra länder och det underlag från som brevskrivarna hänvisar till. Regeringen ställer höga krav på vetenskaplighet, beprövad erfarenhet, en rättssäker process, etik och beaktande av de särskilda rättigheter som barn har enligt internationella konventionsåtaganden. I () framförde tre läkare kritik mot för bristande redovisning av forskningen om övriga metoder vid sidan av magnetkameraundersökning, dvs. olika typer av röntgenmetoder. I en replik av m.fl. framhålls potentialen i magnetröntgen av knäled som metod samt att och gett sitt stöd till rapporten. Avslutningsvis skriver författarna att frågan nu ligger på regeringens bord. Professor ifrågasätter i en debattartikel i () RMV:s uttalande om att metoden, där en bedömning görs av huruvida slutstadium i en tillväxtzon uppnåtts, minskar risken för att barn av misstag klassificeras som vuxna. Detta eftersom RMV menar att socio-ekonomiska faktorer som sämre levnadsvillkor anses påverka utvecklingen så att den kronologiska åldern underskattas. Författaren menar att forskningen inte är entydig på området utan också kan visa på att åldern överskattas. I en intervju i kommenterar justitie- och migrationsminister den kritik mot RMV:s metod för medicinsk åldersbedömning som förts fram i media (SvD ). gör bl.a. följande uttalande: Det är säkert så att metoderna kan förfinas. Men det hade varit orimligt att vänta ytterligare med åldersbedömningarna. På frågan om det är rimlig att fortsätta att utföra medicinska åldersbedömningar mot bakgrund av den kritik som framkommit svarar följande: Det råder delade meningar i forskarvärlden om alla metoder, oavsett vilken metod vi använder. Vi kommer kanske aldrig att komma fram till en metod som är hundraprocentig. Men vi måste som regering lita på . I en debattartikel i () skriver rättsläkare vid att det finns indikationer på allvarliga brister i RMV:s metod. Bland annat framhåller han att resultaten från RMV:s medicinska åldersbedömningar visar att knäleden i flera fall mognat tidigare än visdomständer. hade fört fram att knäleden mognar senare än tänder, vilket skulle minska risken att felbedöma barn som vuxna. I en intervju i () svarar , överläkare i rättsmedicin vid RMV, att det inte går att dra den typen av slutsatser eftersom vi inte vet om populationen är normalfördelad. framför också kritik mot att man inte använder de metoder som har starkast vetenskapligt stöd i enlighet med rekommendationerna från . skrev flera vid RMV verksamma rättsläkare i en debattartikel som tog avstamp i tidigare artiklar att den metod som myndigheten använder för medicinska åldersbedömningar är olämplig och att den inte används av några andra länder (SvD ). skickade , enligt artikeln, ett brev till RMV där han påtalade att 17 av 20 andrahandsutlåtanden av medicinska åldersbedömningar går tvärtemot RMV:s mätresultat (SvD ). Kort därefter uttalade han sig igen (SvD ) och menade att RMV har ”bedömt cirka 8 000 fall, av dem betraktas som vuxna då de allra flesta fallit på bedömningen av knä”. Tyska forskare, vars studier utgör en viktig grund för RMV:s metod för åldersbedömning, har skickat e-post till RMV, som SvD tagit del av (). Där redovisas statistiken från second opinions när forskarna granskat myndighetens eget bildmaterial. Enligt har sammanlagt 150 fall skickats till de tyska forskarna för en andra granskning. Av 137 fall, där RMV bedömt den asylsökandes knä som färdigväxt, gjorde tyskarna en annan bedömning i 75 fall. De fann med andra ord att 75 asylsökandes knä inte vuxit färdigt, vilket RMV hävdat. I nio fall kunde inte en second opinion ges på grund av bildernas dåliga kvalitet eller skador på knät. Enligt en artikel i uttalade rättsläkare under en presskonferens följande angående för radiologisk åldersbedömning (SvD ): ”Om man läser i bilagan till den så säger man faktiskt att ’Underlag finns för praktiskt införande i större skala med kontinuerlig kvalitetskontroll.’ Då tänkte vi, och då gjorde vi beslutet, att den vägen går vi”. I samma artikel från SvD uttalar sig sakkunniga från , och . var, enligt , den sakkunniga som skrivit meningen ovan, men hon säger till tidningen att det inte var fråga om något klartecken och att man i rapporten rekommenderade en pilotstudie. säger till tidningen att han ”tyckte att man skulle göra pilotstudie först och ta reda på fakta innan man införde metoden” och att han inte förstår ”hur de kunnat uppfatta på annat sätt än att det behövs en pilotstudie”. Skriftliga frågor och interpellationer Svar på skriftliga frågor (2011/12:515) gav migrationsminister (M) bl.a. följande som svar på en fråga om åldersbestämning av ensamkommande minderåriga asylsökande: ”Jag ser ingen anledning att ändra reglerna i fråga om åldersbestämning, men avser att även fortsättningsvis följa frågan noga”. (2012/13:66) gav migrationsminister (M) bl.a. följande svar på en fråga om införandet av ålderstester: formulerade i rekommendationer vad som bör gälla vid användandet av medicinska åldersbedömningar för barn i övre tonåren. presenterade därefter ett rättsligt ställningstagande när det gäller åldersbedömningar. bedriver ett arbete tillsammans med för att ta fram rutiner för genomförandet av medicinska åldersbedömningar. Jag ser mot denna bakgrund ingen anledning att vidta några åtgärder i denna fråga. besvarade justitie- och migrationsminister en interpellation om åldersbedömning av ensamkommande barn (2014/15:684). Det följande anfördes. 58 Justitie- och migrationsminister (S). ”Herr talman! har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att inga barn bedöms som vuxna och att inga vuxna bedöms som barn /…/ Att bedöma någons ålder är svårt. Inför bedömningen av åldern kan därför, förutom sökandens egna uppgifter om sin bakgrund, även uppgifter från anhöriga, god man, socialtjänst och skola beaktas. Vidare kan slagningar i olika databaser göras för att få tillgång till tidigare registreringar om ålder och identitet. En medicinsk åldersbedömning kan erbjudas i de fall det fortfarande råder tvivel om åldern för att ge den sökande möjlighet att stödja sina uppgifter. Resultatet av en medicinsk åldersbedömning ska värderas tillsammans med all övrig bevisning och utredning i ärendet. Det handlar i slutändan om bevisvärdering, och det är en fråga för myndigheter och domstolar att ta ställning till om den asylsökandes identitet har gjorts sannolik utifrån det underlag som finns att tillgå i varje enskilt fall. Nuvarande ordning uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet, och jag har inte för avsikt att ändra denna”. 59 (M). ”och gör ålders-bedömningar regelmässigt, och min fråga till justitieministern blir därför: Åldersbedömningar är en del av bevisföringen, men varför är de så få, och varför är svaren så få?” 60 (C). ”Medan övriga EU-länder i betydande utsträckning, som sa, gör handleds- och tandröntgen för att med rimlig säkerhet fastställa åldern i tveksamma fall, sker detta numera knappast alls i , bland annat beroende på stor tveksamhet från till att över huvud taget bestämma åldern på det här sättet. vill egentligen göra mer än man nu gör”. 61 (S). ”Då är frågan: Varför görs det inte så många undersökningar, medicinska utredningar, som ? var inne på svaret på det. Det är nämligen så att de nya riktlinjerna som tog fram kopplade in just barnläkare som en viktig del i bedömningarna. Det finns starka etiska invändningar från barnläkarna mot att genomföra den här typen av utredningar. Det kan man ha synpunkter på, men det är så det ser ut”. 64 (S). ”Herr talman! En del av grundproblematiken är att man med de nya riktlinjerna – de är faktiskt inte så nya längre – kopplade in barnläkarna på ett annat sätt . Det ledde till att barnläkare gav uttryck för ganska starka etiska betänkligheter om att vara med på det här. Det är ett bekymmer när det gäller att få åldersbestämningarna utförda. Men även om man hade gjort det pekar själv på att spannet är stort, mellan två och ”. besvarade justitie- och migrationsminister en interpellation om vikten av korrekta åldersbedömningar (2016/17:135). Det följande anfördes. 40 (C). ”Jag anser att gravt har underlåtit att ta sitt myndighetsansvar att bestämma ålder när man passivt har låtit bojkotten från yrkesgrupperna barnläkare och advokater bestämma migrationspolitik i detta avseende med de stora negativa effekter jag här redovisat. Jag har därför bett att granska agerande. Kanske borde även ansvaret hos regeringar, som har accepterat agerande, granskas”. 41 Justitie- och migrationsminister (S). ”Det som hände under den förra regeringen var att gav nya riktlinjer för hur medicinsk ålderbedömning skulle göras. Som en effekt av det gav man i praktiken barnläkarna vetorätt för om det över huvud taget skulle fungera. fanns det ett stort motstånd mot detta hos många barnläkare och man fick helt enkelt inte någon medverkan från den sidan som var kritisk till metoderna. I stället för att försöka lösa upp knutarna rörande den frågan valde den gamla regeringen att göra ingenting. riktlinjer kom 2012. Alliansregeringen gjorde ingenting 2012. Man gjorde ingenting 2013. Man gjorde ingenting 2014. Den frågan kom till den nya regeringen när vi tog över . Vi fick ta tag i det här, och det gjorde vi. Precis som noterar har vi nu satt igång ett sådant arbete. Vi gav ett uppdrag till , och upphandlingen av den kapacitet som behövs för att börja med den medicinska åldersbedömningen är färdig nu i dagarna. Vi kommer att kunna sätta igång med detta strax . Vi har fått till stånd en ordning där aktörerna faktiskt är överens. Jag pratade för inte så länge sedan med Svenska Barnläkarföreningens ordförande , och hon sa att man har stort förtroende för och den process som sker. Vi har löst upp de knutarna”. 45 (S). ”Vi gav detta uppdrag. De knutar som fanns är upplösta, skulle jag vilja säga. Det finns nu ett stort förtroende för processen hos till exempel och . Vi tar fram några av de mest moderna metoderna för att se till att det finns en stor säkerhet i de bedömningar som görs. Vi går också fram till med möjlighet att tidigarelägga bedömningarna så att de inte görs i slutet av asylprocessen utan i början, det vill säga innan man har hunnit bo på boendena ”. besvarade migrationsminister en interpellation om åldersbedömningar (2017/18:167). Det följande anfördes. ”Fru talman! har frågat mig om hur jag ser på den kritik som riktats mot åldersbedömningar av asylsökande ensamkommande barn och om jag avser att ta något initiativ för att möta den kritik som riktats mot åldersbedömningarna av asylsökande ensamkommande barn /.../ Systemet med medicinska åldersbedömningar hade i praktiken för sedan upphört att fungera, och det har därför varit angeläget för regeringen att finna en ordning för hur sådana ska kunna genomföras. Regeringen gav därför i uppdrag att i samarbete med utforma ett system för medicinska åldersbedömningar, och ett sådant finns nu på plats . Regeringen ställer krav på att metoderna för medicinska åldersbedömningar ska bygga på forskning och beprövad erfarenhet samt att systemet ska vara rättssäkert. uttalar sig aldrig med större säkerhet än de vetenskapliga metoderna tillåter. Regeringen har tidigare gett i uppdrag att fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökning som metod för medicinska åldersbedömningar. Uppdraget ska samordnas med det arbete som görs inom ramen för det uppdrag som har fått gällande att genomföra medicinska åldersbedömningar och ska redovisas . Sammanfattningsvis är detta, inklusive valen av metoder för de medicinska åldersbedömningarna, bedömningar som görs av myndigheterna i enlighet med tillämpliga rättssäkerhetsgarantier, forskning och beprövad erfarenhet”. 112 (V). ”Ett ja är ett ja och ett nej är ett nej. Så säger ofta migrationsministern när det gäller beslut om asylansökningar. Det kan verka logiskt och enkelt. Men verkligheten är inte riktigt så enkel. Framför allt förutsätter den här tvärsäkerheten om ett ja eller ett nej att det har skett en rättssäker process där den asylsökande fått sina rättigheter och sin rättssäkerhet tillgodosedd under processens samtliga steg. , när jag lämnade in den här interpellationen, fanns det skarp kritik mot de nya metoder för åldersbedömning som utformats av . , och efter Svenska Dagbladets omfattande granskning, är kritiken inget mindre än massiv från såväl svenska som internationella experter, från rättsläkare och annan hälso- och sjukvårdsprofession samt från organisationer som arbetar med barnrättigheter och asylrätt. Jag kommer inte att hinna redogöra i detalj för all den kritik som framförts, men jag vill sammanfatta lite grann vad det handlar om. För det första är metoden med knäleder ny och inte tillräckligt undersökt och granskad. Den har också visat sig ha väldigt stora felmarginaler. För det andra saknas en samlad helhetsbedömning innefattande psykosociala faktorer och barnläkarkompetens, något som bland annat har påpekat. För det tredje är det så att benefit of the doubt, vilket innebär att man vid tvivel gör en bedömning till den sökandes fördel, i verkligheten inte tillämpas, vilket bryter mot EU:s asylprocedur-direktiv. I klartext betyder detta, fru talman, att det system som regeringen varit så ivrig att få på plats just nu äventyrar barns rättigheter. Jag ska förklara vad jag menar med det. Man har granskat resultaten av åldersbedömningarna. Felprocenten ligger på 19 för pojkar, vilket är bekräftat av de tyska experter som varit med och tagit fram den här metoden. För flickor ligger felprocenten på 68, varför bedömningarna nu har pausats. I 17 av de 20 fall där second opinions har gjorts har resultatet gått tvärtemot det som gjorts av RMV. En av de svenska rättsläkare som var med i arbetsgrupp säger att felmarginalen kan vara så stor som för pojkar. Det är en mycket hög siffra. Om vi utgår från att av bedömningarna är felaktiga för dem som bedömts som över 18 efter endast knäledsröntgen kan runt 1 000 barn ha skrivits upp i ålder felaktigt och bedömts som vuxna. Därutöver finns det en felmarginal även för dem som bedöms utifrån tandröntgen. Därför undrar jag och väldigt många andra hur ministern ser på den allvarliga kritik som riktats mot åldersbedömningarna, inte minst . Vad tänker ministern göra för att detta inte ska få fortsätta?” 113 (S). ”Jag välkomnar det som kallar allvarlig kritik. Jag välkomnar alltid en debatt. Den gäller nu medicinska åldersbedömningar och till och med, även om det inte är regeringens ansvar, val av metoder. Det finns en professionell debatt och en debatt med medborgare, aktörer och intressenter. Det är i grunden väldigt bra för vårt samhälle. Det visar att vi har en rättssäker prövning”. 114 (V). ”Kärnan i debatten är att valet av de metoder för åldersbedömning som kritiseras är ett resultat av en politisk beställning från regeringen. Det blev inte minst tydligt när intervjuades i . Jag citerar nu . Han säger: ’Om man läser vårt regeringsuppdrag så framgår det att vi förväntas bidra till att vuxna inte placeras med barn på svenska boenden för barn. Och att resurser avsedda för barn inte ska gå till vuxna. På grund av det har vi inte kunnat göra ett metodval utifrån att ett barn absolut aldrig ska felbedömas som vuxet. Hade man haft den ingången så hade vi säkert gjort ett annat metodval.’ Fru talman! Hade vi haft den ingången så hade vi säkert gjort ett annat metodval. upprepade samma sak i söndagens Agenda. val av metod har alltså gjorts utifrån regeringens uppdrag. Där är fokus tydligt. Det viktigaste är att inga vuxna bor på boenden för barn och att inga resurser till barn går till vuxna. Det sägs inte ett ord om vikten av att barn aldrig får förlora sina barnrättigheter, att barn inte ska bo på boenden för vuxna och att barn aldrig får riskera att bedömas som vuxna och utvisas. Det sägs inte ett ord om det. Regeringen slår i stället ifrån sig kritiken mot åldersbedömningarna genom att hävda att benefit of the doubt, det vill säga dömande till den sökandes fördel, ska användas. Men vi ser tyvärr att det inte fungerar så i verkligheten. De medicinska åldersbedömningarna har allvarliga felmarginaler. Ändå är det oftast endast de och inte den andra information som talar för en lägre ålder, till exempel dokument från hemlandet eller utlåtanden från socialtjänst eller skola, som används. Det bedöms alltså inte till den sökandes fördel. Det betyder att man har valt metoder som inte främst är säkra enligt vetenskap och beprövad erfarenhet utan metoder som ska ge de svar som regeringen vill ha. Hade man velat någonting annat hade man valt en annan metod, som sa”. 115 (L). ”Det ligger ett uppdrag hos . Man ska fördjupa kunskapen om magnetkameraundersökningar. Det ska redovisas . Vad gör man från regeringens sida om metoden visar fel med si eller så många procent, med si eller så många personer eller si eller så många månader? Vad händer då med de bedömningar som redan har gjorts? Ska de göras om? Ska man få en ny prövning av de beslut som inte har hunnit verkställas? Det här handlar mycket riktigt om rättssäkerhet. Det har sagts i tidigare debatter och även i denna. Tycker verkligen statsrådet att detta är rättssäkert? Tycker verkligen statsrådet att det blir en rättssäker behandling när man låter undersökningarna pågå och väntar på utvärderingen? Jag undrar som sagt: Vad kommer man att göra när bedömningen och utvärderingen kommer om det visar sig att detta är en metod som är fel?” 116 (S). ”Fru talman! Låt mig börja i den senare delen. från Liberalerna frågar mig varför var det var så bråttom. Bakgrunden är att under den dåvarande borgerliga regeringens tid, , gjordes ett rättsligt ställningstagande om åldersbedömningar. Det visade sig dock då att det inte fanns någon organisation för utförandet av medicinska åldersbedömningar. Det saknades vårdinrättningar, och det behövde byggas en organisation. Systemet med medicinska åldersbedömningar i hade därmed i praktiken upphört att fungera. tror jag inte att någon i riksdag inte har uppmärksammat att vi då tog emot 163 000 asylsökande i och över 35 000 ensamkommande barn och unga. Det har ställt oerhört stora krav på . Därför finns en ordning för medicinska åldersbedömningar. Jag måste tydligen vara väldigt tydlig med en sak, så det ska jag vara: Regeringen har ställt krav på att man ska använda sig av metoder som bygger på forskning och beprövad erfarenhet och att systemet ska vara rättssäkert. Det är de tre delar som regeringen har ställt krav på. Regeringen har inte valt metod, utan det är myndigheten som väljer vilken metod som man ska använda. Det ska vara experter och profession som gör det, men det hela ska vila på forskning och beprövad erfarenhet och vara rättssäkert. Det avviker inte från de flesta områden inom hälso- och sjukvården , utan dessa krav är ständigt återkommande i det som sedan blir professionens metodval. Det är alltså inte någon skillnad i denna del. är inte ensamt om detta i . Det finns ett stort antal länder som använder sig av medicinska åldersbedömningar, och det finns länder som har valt att använda sig av de metoder som man inte längre har i - utan att man för någon debatt om dem där. Jag tror inte att det finns en bild av att har den sämsta metoden, utan vi har dessutom höga krav på rättssäkerheten”. 118 (L). ”Man gör nu på RMV just det som regeringen har bett dem att göra. Men frågan handlar inte bara om de medicinska bedömningarna. Det står inte heller i interpellationen någonting om de medicinska bedömningarna. Det här handlar om så mycket mer. Hur är det exempelvis med biträden och tolkar? Hur är det med gode män? Många gör ett fantastiskt jobb medan andra inte gör ett lika fantastiskt jobb. För många handlar det om förutsättningarna för att göra just det här jobbet. Låt oss se på det vi kan kalla för en systemkollaps, för det ordet används i så många andra sammanhang. När det gäller just systemet för bedömningar av ålder och asylsystemet måste jag kalla det för en systemkollaps. Detta måste ses i ett sammanhang. Frågan är, och frågan i interpellationen var, varför statsrådet inte har svarat på den massiva kritiken i granskningarna, i artiklarna och i reportagen. Vi har sett reportage efter reportage, och ansvarigt statsråd har inte svarat. Jag undrar fortfarande över precis den fråga som ställdes i interpellationen: Varför har inte statsrådet svarat på den kritik som kommer från medierna, från bekymrade medborgare, från olika journalister, från radio och tv och från diverse tidningar? Det skulle jag fortfarande gärna vilja ha svar på”. 119 (S). ”Detta är naturligtvis en stor och viktig del av mitt politiska arbete som migrationsminister. Men kommer inte att få höra mig svara på om metoden för medicinsk åldersbedömning är rätt eller fel, för valet av metod är inte ett politiskt ansvar. Det är inte som väljer metod för medicinska åldersbedömningar. Det är inte heller regeringen som gör det, utan det har vi myndigheter och en profession som ansvarar för. I det här fallet är det läkare som har ansvaret, precis som det är inom hälso- och sjukvård i övrigt. Dessa svar kommer alltså inte att komma från mig. När det gäller uppdrag är det inte ett utvärderingsuppdrag, utan det är ett uppföljningsuppdrag. Det följer vi naturligtvis väldigt nära.