bet · H501KrU7 · 2018-04-13 00:00:00 — Utskottet har tagit del av de slutsatser och rekommendationer som RAÄ presenterade i sin utvärdering av kulturmiljöer vid vattendrag om bl.a. verksamhetsutövares svårigheter att bära kostnader för att bevara kulturmiljöer, målkonflikter och att kulturmiljöintresset behöver stärkas i tillämpningen av . Det är glädjande att se att utvärderingen har resulterat i åtgärder inom ramen för regeringens Miljömålsråd där RAÄ i samverkan med Havs- och vattenmyndigheten och utarbetar en övergripande vägledning till länsstyrelserna om samfinansiering av kunskapsunderlag. Utskottet är mot bakgrund av pågående arbete inte berett att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med yrkandet. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3748 (KD) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om världsarvsklassning och förstärkt information vid världsarv med hänvisning till pågående uppdrag att utarbeta en nationell världsarvsstrategi. I motion 2017/18:688 yrkar m.fl. (S) att regeringen bör verka för att ska få världsarvsklassning. Motionärerna anför att Julitabygden och har en lång och intressant historia med spår från människor som sträcker sig 5 bakåt i tiden. I motion 2017/18:1840 yrkar (S) att regeringen bör undersöka möjligheten att förstärka informationen vid världsarv. Motionären anför att med ökade kunskaper hos befolkningen stärks världsarvens ställning inför hoten som finns mot deras bevarande för framtida generationer. Motionären anser därför att det är av yttersta vikt att regeringen undersöker möjligheten att förstärka informationen intill respektive världsarv. Utskottet instämmer i att har en lång och intressant historia utifrån en rad olika aspekter och menar att Stiftelsen på ett aktivt sätt förvaltar historiska arv med allt från välbevarade byggnader och evenemangsverksamhet till drivande av genbanker med svenska kulturväxter. Utskottet noterar att regeringen gett () i uppdrag att i samarbete med och Svenska utarbeta en nationell världsarvsstrategi. Syftet är att tydliggöra roller, ansvar och framtida inriktning i arbetet med de svenska världsarven och världsarvskonventionen. Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens resultat . Mot bakgrund av pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2017/18:688 (S) och 2017/18:1840 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om statligt bidrag till folkparkerna med hänvisning till befintliga anslag. I motion 2017/18:3381 anför (SD) att regeringen bör utreda möjligheten att rädda folkparkerna genom ett statligt bidrag, förslagsvis genom en kulturarvsfond dit organisationer, föreningar, privatpersoner och i särskilda fall även kommuner kan vända sig för att äska medel för verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet. Motionären anför att folkparkerna är en viktig del av det som fanns och har varit en central del av människors helgnöje . Utskottet har , senast i betänkande 2017/18:KrU1, behandlat förslag om att inrätta en särskild kulturarvsfond. Utskottet har inte funnit det motiverat att införa ett nytt anslagsändamål då en stor andel av de medel som anvisas inom utgiftsområde 17 går till musei-, arkiv- och kulturmiljö-områdena. Dessa medel är avsedda för kulturarvet i vid mening. Utskottet kan konstatera att det pågår en både bred och livaktig verksamhet i Folkets Hus och Parkers regi. Folkrörelsen, med en medlemsorganisation som samlar mer än 500 mötesplatser i , erbjuder allt från konstutställningar till konserter, film- och teaterföreställningar som förevisas live med digitala sändningar. Med den nyproducerade turnerande – folkkära artister på turné, synliggör Folkets Hus och Parker folkparkernas unika kulturarv inom musik- och nöjeshistorien. Utskottet vill också uppmärksamma att Folkets Hus och Parker beviljas statliga medel inom ramen för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivande enligt motionen och avstyrker därmed motion 2017/18:3381 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationellt ansvar för glaset, dess samlingar och arkiv som nationellt kulturarv med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (C). m.fl. (S) anför i motion 2017/18:1469 att det svenska glasets arkiv och samlingar är ett unikt nationellt design- och kulturarv som är en angelägenhet för hela och att Glasriket vill ta ett nationellt ansvar för dessa. Motionärerna yrkar att regeringen bör överväga att inleda en dialog med regionen. I motion 2017/18:2449 anför och (båda C) att Glasriket är en nationell angelägenhet. Motionärerna lyfter fram att Glasriket vill ta ett nationellt ansvar för glasets arkiv och samlingar och att det behövs långsiktiga verksamhetsmedel i stället för projektfinansierad verksamhet. Utskottet instämmer i att glasbruken utgör ett rikt kulturarv och att verksamheten som bedrivs i det man brukar benämna Glasriket, ett område i sydöstra , är viktig för att kunna förvalta ett hantverk med långa traditioner. Glasmuseet i har en av största och mest kompletta samlingar av glas och arkivhandlingar. vid har genomfört en förstudie av det arkivmaterial som finns vid de olika glasbruken. Utskottet vill lyfta fram det s.k. Glasrikesuppdrag som regeringen beslutade om 2012. Det är ett samverkansprojekt mellan , i , Region och länsstyrelserna i respektive för att utveckla glasindustrin och besöksnäringen i Glasriket (N2012/1667/RT). Uppdraget förlängdes t.o.m. för att möjliggöra fortsatt samordning av olika aktiviteter utifrån befintliga resurser på lokal, regional och nationell nivå (N2014/5023/RT). Utskottet noterar att aktörerna i sin slutredovisning av uppdraget bl.a. lyfter fram att regeringsuppdraget har givit legitimitet åt att samordna insatser och att samverkan i sin tur förtydligat rollfördelningen mellan aktörerna och förstärkt tilliten mellan kommunerna. Vad gäller frågan om glasets arkiv och samlingar konstaterar utskottet att berörda parter har enats om att utse kommun till huvudman för arbetet med att utveckla arkiven och samlingarna (301-5615-14). Mot bakgrund av pågående arbete finner utskottet inte skäl att rikta tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionärernas yrkanden. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:1469 (S) och 2017/18:2449 (C). Uppdrag till och folkminnen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om och folkminnes arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet och åtgärder för att bevara och synliggöra syn- och hörselskadades immateriella och materiella kulturarv med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2017/18:1603 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att möjligheterna att stärka och folkminnes arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet bör ses över. I samma motion yrkande 3 anför m.fl. (SD) att och folkminnen i samråd med Forum för levande historia bör bygga upp en kunskapsbas kring och utvärdera behovsomfattningen av åtgärder för att bevara och synliggöra syn- och hörselskadades immateriella och materiella kulturarv. Utskottet behandlade frågan om och folkminnes (ISOF) arbete med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet i sitt betänkande Kulturarvsfrågor (prop. 2016/17:116, bet. 2016/17:KrU9). Utskottet hade då tagit del av ISOF:s redovisning av sitt regeringsuppdrag om hur det nationella arbetet med tillämpningen av konventionen fortlöper tillsammans med förslag om hur arbetet kan utvecklas framöver (Ku2016/01269/KL). Utskottet delade regeringens bedömning (bet. 2016/17:116) att ISOF även fortsättningsvis bör vara samordnande och stödjande myndighet för arbete med tillämpningen av konventionen tillsammans med de fyra etablerade noderna Stiftelsen , , och samt att samarbetet med de nationella minoriteterna och det samiska folket bör utvecklas (prop. 2016/17:116, s. 84). Utskottet vill lyfta fram att det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket enligt 9 § språklagen (2009:600). Utskottet är därmed inte berett att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärens yrkanden. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:1603 (SD) yrkandena 1 och 3. Uppmärksammande av brott mot mänskligheten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppmärksammande av brott mot mänskligheten mot bakgrund av pågående arbete. Jämför reservation 9 (SD). (S) yrkar i motion 2017/18:701 att regeringen undersöker möjligheten att genomföra en riksomfattande kampanj om romernas utsatta situation i och . Motionären anför att det finns informationsmaterial om romerna hos Forum för levande historia, men motionären menar att mer behövs för att sprida kunskapen om bl.a. romernas utsatta situation och den långvariga strukturella diskrimineringen mot romer i . (SD) yrkar i motion 2017/18:3373 yrkande 2 att det bör utredas hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Minnesdag tillägnad kommunismens offer (SD) yrkar i motion 2017/18:34 att en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer bör införas. Motionären refererar till att har varit en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer . deklarerade FN denna dag som internationell minnesdag. Ett liknande yrkande förs fram av m.fl. (SD,-) i motion 2017/18:878 yrkande 7. Motionärerna anför att regeringen bör utreda införandet av för att hedra kommunismens offer. I motion 2017/18:1824 anför m.fl. (S) att bör uppföra ett minnesmonument över offren i folkmordet i för att hedra offren och för att ge en plats åt alla de anhöriga som förlorade sina älskade där eller i andra illdåd under krigen på . (L) yrkar i motion 2017/18:409 att Forum för levande historia ska få i uppdrag att stödja kommuner som vill upprätta snubbelstenar. Motionären anför att det i vissa av de svenska kommuner som vill öppna upp för utplacering av snubbelstenar kan saknas en judisk församling eller tillräckligt med historik kring de personer som skulle beröras av att få en snubbelsten uppkallad efter sig. Dessa kommuner kan behöva stöd från en expertmyndighet. Forum för levande historia Forum för levande historia har till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Forum för levande historia har inom ramen för sitt uppdrag tagit fram fakta och fördjupning om kriget i det i det pedagogiska materialet, Den livsfarliga historien – Nationalism och historiebruk i , med fokus på folkmordet i . Utbildningsmaterialet handlar också om hur man går vidare efter en djup konflikt. Inom ramen för sitt uppdrag har myndigheten gett ut en film i sexton delar, Från dröm till terror, som utforskar de brott mot mänskligheten som begåtts av kommunistiska regimer i , och . Filmen riktar sig till elever fr.o.m. årskurs nio t.o.m. gymnasiet. Forum för levande historia har inom ramen för sitt uppdrag även tagit fram fakta och fördjupning om antiziganism. –2032 löper en samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering inom ramen för den minoritetspolitiska strategin (skr. 2011/12:56, bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:58). Målgruppen är framför allt de romer som befinner sig i ett socialt och ekonomiskt utanförskap och är utsatta för diskriminering. Det övergripande målet är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. Genomförandet av strategin bör präglas av romsk delaktighet och romskt inflytande med inriktning på förstärkt genomförande och kontinuerlig uppföljning av romers tillgång till de mänskliga rättigheterna på lokal, regional och nationell nivå. Statskontoret har fått i uppdrag att analysera om strukturen för den statliga styrningen av strategin har varit ändamålsenlig och på ett effektivt sätt bidragit till att uppfylla strategins övergripande mål. I uppdraget ingår också att granska i vilken utsträckning styrningen präglas av romskt deltagande och inflytande. Uppdraget ska redovisas . I betänkandet Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44) föreslår Kommissionen mot antiziganism att regeringen inrättar ett nationellt center för romska frågor och tillsätter en utredning i lämplig form för att ta fram ett mer detaljerat förslag om hur och när detta ska gå till. tillsatte en utredning om hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas. Utredningen avslutade sitt arbete och frågan bereds nu inom . Konstnären är initiativtagare till snubbelstenar (Stolpersteine) som är minnesmärken i form av en gatsten som markerar byggnader och miljöer med anknytning till personer som fördrevs eller förintades av nazisterna 1933–1945. Varje sten bär en kortfattad inskrift: ”Hier wohnte” (Här bodde) samt namnet, födelseår och namnet på lägret personen fördes till och dödsår eller ”überlebt” (överlevde). Om offret inte var jude står även vilken förföljd grupp personen tillhörde. Ca 50 000 snubbelstenar beräknas ha placerats i 17 europeiska länder för att hedra minnet av bl.a. judar, romer, homosexuella och aktiva i motståndsrörelsen. fick sina första snubbelstenar vid tidigare synagogan vid Calmeyers gate i för att hedra minnet av dem som bortfördes . Frågan om snubbelstenar behandlas i respektive . Utskottet avstyrker motionerna 2017/18:701 (S) och 2017/18:3373 (SD) yrkande 2 med hänvisning till pågående verksamhet inom ramen för Forum för levande historias uppdrag och regeringens pågående arbete med antiziganism. Minnesdag tillägnad kommunismens offer Frågan om minnesdag har tidigare behandlats av , senast i betänkande 2016/17:KU19 med ställningstagandet att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra hur man ska informera och påminna om kommunismens brott mot mänskligheten. röstade i enlighet med utskottets förslag att avstyrka förslag om minnesdag. delar KU:s ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2017/18:34 (SD) och 2017/18:878 yrkande 7 (SD,-). Utskottet ser positivt på att Forum för levande historia i sitt arbete med att informera om kriget i det inkluderar frågan om försoning i sitt utbildningsmaterial. Utskottet noterar vidare att Forum för levande historia redan aktivt driver frågan om att uppmärksamma platser med lokalhistoriska händelser som har koppling till Förintelsen och . Frågan om s.k. snubbelstenar bereds även i bl.a. och stad. Utskottet finner därför inga skäl att tillstyrka yrkandet om snubbelstenar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:409 (L) och 2017/18:1824 (S). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör bl.a. frågor om museer, kulturarv och kulturmiljö, som tagit ställning till relativt . Utskottet har tidigare (bet. 2016/17:KrU9) avstyrkt motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor. Utskottet föreslog i samtliga fall att skulle avslå yrkandena. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att dessa motionsyrkanden kan beredas i förenklad form och avstyrker dem därmed. Motion 2017/18:14 av och (båda SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas. Motion 2017/18:220 av (L) yrkandena 1 och 3 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om det rullande kulturarvet (yrkande 1) och att i samverkan med civilsamhället utreda en stärkt bevaranderätt och bevarandemöjlighet för det rörliga kulturarvet samt det flytande kulturarvet (yrkande 3). Motion 2017/18:443 av (L) yrkande 1 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att i instruktionen för myndigheten museer för världskultur tydliggöra att säte i innebär att myndighetschefen och ledande chefer ska arbeta från . Motion 2017/18:693 av m.fl. (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att se över utvecklings-möjligheterna för . Motion 2017/18:697 av (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att undersöka förutsättningarna för statligt bidrag till . Motion 2017/18:700 av i m.fl. (S) yrkande 2 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att statens olika museer bör ha en avgörande roll för att olika slags kulturuttryck av och om hbtq+-personer dokumenteras på mångfaldiga sätt med möjligheten att Forum för levande historia blir samordnare. Motion 2017/18:702 av (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att varvsindustri är av ett historiskt och kulturellt intresse som förtjänar att bevaras. Motion 2017/18:705 av m.fl. (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att främja och stimulera fri entré även på regionala och lokala museer. Motion 2017/18:833 av (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om nationellt engagemang för . Motion 2017/18:838 av m.fl. (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för Sankta i . Motion 2017/18:847 av (S) I motionen yrkas om att tillkännagivande om att se över behovet av att inrätta en nationell stiftelse för att lösa in och bevara viktiga kulturarv och samlingar. Motion 2017/18:937 av (KD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att inkludera i i de statliga satsningarna som planeras för att vidareutveckla varumärket . Motion 2017/18:940 av (KD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om betydelsen av att skapa ett museum/center över gärning. Motion 2017/18:941 av (KD) I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att utreda hur kostnaderna för arkeologin kan minska för markägare. Motion 2017/18:1216 av och (båda C) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att välja och märka ut några typiska kolbottnar för registrering så att de kan lämnas orörda och därmed säkras vid eventuella behov av utgrävningar. Motion 2017/18:1323 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i . Motion 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkande 2 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur levandegörandet av de estlandssvenska, finlandssvenska, tornedalsfinska och samiska immateriella kulturarven kan stärkas. Motion 2017/18:1612 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att hitta en långsiktig finansieringslösning för kyrkobyggnadernas förvaltande. Motion 2017/18:1688 av (MP) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för stöd till arkeologiska utgrävningar. Motion 2017/18:1726 av m.fl. (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motion 2017/18:1727 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att kulturell planering i nationella mål och riktlinjer bör främjas (yrkande 1), att samordningen mellan myndigheter för att trygga helhetssynen om kulturmiljöerna förstärks (yrkande 2) och att en nationell översyn av gällande lagstiftning och kompetens tillsätts (yrkande 3). Motion 2017/18:1733 av m.fl. (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. Motion 2017/18:1735 av m.fl. (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att staten bör visa större intresse för . Motion 2017/18:1739 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att utarbeta en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk (yrkande 1) och att i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk (yrkande 2). Motion 2017/18:1747 av m.fl. (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att utse till ett svenskt kulturarvsår. Motion 2017/18:1778 av (M) I motionen anförs att förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering bör ses över för att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete. Motion 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 6 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att värna olika museers särart. Motion 2017/18:2271 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att underlätta bevarandet av det rörliga kulturarvet. Motion 2017/18:2693 av m.fl. (S) Motionären för fram betydelsen av samverkan för bevarandet av det rullande kulturarvet. Motion 2017/18:3068 av m. fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3, 4 och 11 I motionen yrkas på ett tillkännagivande om att främja ett ökat samarbete mellan de museer som inkluderas i museilagen och andra museer, såväl allmänna som i annan organisationsform (yrkande 3), att beakta museer som en del av näringslivspolitiken och besöksnäringen i stort (yrkande 4) samt att det samiska kulturarvet som en naturlig del av den framtida kulturarvspolitiken bör tillgängliggöras bättre. Motion 2017/18:3078 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att genomföra proveniensforskning av de statliga samlingarna (yrkande 1) och att öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden (yrkande 2). Motion 2017/18:3087 av (M) I motionen anför motionären ett behov av översyn av det förebyggande arbetet till skydd för det statliga kulturarvet. Motion 2017/18:3123 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för Om detta må ni berätta på Forum för levande historia. Motion 2017/18:3152 av (M) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. Motion 2017/18:3373 av (SD) yrkande 1 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att utreda hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan till eleverna. Motion 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 7 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att det bör utredas hur det museala ansvaret för att dokumentera hbt-historia i kan organiseras framöver. Motion 2017/18:3580 m.fl. (L) yrkande 53 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om en översyn av bestämmelserna om statsbidrag till arkeologiska undersökningar m.m. Motion 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 6 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet bör påskyndas samt ges hög prioritet. Motion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 64 I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att se över villkoren för inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar. Motion 2017/18:3781 av (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att staten bör köpa in Spiggen för att finna bra museal placering. Demokratimuseum, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:402 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. stod på randen till en blodig revolution. Matbrist och politisk ojämlikhet ledde till kravaller. I stället för att statens makt vann med våld slog in på en fredlig demokratisk utveckling. Det var , efter lång kamp mot kungamakten och den politiska högern, som liberaler och socialdemokrater lyckades driva igenom allmän och lika rösträtt. Att ta demokratin för självklar är kanske det största hotet som den kan utsättas för. Det är en akut uppgift att utbilda i demokrati. En modern demokrati handlar inte om majoritetens envälde. Det krävs likhet inför lagen, oberoende domstolar, fria medier och skydd för mänskliga rättigheter. En demokrati kan aldrig definieras utan att vara en rättsstat. I utmanas demokratin av extremism, från höger och vänster och militant islamism, liksom hot och våld mot förtroendevalda och tjänstemän. Men demokratin utmanas också av människors minskade engagemang. Viljan att ta ett helhetsansvar för det demokratiska systemet, runt mötesbord i den grå politiska vardagen, är betydligt svagare än den energi som kan visas i enskilda frågor och kampanjer.