bet · H601FiU4 · 2018-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., som uppgår till ca . Utskottet avstyrker en motion med förslag om högre anslag. Liberalerna avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i ett särskilt yttrande. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Anslag inom utgiftsområde 26 Anslag inom utgiftsområde 26 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2021 Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2021 Tabell 3 Utveckling av provisionsutgifter –2017 Tabell 4 Utveckling av provisionsutgifter –2021 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 26 anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 26 punkt 1 och avslår motion 2018/19:2950 av m.fl. (L). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (S), (C), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (L)*, (SD), (MP), (M) och i (M). * Avstår från ställningstagande, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslaget finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som föreslås i anslagsmotioner. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg. omr. 26 s. 9). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit och reservation om utgiftsramarna och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till 25 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår finansutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 26 sker genom utvärderingar av statsskuldspolitiken och redovisas i en skrivelse. Åren däremellan redovisar regeringen i budgetpropositionen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldspolitiken. Betänkandet har disponerats så att målet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och det motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 26. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om målet för utgiftsområde 26. Målet för statsskuldsförvaltningen är att statsskulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 26 sker genom utvärderingar av statsskuldspolitiken och redovisas i en skrivelse. Åren däremellan redovisar regeringen i budgetpropositionen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldspolitiken. Den senaste utvärderingen av statsskuldspolitiken behandlades av utskottet (skr. 2017/18:104, bet. 2017/18:FIU46, rskr. 2017/18:396). Regeringens riktlinjebeslut för statsskuldens förvaltning 2019 Regeringen fattade beslut om riktlinjer för hur statsskulden ska förvaltas. Riktlinjebeslutet innebär att löptidsstyrningen av den nominella och den reella kronskulden slås ihop. Ett gemensamt löptidsmål för kronskulden ersätter den nuvarande styrningen som är uppdelad i nominell (4,3–5,) och real (6–) kronskuld. Kronskuldens löptidsintervall ändras därmed till 4–6,. Styrningen av valutaskuldens löptid behålls oförändrad, liksom styrningen av statsskuldens sammansättning. I riktlinjebeslutet anför regeringen att har varit onormalt stor och att regeringen gett i uppdrag att om möjligt vidta åtgärder för att kassaöverskottet ska återgå till en historiskt normal nivå. Regeringen skriver att i sitt riktlinjeförslag redovisat orsakerna till den uppkomna situationen och tänkbara åtgärder. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att överskottet kommer att minska gradvis när stora obligationslån förfaller och att minskningen snabbas på genom att använder kassamedel till att refinansiera lån till . Men att få ned kassan till normal nivå på kort sikt skulle enligt regeringen kräva drastiska åtgärder som inte är förenliga med målet om långsiktig kostnadsminimering. Anslag inom utgiftsområde 26 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. avslår motionen, som innebär en högre ram för utgiftsområdet än vad har beslutat. Jämför det särskilda yttrandet (L). Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattar tre anslag: räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter och provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet ingår inte i utgifterna under utgiftstaket för staten. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för utgiftsområde 26 uppgår till . Det är en ökning med ca jämfört med nivån enligt budgetpropositionen . beräknas utgifterna för ramen uppgå till , vilket är en ökning med jämfört med budgetpropositionen . beräknas utgifterna uppgå till . De högre utgifterna gäller anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och var därmed 8,8 miljarder högre än 2016. förväntas utfallet för utgifterna bli 2,3 miljarder högre än vad som anvisades i statens budget . De högre utfallen gäller huvudsakligen anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Anslaget får användas för utgifter för räntor på statsskulden och påverkas av storleken på statsskulden, inhemska och utländska räntenivåer, kronans växelkurs samt upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Utgifterna för anslaget beräknas 2018 uppgå till , vilket är högre än vad som anvisades efter förslag i budgetpropositionen . Enligt regeringen beror det i huvudsak på att de svenska räntorna blivit lägre, vilket visserligen har medfört lägre betalningar för lån, men även högre kursförluster vid förtidsinlösen av lån. Behovet av ytterligare medel till anslaget behandlas i regeringens förslag till höständringsbudget (prop. 2018/19:2 , bet. 2017/18:FiU11, rskr. 2018/19:63–71). Regeringen föreslår att anvisar på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Det är en ökning med jämfört med den ursprungligen beslutade budgeten , och beror på civilrättsligt bindande avtal avseende räntebetalningar och ersättningar i samband med förfall och byten av obligationer. Utgiftsmässiga räntor på statsskulden Den budgetpåverkande redovisningen av statsskuldsräntorna är utgiftsmässig och i stort sett baserad på hur mycket som betalas . Ränteutgifterna är därmed starkt beroende av vilken upplåningsteknik som används och kan uppvisa stora svängningar mellan åren som inte direkt kan hänföras till den underliggande skuld-, ränte- och valutakursutvecklingen . Förutom löpande ränteutgifter samt över- och underkurser från emissioner av statsobligationer utgörs de totala ränteutbetalningarna även av utgifter i form av realiserade kursdifferenser vid återköp av obligationer och realiserade valutakursdifferenser. I tabell 1 redovisas de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna 2017–2021. –2021 finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar utgifterna: stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Ränteutgifterna beräknas bli förhållandevis höga till följd av kursförluster i samband med byten av obligationer. Att räntebetalningarna är relativt höga 2020 beror främst på att en realobligation som förfaller 2020 ger upphov till en stor betalning av upplupen inflationskompensation på ca . Därutöver förfaller ett antal obligationer med en relativt hög kupongränta , vilket innebär att betalningarna på utestående obligationer 2021 sammantaget förväntas bli lägre. Tabell 1 Utgiftsmässiga räntor på statsskulden –2021 Miljarder kronor, utfall och prognos 2018–2021 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta –0,5 –0,5 Över-/underkurser vid emission –9,5 –3,5 –1,5 Räntor på in- och utlåning –2,1 –2,0 –2,0 –2,5 –3,5 –1,9 Kursförluster/-vinster Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Kostnadsmässiga räntor på statsskulden Kostnadsmässiga räntor används vid beräkningen av statens finansiella sparande och för att följa kostnadsutvecklingen för statsskulden. Kostnadsmässig redovisning innebär att räntorna periodiseras över lånets löptid, vilket betyder att de bokförs till det år som de uppstått, i stället för till när de faktiska betalningarna genomförts. Det innebär att realiserade valuta- och räntekursförluster inte räknas med och att det därmed går att följa den underliggande utvecklingen av ränteutgifterna. Tabell 2 visar att räntekostnaderna väntas öka efter 2017 och framöver i takt med att marknadsräntorna stiger. Statsskulden väntas dock minska . Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2021 Miljarder kronor, utfall och prognos 2018–2021 Summa räntor enligt tabell 1 –0,5 –5,0 –8,0 –13,0 Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Ränteutvecklingen på statsskulden och ränteutgifternas storlek Regeringen anför att de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna har minskat från ca till ca 2017. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till . Minskningen beror främst på att marknadsräntorna har sjunkit men även på att statsskuldens andel av BNP har minskat. Ränteutgifterna väntas öka 2017–2020 för att sedan minska 2021. Uttryckt som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka från 2019 och 2020, och sedan falla tillbaka till 2021. Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Anslaget får användas för oförutsägbara utgifter, inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse samt för utgifter för skador inom landet som uppkommit under tidigare krigsförhållanden. Medel från anslaget tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis behövs ett anslag för oförutsedda utgifter och för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Kammarkollegiet bör därför efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar av detta skäl. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Utgifterna för anslaget beräknas uppgå till , vilket är mer än vad som anvisades efter förslag i budgetpropositionen . I regeringens förslag till höständringsbudget framgår att högsta domstolen i en dom (mål nr T 5628-12) fastställt att staten är ersättningsskyldig för ekonomisk förlust till följd av fiskeförbud i älvs fiskeområde och att de slutliga beräkningarna av ersättningskostnaderna visar att kostnaderna kommer att överstiga anvisade medel på anslaget . Behovet av ytterligare medel till anslaget behandlas i regeringens förslag till höständringsbudget (prop. 2018/19:FiU2, bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:63–71). Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter . beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för provisionskostnader i samband med upplåning och förvaltning av statsskulden. Utgifterna redovisas utanför utgiftstaket på samma sätt som ränteutgifterna för statsskulden. Anslaget omfattas också av ett särskilt bemyndigande som är beloppsmässigt obegränsat för att säkerställa att regeringen alltid ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot långivarna. betalar ut provisioner till olika marknadsaktörer och externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna får både en fast och en rörlig provision baserat på deras resultat. beslutade att avveckla den externa förvaltningen. Av tabell 3 framgår att provisionsutgifterna har varierat –2017, vilket beror på att upplåning skett med olika instrument och metoder. Avvägningen mellan vilka instrument som ska användas görs av inom de ramar som regeringen gett genom riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. Tabell 3 Utveckling av provisionsutgifter –2017 Miljoner kronor, utfall –2017 Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. De två faktorer som spelar störst roll för provisionskostnadernas storlek är vilka upplåningskostnader som används och hur väl de externa förvaltarna lyckas med sitt uppdrag. Som mest har de externa förvaltarna kunnat få av marginalavkastningen. Vid höga provisioner är också avkastningen hög, vilket totalt sett gett lägre kostnader för hela utgiftsområdet. Vinsterna redovisas på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. I tabell 4 redovisas utfallet för provisionskostnaderna och en prognos för kostnadsutvecklingen –2021. Tabell 4 Utveckling av provisionsutgifter –2021 Miljoner kronor, utfall och prognos 2018–2021 Anm. Beloppen är avrundade och summerar . Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Eftersom beslutat att avveckla den externa förvaltningen kommer inga provisionsutgifter att belasta anslaget efter 2018. Utgifterna avser ersättning för det arbete som bedrivits fram till avvecklingstidpunkten . Variationen i de totala provisionsutgifterna över prognosperioden förklaras till stor del av provisioner för valutaupplåning. planeras ingen valutaupplåning för staten eftersom de obligationer i utländsk valuta som planerar att ge ut och 2019 vidareutlånas till . Vidareutlåningen till antas i prognosen upphöra /2020. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 1:3 provisionsutgifter . beräknas anslaget till . I kommittémotion 2018/19:2950 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 26 enligt vad som framgår av bilaga 1. I motionen anförs att det finansiella sparandet bör öka, vilket kan ge möjlighet för statsskulden att minska i en snabbare takt än vad som aviseras i budgetpropositionen. Liberalerna står fortsatt bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. För att underlätta nyföretagande föreslår Liberalerna ändrade regler för periodiseringsfonder och att det generella systemet för periodiseringsfonder görs enhetligt mellan bolagsformer. Förslaget leder till utgiftsökningar på sammanlagt under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. En liknande motion (2017/18:3793) med förslag till att ändra regler för periodiseringsfonder och att det generella systemet för periodiseringsfonder görs enhetligt mellan bolagsformer behandlades av utskottet i betänkande 2017/18:FiU4 och avstyrktes då. Utskottet behandlade den senaste utvärderingen av statsskuldspolitiken (bet. 2017/18:FIU46, rskr. 2017/18:396). Såvitt utskottet kunde bedöma visade regeringens utvärdering att regeringens riktlinjer legat i linje med det övergripande statsskuldspolitiska målet och att bedrivit verksamheten i enlighet med målet och regeringens riktlinjer. Utskottet koncentrerade sig därefter på likviditetsöverskott och likviditeten på den svenska obligationsmarknaden. Utskottet utgick från att både och regeringen i förslaget till riktlinjer och i riktlinjerna noga skulle analysera likviditetssituationen på statspappersmarknaden och vad som eventuellt kunde behöva göras för att upprätthålla en likvid marknad i nominella svenska statsobligationer. Utskottet konstaterar att regeringen i riktlinjebeslutet framför allt redogör för möjliga åtgärder för att minska likviditetsöverskott. Behovet av ytterligare medel på utgiftsområdet behandlas i proposition 2018/19:2 Höständringsbudget (bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:63–71). Som regeringen anför i propositionen får anslaget 1:1 Räntor på statsskulden överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Det är alltså inte nödvändigt att regeringen föreslår en höjning av anslaget på ändringsbudget. har dock tidigare uttalat att utskottet förutsätter att regeringen överväger om det finns anledning att föreslå ändringar av anslaget för statsskuldsräntor när utgifterna förväntas avvika väsentligt från anvisade medel (bet. 2002/03:FiU11 s. 50). Utskottet välkomnar att regeringen gjorde detta i höständringsbudgeten . Utskottet föreslår att anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. Utskottet konstaterar att förslaget i den aktuella motionen innebär en högre ram för utgiftsområdet än vad har beslutat, och avstyrker därmed yrkandet i motionen. Anslag inom utgiftsområde 26 (L) (L) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 26 inte får överstiga 25 2019 (bet. 2018/19:FiU1). Eftersom Liberalernas förslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för vårt förslag. Liberalernas budgetalternativ bör också ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om Liberalernas politik inom utgiftsområde 26. För att underlätta nyföretagande föreslår Liberalerna ändrade regler för periodiseringsfonder och att det generella systemet för periodiseringsfonder görs enhetligt mellan bolagsformer. Förslaget leder till utgiftsökningar på sammanlagt under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Liberalerna anser att det finansiella sparandet bör öka, vilket kan ge möjlighet för statsskulden att minska i en snabbare takt än vad som aviseras i budgetpropositionen. Liberalerna står fortfarande bakom det gällande målet för statsskuldsförvaltningen. För att hålla nere kostnadsutvecklingen är det avgörande att de offentliga finanserna på både kort och lång sikt är hållbara och att marknadsaktörerna har en hög tilltro till betalningsförmåga. Politiken inom området är därför nära kopplad till frågan om överskottsmålet och det finanspolitiska ramverket. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 26: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt tabell 1.1. Motion från allmänna motionstiden /19 2018/19:2950 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.