bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Insatserna handlar vidare om sanktioner och återkoppling när leverantörer inte följer regelverket och om att etablera en hållbar verksamhet. I detta ingår bl.a. att ska ta fram en struktur för uppföljning och rapportering av säkerhetsläget vid arbeten på väg, t.ex. i fråga om att hastighetsbegränsningarna vid vägarbeten inte följs som de ska, och löpande kunna följa säkerhetsutvecklingen vid vägarbeten. Dessutom ska bl.a. etablera en verksamhet för kontinuerlig branschkommunikation kring arbetsmiljö och säkerhet. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att i samarbete med anläggningsbranschen anordnade ett stopp i arbetet för att uppmärksamma allvaret i arbetsmiljöfrågan och påminna om att säkerheten alltid ska sättas främst. I manifestationen ingick en tyst minut för att hedra kollegor som förolyckats eller råkat ut för allvarliga olyckor. Utskottet kan vidare konstatera att arbetar med att förbättra rapporteringen av händelser, avvikelser, tillbud och olyckor. Vid en analys av rapporterade händelser har det visat sig att olyckor och tillbud ofta rapporteras mycket långt efter att de har inträffat, vilket försvårar utredningarna. har lyft fram rapporteringsfrågan vid bransch- och projektmöten i syfte att uppnå en gemensam positiv effekt. Enligt uppgift från finns det 15 mobila trafiksäkerhetskameror, vilka hanteras av polisen. Polisen har utrett om dessa skulle kunna användas av t.ex. räddningstjänsten vid olyckor men kommit fram till att det enligt gällande lagstiftning är endast polisen som kan använda dem. Utskottet kan således notera att mobila trafiksäkerhetskameror därmed inte används vid vägarbetsplatser. Utskottet kan i sammanhanget notera att i beslutade att fördubbla bötesbeloppen för den som kör för fort vid vägarbete. De nya reglerna innebär även att gränsen för när körkortet villkorligt återkallas sänks. gällde att den som kör snabbare än fartgränsen vid ett vägarbete fick körkortet villkorligt återkallat. Lagändringen innebär att den gränsen sänktes till . Den dåvarande justitieministern framförde att för hög fart är orsaken till många allvarliga trafikolyckor och att man har ett ansvar att se till att de som arbetar på vägarna kan utföra sitt arbete under säkra och trygga förhållanden. Den danska ministern menade att fördubblade böter och sänkt gräns för körkortsåterkallelse skapar tydliga incitament till att sänka hastigheten. Införandet av de nya bestämmelserna är ett led i insatserna för att förbättra trafiksäkerheten i . När det gäller nivån på ordningsböter för hastighetsöverträdelser här i kan utskottet konstatera att bötessystemet är utformat så att bötesnivåerna är högre vid överträdelser på vägar där hastighetsbegränsningen är eller lägre jämfört med överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller högre. När det gäller nivån på ordningsböter för hastighetsöverträdelse är regelverket därmed utformat utifrån att böterna ska vara mer kännbara när trafikanterna inte anpassar sin hastighet vid t.ex. förskolor, skolor och vägarbetsplatser. Utskottet menar att detta är en lämplig ordning. När det gäller frågan om att införa särbestämmelser för dem som bryter mot hastighetsbestämmelserna vid vägarbetsplatser menar utskottet att detta är något som bör ses i relation till omständigheterna på platsen och överträdelsens art m.m. och att detta är något som vägs in i bedömningen när påföljden ska bestämmas. Utskottet vill understryka vikten av hög säkerhet både för dem som arbetar ute på vägarna och för trafikanterna. Det är inte acceptabelt att de som arbetar med vägunderhåll för att våra vägar ska ha en bra standard med hög framkomlighet ska riskera att skadas svårt eller till och med dödas. Utskottet understryker därför att det är viktigt att det också fortsättningsvis görs insatser för att vägarbetare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats och att även trafikanter ska vara trygga när de passerar en vägarbetsplats. Det är viktigt att både de ansvariga myndigheterna och de entreprenörer som ansvarar för att genomföra arbeten på vägarna vidtar de åtgärder som enligt är nödvändiga för att vägarbetare ska kunna utföra sitt arbete på ett tryggt och säkert sätt. Utskottet vill även påtala betydelsen av att myndigheterna kontinuerligt följer upp och utvärderar de insatser som görs för att säkerställa att vägarbetarnas arbetsmiljö är trafiksäker. Utskottet menar att det är viktigt att fortsätta att följa denna fråga. Mot bakgrund av de insatser som genomförs finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed yrkandena i motionerna 2017/18:400 (M), 2017/18:797 (S), 2017/18:867 (S), 2017/18:1325 (M), 2017/18:1362 (S) och 2017/18:3905 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag i frågan om trafiksäkerhetskontroller. Utskottet välkomnar att den automatiska hastighetsövervakningen utvecklas positivt. Utskottet pekar på att ett införande av ägaransvar vid fortkörning riskerar att strida mot de rättsprinciper som lagstiftningen bygger på, men kan också frigöra resurser inom polisen och öka effektiviteten i de automatiska trafiksäkerhetskontrollerna. Utskottet ser därför positivt på att utreda möjligheten att övergå till ägaransvar vid fortkörning eller andra trafikbrott samt ge utökade möjligheter till kameraövervakning för att effektivisera polisens arbete. Jämför reservation 17 (SD). Polisen ansvarar för att övervaka och utreda brott i trafiken. I samband med trafikövervakning upptäcks exempelvis hastighetsöverträdelse, rattfylleri och bilbältesbrott. Alla poliser i yttre tjänst har i uppdrag att upprätthålla ordning och säkerhet på vägarna. Prioriterade områden är bl.a. hastighets- och nykterhetskontroller. Dessutom arbetar polisen med insatser mot aggressiv körning och kontroll av skyddsutrustning som t.ex. bilbälte och bilbarnstolar samt kontroll och övervakning av yrkestrafik. I samband med trafikkontroller kan polisen också kontrollera felaktigheter på fordonet och att föraren har rätt körkortsbehörighet. Polisen utreder även trafikolyckor. Polisen mäter hastigheten med laserinstrument och genomsnittshastighetsmätare. Laserinstrumentet används när polisen står vid vägkanten och gör trafikkontroller. Genomsnittshastighetsmätaren finns i många av polisens bilar och motorcyklar, och även i vissa civila fordon. Mätningen sker rullande, dvs. att en kontroll kan utföras av ett framförvarande fordon på vägen. Automatiska trafiksäkerhetskontroller (ATK) På de mest olycksdrabbade vägarna finns det automatiska trafiksäkerhetskontroller (ATK) i form av fasta eller mobila enheter. ATK infördes –2000 på försök på 16 vägsträckor. Försöket fortsatte, och i en utvärdering som gjordes 2002 konstaterades att både hastigheten och antalet olyckor med personskador hade minskat på de aktuella sträckorna. Utbyggnaden med trafiksäkerhetskameror har därefter fortsatt. Det övergripande målet är att sänka hastigheterna för att öka trafiksäkerheten och därmed minska antalet olyckor. Polisen utreder hastighetsöverträdelser som registreras av trafiksäkerhetskameror. När ett fordon närmar sig en kamera mäts den aktuella hastigheten med hjälp av radar. Kamerorna fotograferar de fordon som överskrider den gällande hastighetsgränsen, och fotot bearbetas manuellt. Informationen överförs automatiskt till polisens utredningsenhet. Under utredningen kontrolleras fordonet och möjliga förare i olika register. Bilden på föraren jämförs med pass- eller körkortsfoto. Om bilden på föraren stämmer med pass- eller körkortsfoto skickas ett underrättelsedokument med bild och mätdata till den misstänkta personen. Går det inte att identifiera föraren skickas en förfrågan till fordonets ägare om vem som har kört fordonet. Passagerarplatsen maskeras oavsett om någon sitter där eller inte. I utredningen som följer används enbart den bild där passagerarplatsen är maskerad. Utifrån trafikutskottets förslag (bet. 2002/03:TU4) beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur ägaransvaret vid hastighetsöverträdelser kan ändras i syfte att effektivisera kameraövervakningen och därmed förbättra trafiksäkerheten. Med anledning av tillkännagivandet blev frågan om ägaransvar vid trafikbrott föremål för en större utredning (SOU 2005:86). Utredningen hade i uppdrag att undersöka de juridiska förutsättningarna för att införa någon form av ansvar för en fordonsägare när hans eller hennes fordon används vid hastighetsöverträdelser och andra trafikförseelser som kan övervakas och upptäckas genom automatiska system. I uppdraget ingick även att bedöma vilka konsekvenser som införandet av de olika formerna av ägaransvar kan förväntas få, bl.a. för trafiksäkerheten och allmänhetens vilja att följa trafikreglerna, vilka effektivitetsvinster i trafikövervakningen som skulle uppnås och om den enskildes rättssäkerhet skulle påverkas. I utredningen konstaterades att systemet med föraransvar för hastighetsförseelser medför vissa problem och ökade utredningskostnader, framför allt när det gäller att identifiera förare på fotografier som har tagits av trafiksäkerhetskameror. Eftersom det är förhållandevis enkelt för förarna att undgå identifiering minskar reglernas avskräckande effekt. Detta kan i sin tur antas påverka trafiksäkerheten i negativ riktning. När det gällde frågan om vem som ska ställas till svars i ett system med ägaransvar, dvs. vem som ska anses vara ett fordons ägare, konstaterade utredningen att detta delvis beror på om reglerna är av straffrättsligt slag eller inte. Utredningen konstaterade att eftersom ett stort antal hastighetsförseelser kommer att lagföras genom kameror krävs det att det är förhållandevis enkelt för myndigheterna att ta reda på vem som ska göras ansvarig. Enligt utredningen skulle en närliggande möjlighet därför vara att anknyta till det fordonsägarbegrepp som finns i lagen om vägtrafikregister. Utredningen ledde inte till något förslag till om ändringar när det gäller ägaransvar. I motion 2017/18:1303 konstaterar och (båda M) att polisens trafikkontroller fyller en viktig funktion i arbetet med att upprätthålla ordning och säkerhet på vägarna. Att varna andra trafikanter för dessa poliskontroller på vägarna är inte bara dumt utan kan få förödande konsekvenser. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av möjligheten att göra det straffbart att varna andra trafikanter för polisens trafikkontroller. Per Klarberg m.fl. (SD) framför i kommittémotion 2017/18:1590 att införandet av trafiksäkerhetskameror har gett goda resultat men att resultaten skulle kunna vara än bättre. måste föraren vara identifierbar, något som försvåras av såväl väderförhållanden, smuts på linsen och inte sällan att föraren medvetet döljer sitt ansikte. Motionärerna jämför med att fordonets ägare får betala både felparkeringsavgift och trängselskattsavgift och efterfrågar därför att en avgiftsbeläggning av fordonets ägare och inte föraren vid fortkörning när denne inte kan identifieras via trafiksäkerhetskameror utreds (yrkande 12). Även i motion 2017/18:2398 konstaterar och (båda SD) att när man felparkerar får fordonets ägare en felparkeringsavgift och när man fotograferas av en trängselskattskamera får fordonets ägare en trängselskattsavgift. För att komma ifrån problemet med att identifiera föraren av fordon som fotograferas av trafiksäkerhetskameror bör man avgiftsbelägga ägaren till fordonet vid de tillfällen när föraren inte kan identifieras. Motionärerna efterfrågar därför att en fortkörningsavgift på fordon utreds. I motion 2017/18:2651 uppmärksammar och (båda MP) att automatisk hastighetsövervakning har byggts ut kraftigt för att sänka farten på vägarna men att kameror inte råder bot på all fortkörning. Motionärerna menar att ett ägaransvar skulle kunna införas så att ägaren till det identifierade fordonet får information om händelsen tillsammans med ett inbetalningskort med bötesbeloppet. Därmed skulle resurser frigöras från den tidsödande bildgranskningen, och systemet bli mer effektivt. Motionärerna efterfrågar därför att inför ägaransvar vid hastighetsöverträdelser samt brott mot miljözonsbestämmelser och dubbdäcksförbud för tunga och lätta fordon (yrkande 1). Motionärerna konstaterar vidare att olycksfallsfrekvensen för oskyddade trafikanter har ökat. Lägre bashastighet och färre överskridanden av hastighetsgränser ökar säkerheten för oskyddade trafikanter, vilket främjar aktiv mobilitet. Motionärerna efterfrågar därför att kommunerna ska få sätta upp trafiksäkerhetskameror i städerna (yrkande 2). Dessutom konstaterar motionärerna att framkomligheten för stadsbussar är dålig eftersom felparkerade bilar begränsar kollektivtrafikens framkomlighet. Fotografering av bilar från bussen kan öka regelefterlevnaden och göra kollektivtrafiken mer attraktiv. Motionärerna efterfrågar därför att trafikövervakning med kamera från buss tillåts (yrkande 3). Motionärerna framför vidare att parkeringsvakter borde kunna tas i anspråk för att hjälpa polisen i trafikövervakningsuppgifter, framför allt hastighetsövervakning och efterlevnad av miljözonsbestämmelser. Motionärerna efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om parkeringsvakters befogenheter (yrkande 4). Utskottet kan inledningsvis konstatera att automatiska trafiksäkerhetskontroller (ATK) har byggts ut i hela landet som ett led i att sänka farterna på vägarna och därmed öka trafiksäkerheten. Utskottet välkomnar att den automatiska hastighetsövervakningen utvecklas positivt. Verksamheten bygger på ett samarbete mellan och , och det gemensamma uppdraget är att förbättra trafiksäkerheten längs vägarna. Trafiksäkerhetskameror bidrar till sänkt hastighet, vilket räddar liv. Utskottet understryker att hastigheten är den faktor som har störst betydelse för hur allvarliga följder en trafikolycka får, och dessutom innebär en lägre hastighet också mindre utsläpp av koldioxid. Utskottet vill framhålla att på de vägar där trafiksäkerhetskameror har införts har antalet dödsolyckor och svårt skadade i trafiken minskat betydligt. Mätningar visar att dödsolyckor och antalet svårt skadade minskade med 20–på vägar med trafiksäkerhetskameror och att ca 15–20 liv räddas. uppger att om alla höll hastighetsgränserna i hela trafiksystemet skulle mer än 100 liv räddas och att en sänkning av medelhastigheten med på hela vägnätet skulle rädda ca 20 liv . Utskottet vill mot den bakgrunden betona vikten av ATK i trafiksäkerhetsarbetet. Vid utgången av 2015 fanns det ca 1 500 trafiksäkerhetskameror. och har enats om att sätta upp fler kameror . Enligt planerar man att montera 250 kameror under förutsättning att polisens utredningskapacitet ökar i motsvarande grad. och har ett gemensamt ansvar för trafiksäkerhetskamerorna. ansvarar för etablering, drift och underhåll av de fasta kamerorna medan polisen hanterar de mobila trafiksäkerhetskamerorna. och är gemensamt ansvariga för hur och i vilken omfattning alla kameror ska användas. Utskottet vill framhålla att planeringen och placeringen av kamerorna baseras på och polisens erfarenheter och kunskap om kamerornas effekt på att dämpa hastigheterna på en specifik sträcka. I samverkan mellan myndigheterna väljs lämpliga sträckor ut där de största effekterna ur ett trafiksäkerhetsperspektiv kan uppnås. Utskottet noterar att kamerorna placeras på vägar med mycket trafik, höga hastigheter och hög olycksrisk. Alla kameror placeras synligt, och hastigheten är väl skyltad vid kamerorna så att alla kan köra lagligt. I varje kamera finns ett system som mäter fordonets hastighet med hjälp av radar. När ett fordon närmar sig en trafiksäkerhetskamera mäts den aktuella hastigheten. Kamerorna fotograferar bara de fordon som överskrider den gällande hastighetsgränsen. De mobila kamerorna används som ett komplement till de fasta trafiksäkerhetskamerorna och övervakning. Mobila kameror ger en flexibilitet som är viktig för att öka säkerheten på vägarna. Enligt finns det 15 mobila trafiksäkerhetskameror, fördelade över hela landet. Utskottet noterar att det finns exempel på att trafiksäkerhetskameror även har satts upp i stadsmiljö. Som exempel kan nämnas att fyra kameror togs i bruk 2015 i kommun. trafikeras den aktuella vägen av mer än 10 000 fordon, och många bilister kör enligt kommunen för fort. har ingen mist livet där, men 80 olyckor har inträffat och tre personer har skadats allvarligt. , och kommun har bestämt placeringen. Kamerorna syns tydligt, och vägmärken informerar om dem ca 40–före varje mätpunkt. Enligt uppgift från är mätsystemet i kamerorna utvecklat för att användas på smala vägar och kan sättas upp på statlig eller väg. Däremot är det enligt inte lämpligt att placera kamerorna på tätortsvägar med en gång- eller cykelbana, bullerplank, stora skyltar eller annat längs vägen. uppger att kameror kommer att kunna sättas upp i städer under förutsättning att det är vägar som är lämpliga för mätsystemet. Utskottet konstaterar att det är polisen som ansvarar för att utreda hastighetsöverträdelser som registreras av kamerorna och att detta görs hos polisens ATK-sektion i . Där finns även styrcentralen som aktiverar och avaktiverar alla trafiksäkerhetskameror på distans. Om kamerorna är aktiverade eller inte beror på hur stor olycksbelastningen och trafikintensiteten är på den aktuella vägsträckan. När en kamera registrerar en hastighetsöverträdelse kompletteras fotot med uppgifter om bl.a. tid, plats och fordonets hastighet. Utskottet vill framhålla att dagens system för automatiska trafiksäkerhetskontroller bygger på att polisen måste identifiera ansiktsbilder, vilket kan ses som en omständlig och dyr process som tar resurser i anspråk som skulle kunna användas till annat polisarbete. Mot den bakgrunden noterar utskottet att det i flera europeiska länder råder ett ägaransvar vid hastighetsövervakning. Utskottet konstaterar att däremot tillämpar föraransvar vid fortkörning. Inom trafikområdet tillämpar ägaransvar främst när det gäller fordons utrustning och funktion, betalning av skatt och försäkringar. För överträdelser som förarens körbeteende orsakar görs föraren däremot ansvarig. Skälet till denna reglering är att ägaren är den som har bedömts ha bäst förutsättningar att kontrollera att fordonet är utrustat på det sätt det är föreskrivet m.m., medan föraren har störst möjlighet att påverka sitt körbeteende. Utskottet vill påminna om att frågan om vilka effekter ett ägaransvar vid trafikbrott kan förväntas få i har utretts i SOU 2005:86. Utredningen konstaterade att en ordning med ägaransvar riskerar stå i motsättning till de principer om legalitet och konformitet som den svenska lagstiftningen bygger på. Som exempel anfördes den s.k. skuldprincipen, enligt vilken straff endast kan ådömas den som har uppvisat ett klandervärt beteende i form av uppsåt eller oaktsamhet. Det konstaterades att ett strikt ägaransvar strider mot denna princip. I utredningen framhölls det också att ett rent ägaransvar visserligen kan medföra effektivitetsvinster men å andra sidan riskerar att minska förarnas incitament att följa trafikreglerna. Utskottet har tidigare framhållit att det finns problem som kan kopplas till system med ägaransvar, bl.a. att vissa personer sätter i system att använda s.k. fordonsmålvakter, dvs. att man registrerar bilen på någon annan som saknar tillgångar och därmed gör det omöjligt för myndigheterna att driva in exempelvis fortkörnings- eller parkeringsböter. Utskottet vill här nämna att regeringen avser att se över hur lagstiftningen kan skärpas för att minska förekomsten av fordonsmålvakter och att har beslutat att ska anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de aktuella fordonen. Utskottet har vidare tidigare framfört att ett införande av ägaransvar vid fortkörning skulle riskera att strida mot de rättsprinciper som den svenska lagstiftningen bygger på men vill peka på att ägaransvar skulle kunna frigöra resurser inom polisen och öka effektiviteten i systemet med ATK. Utskottet vill vidare understryka att polisen har ett viktigt ansvar för att kontrollera att trafikanterna följer reglerna när det gäller bl.a. att hålla hastigheten. Utskottet välkomnar därför att polisen har fått i uppdrag att , fram , redovisa vilka åtgärder den har vidtagit i syfte att bidra till att minska antalet dödade och skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. Utskottet har uppmärksammat att det förekommer att trafikanter försöker uppmärksamma varandra på polisens trafikkontroller, och det kanske i tron att man gör någon en tjänst. Från polisen har i olika medier betonats att trafikanter på så sätt gör varandra en otjänst eftersom det kan innebära att polisen missar någon som skulle åka fast. Utskottet vill framhålla att trafikkontrollerna är både ett sätt för polisen att arbeta för färre skadade och döda i trafiken och ett sätt att arbeta mot kriminella, som ofta använder bilen som ett arbetsverktyg. Det är därför viktigt att inte varna mötande bilister för de trafikkontroller som polisen genomför. Utskottet vill vidare betona vikten av olika former av trafikkontroller för att bl.a. upprätthålla framkomligheten i trafiken. Det kan t.ex. handla om att kontrollera att lokala parkeringsregler följs. Vidare vill utskottet peka på vikten av att regler för bl.a. miljözoner och lokala dubbdäcksförbud följs. Utskottet har i detta sammanhang uppmärksammat att har lämnat in en begäran till regeringen om övervakning med kameror från buss. Bakgrunden är att framkomligheten för bussarna i inte har förbättrats tillräckligt mycket, trots att man har infört fler busskörfält och vidtagit en rad andra åtgärder. Felparkerade fordon i busskörfält och vid hållplatser framhåller som ett stort problem. Det uppges också vara svårt att komma åt rörlig obehörig trafik i busskörfält. Staden menar att kameraövervakning från bussar och övervakning från vissa särskilt utsatta platser bör prövas. Genom bussen skulle bilar som är i vägen kunna fotograferas och böter utfärdas. har även tagit upp frågan om trafikövervakning som en viktig åtgärd. Utskottet konstaterar att även de kommunala parkeringsvakterna har nämnts i sammanhanget och att de inte får t.ex. övervaka hastighet, bilkörning i kollektivtrafikfält, dubbdäcksförbud eller andra brott. Utskottet har inhämtat information om att begäran bereds inom . Utskottet ser med intresse fram emot resultatet av denna beredning. Vidare ser utskottet positivt på att utreda möjligheten att övergå till ägaransvar vid fortkörning eller andra trafikbrott samt ge utökade möjligheter till kameraövervakning för att effektivisera polisens arbete. Med hänvisning till ovanstående finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1303 (M), 2017/18:1590 (SD) yrkande 12, 2017/18:2398 (SD) och 2017/18:2651 (MP) yrkandena 1–4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om körkortsutbildningen och olaglig övningskörningsverksamhet. Utskottet välkomnar den breda översyn av förarutbildningssystemet som har inletts och framhåller vikten av att den genomförs skyndsamt och att nödvändiga åtgärder därefter vidtas. Utskottet framhåller att det är viktigt att köerna till förarproven hålls på rimliga nivåer och välkomnar arbete med detta och med att förebygga fusk vid kunskapsprov. Utskottet betonar starkt vikten av att fortsätta insatserna för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet och förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs. Jämför reservation 18 (M, C, L, KD) och 19 (SD) samt särskilt yttrande 3 (L). Körkortsutbildningen i består av olika delar där teori och praktik varvas. Det finns flera aktörer som har olika roller: Transportstyrelsen, introduktionsutbildare, privata utbildare och handledare, trafikskolor, riskutbildare och Förarprov. Körkortstagaren ansöker om körkortstillstånd hos Transportstyrelsen.