bet · H501MJU8 · 2018-01-25 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. stödutfodring av klövvilt, jaktmedel, ansvaret för det allmänna uppdraget och vissa jaktfrågor, främst med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ansvaret för det allmänna uppdraget Motioner som bereds förenklat 1.Stödutfodring av klövvilt, punkt 1 (M, SD, C) 2.Stödutfodring av klövvilt, punkt 1 (KD) 3.Jaktmedel, punkt 2 (SD, KD) 4.Ansvaret för det allmänna uppdraget, punkt 4 (M, SD) 5.Utvärdering av älgförvaltningen, punkt 5 (M, SD, C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 7 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:596 av (S), 2017/18:3211 av (M) i denna del, 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3644 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 73. Reservation 1 (M, SD, C) Reservation 2 (KD) 2017/18:1316 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1427 av (M), 2017/18:1963 av (M), 2017/18:3211 av (M) i denna del och 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 3 (SD, KD) Tillståndsgivning för särskilda jaktmedel 2017/18:3644 av (M) yrkande 1. Ansvaret för det allmänna uppdraget 2017/18:1384 av i (S) och 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 4 (M, SD) 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 76. Reservation 5 (M, SD, C) 2017/18:2326 av (M), 2017/18:3106 av (M) och 2017/18:3312 av (M) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 30 motionsyrkanden om jakt och viltvård från allmänna motionstiden /18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. stödutfodring av klövvilt, jaktmedel, ansvaret för det allmänna uppdraget och vissa jaktfrågor. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att reglera utfodringen av klövvilt. Jämför reservation 1 (M, SD, C) och 2 (KD). Enligt motion 2017/18:596 av (S) har en vildsvinsstam som växer kraftigt på grund av en okontrollerad utfodring. Utfodringen bör därför regleras hårdare för att begränsa vildsvinsstammens tillväxt och de skador vildsvinen orsakar. (M) anför i motion 2017/18:3211 (i denna del) att ett strikt utfodringsförbud är alltför obalanserat. Enligt motionären kan utfodring vara en del av lösningen genom att den leder vildsvinen bort från känsliga områden. I motion 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att vildsvin orsakar stora skador för lantbrukare och näringsidkare på landsbygden. Enligt motionärerna bör regeringen införa striktare regler för stödutfodring av klövvilt. (M) anför i motion 2017/18:3644 yrkande 2 att bör ges mandat att besluta om temporära förbud mot utfodring av vilt. Vildsvinsstammen måste vara i balans med naturen och kan inte tillåtas att växa okontrollerat. Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) bör regeringen skyndsamt återkomma med ett nytt förslag för att minska vildsvinsskadorna (yrkande 73). Enligt motionärerna är avledande utfodring tillsammans med skyddsjakt ett viktigt verktyg för att minska vildsvinsstammen och dess skador på bl.a. jordbruket. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling avslog regeringens förslag om stödutfodring av vilt (prop. 2015/16:199, bet. 2016/17:MJU4, rskr. 2016/17:26). I samband med detta anförde utskottet bl.a. följande: I likhet med regeringen anser utskottet därför att det finns skäl att reglera utfodringen av vilt. Utskottet finner dock att regeringens förslag till reglering av förbud mot utfodring av vilt är för långtgående och riskerar att skapa problem för stora delar av viltvården. Utskottet anser att en reglering inte bör formuleras som ett generellt förbud mot utfodring av vilt med möjlighet till undantag. Enligt utskottet bör det i stället finnas möjlighet att i enskilda fall meddela förbud när andra lösningar inte är möjliga eller när det går att påvisa en påtaglig skada. Ett förbud bör således kunna begränsas till att endast omfatta ett visst område och bör även kunna vara tidsbegränsat. Vidare anser utskottet att det framför allt är felaktig och överdriven utfodring av klövvilt som bör regleras. Regeringen bör därför återkomma med nya lagförslag i frågan. Sedan beslut att avslå regeringens förslag har publicerat en rapport om utfodring av klövvilt och dess effekter (NV rapport 6737). Rapporten presenterar en sammanställning av forskning om avledande och stödjande utfodring, som ett led i arbetet med Strategi för svensk viltförvaltning. Rapporten visar att direkta effekter av utfodring är en hög koncentration av klövvilt kring utfodringsstationer, en ökad överlevnad av unga individer och en ökning av miljöns bärförmåga för klövvilt. Indirekta effekter handlar om en ökad betning av vegetation i närheten av utfodringsstationer och en högre koncentration av vilt där allätare som mårdhund, björn och kråkfåglar lockas av fodret. I och med en högre koncentration av vilt finns en ökad risk för sjukdomsspridning vid utfodringsstationerna. Vidare visar rapporten att det finns ett behov av mer forskning om utfodringens effekter för att man ska kunna dra tillförlitliga slutsatser eftersom kunskapen om måluppfyllelse i samband med utfodring är låg. Trots detta framträder generella samband vad gäller vilt och utfodring. Det är därmed svårt att se vilka direkta och indirekta effekter som utfodring av klövvilt genererar. Det är enligt rapporten vanligt att utfodring leder till både oväntade och oönskade effekter. Av rapporten framgår även att det är möjligt att reglera utfodring utifrån plats, tidpunkt, mängd och metod. presenterade en strategi för svensk viltförvaltning. Strategin innehåller mål och åtgärder för arbete som central myndighet för frågor om jakt och viltvård . Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 23) framgår att genomfört en bred informationssatsning om den nya viltstrategin. Strategin är enligt helt avgörande för att samtliga aktörer inom viltförvaltningen (länsstyrelser, jägarorganisationer och markägare) ska arbeta i samma riktning. I strategin ingår aktiv kunskapsspridning av olika forskningsresultat med relevans för den praktiska förvaltningen. Regeringen pekade i det allmänna uppdraget till ut utfodring som ett prioriterat uppdrag. Om utfodring anfördes b.la. ska fortsatt aktivt motverka stödjande utfordring av klövvilt som inte hålls i hägn , dvs. när det finns naturligt foder att tillgå. Förbundet ska fortsatt också sprida kunskap om att sådan utfordring under andra perioder sker med spannmål eller oförädlade spannmålsprodukter och endast i begränsad mängd. Vidare mottog regeringen en framställan från () med förslag till nya regler. Förslaget innebär en möjlighet att villkora utfodring av klövvilt, i stället för att förbjuda utfodring helt. preliminära bedömning är att förslaget inte går att genomföra. Enligt har flera externa aktörer (bl.a. , och ) tagit initiativ till frivilliga åtgärder som delvis kan lösa problematiken med utfodring. Exempelvis ska förankra nya riktlinjer om skärpning av utfodring. Även markägarorganisationerna arbetar med att begränsa utfodring genom policydokument, överenskommelser och regleringar i avtal med bl.a. jaktarrendatorer. Frågan om utfodring av klövvilt är föremål för fortsatt beredning, och regeringen följer utvecklingen av ovan nämnda initiativ. Som redovisats ovan fortgår arbetet med att hitta en lösning för utfodring av klövvilt. Utskottet konstaterar att bl.a. arbetar för att öka kunskapen om utfodring bland samtliga aktörer inom viltförvaltningen. Som ett led i detta arbete har tagit fram en rapport där kunskapsläget när det gäller utfodring av klövvilt redovisas. Utskottet noterar vidare att utfodring är utpekat som ett prioriterat uppdrag inom det allmänna uppdraget. ska bl.a. förankra nya riktlinjer för utfodring och sprida information om att utfodring inte bör ske . I avvaktan på den fortsatta beredningen av frågan om utfodring föreslår utskottet att motionerna 2017/18:596 (S), 2017/18:3211 (M) i denna del, 2017/18:3425 (KD) yrkande 4, 2017/18:3644 (M) yrkande 2 och 2017/18:3855 (C) yrkande 73 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att underlätta användningen av särskilda jaktmedel såsom rörlig belysning och mörkersikten. Jämför reservation 3 (SD, KD). I motion 2017/18:1316 yrkande 2 anför (KD) att den växande vildsvinsstammen i måste begränsas genom ökad jakt. Enligt motionären bör jakt underlättas genom att förenkla användningen av rörlig belysning och mörkersikten eftersom vildsvin är nattaktiva djur. Även i motion 2017/18:1427 av (M) anförs att vildsvinsstammen utgör ett stort problem då vildsvinen orsakar trafikolyckor och stora skador på grödor och . Enligt motionären bör rörlig belysning vid jakt på vildsvin tillåtas. (M) anför i motion 2017/18:1963 att möjligheten att jaga med rörlig belysning bör utvidgas från att vara tillåten vid skyddsjakt till att alltid vara tillåten. I motion 2017/18:3211 (i denna del) framhåller (M) att avskjutningen av vildsvin måste underlättas. Enligt motionären måste det bli enklare att använda belysning och andra hjälpmedel vid denna jakt. m.fl. (KD) anför i motion 2017/18:3425 yrkande 6 att det behövs regeländringar för att underlätta jakt för att begränsa vildsvinsstammen. Enligt motion 2017/18:3644 av (M) yrkande 1 bör tillståndsgivningen för särskilda jaktmedel förenklas och effektiviseras vid jakt på vildsvin. Enligt 14 och 15 §§ jaktförordningen (1987:905) får fast belysning användas vid väg eller byggnad som satts upp i annat syfte än att underlätta jakten vid jakt efter vildkanin, rödräv, mårdhund, grävling, mink, mård, tvättbjörn eller vildsvin. Vid jakt efter ovanstående djur får även ficklampa eller annan liknande lampa användas när djuret ska avlivas i samband med jakt med ställande hund, jakt vid gryt eller lya samt när ett fångstredskap vittjas. Fast belysning som har satts upp i syfte att underlätta jakten får användas vid jakt efter vildsvin vid för ändamålet anordnade åtelplatser för vildsvin (åteljakt). Utöver detta kan med stöd av jaktförordningen i enskilda fall bevilja undantag från förbudet att använda rörlig belysning i samband med jakt. kan i enskilda fall även bevilja undantag från förbudet att använda elektronisk bildförstärkare vid jakt efter vildsvin (15 a §). Även kan med stöd av jaktförordningen bevilja undantag från förbudet att använda elektronisk bildomvandlare vid jakt och meddela föreskrifter om användandet av andra jaktmedel (15 §). har enligt uppgift för avsikt att påbörja en översyn av nämnda föreskrifter . Utskottet konstaterar att regelverket tillåter jakt med rörlig belysning vid jakt med ställande hund, jakt vid gryt eller lya samt när fångstredskap vittjas. och kan bevilja undantag från gällande bestämmelser om jaktmedel. Utskottet noterar vidare att avser att påbörja en översyn av föreskrifterna . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2017/18:1316 (KD) yrkande 2, 2017/18:1427 (M), 2017/18:1963 (M), 2017/18:3211 (M) i denna del, 2017/18:3425 (KD) yrkande 6 och 2017/18:3644 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Ansvaret för det allmänna uppdraget Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvaret för det allmänna uppdraget. Jämför reservation 4 (M, SD). i (S) anför i motion 2017/18:1384 att det allmänna uppdraget bör skyddas från att bli föremål för offentlig upphandling. Frågan har diskuterats både i och inom Europeiska unionen. Enligt motionären är jägarna viktiga lokala aktörer inom viltvården och miljömålsarbetet, och därför bör regeringen slå vakt om den svenska modellen för viltvård. Enligt kommittémotion 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 1 bör även fortsättningsvis ha ansvar för det allmänna uppdraget. Enligt motionärerna genomförs arbetet på ett effektivt och ansvarsfullt sätt i samarbete mellan civilsamhället och berörda myndigheter. Landsbygdsminister anförde bl.a. följande i sitt svar på skriftlig fråga 2016/17:1725 om att göra det allmänna uppdraget till föremål för offentlig upphandling: har bedömt att de preciserade uppdragen och de medel som förbundet får för att genomföra dem sammantaget aktualiserar unionsrättsliga regler om upphandling. Kommissionen har bett att kommenterar denna analys. Redan innan kommissionens begäran hade regeringen inlett en översyn av tilldelningen av medel ur viltvårdsfonden. Syftet med översynen är att, med beaktande av nationell rätt och unionsrättsliga åtaganden, effektivisera förfarandet och den operativa viltförvaltningen. Gränsdragningen mellan vilka verksamheter som kan finansieras genom bidrag och vilka som måste upphandlas i enlighet med unionsrättsliga åtaganden omfattas av översynen och är en högt prioriterad fråga. Översynen, som ännu inte är klar, omfattar även konstitutionella bedömningar, t.ex. om behöver ta ställning till eventuella förändringar kring den operativa viltförvaltningen och tilldelningen av medel. Enligt uppgift från pågår översynen i samarbete med andra berörda departement. Som redovisats ovan har bedömt att de preciserade uppdragen och de medel som får för att genomföra dem sammantaget aktualiserar unionsrättsliga regler om upphandling. Regeringen har inlett en översyn av tilldelningen av medel ur Viltvårdsfonden. Syftet med översynen är att, med beaktande av nationell rätt och unionsrättsliga åtaganden, effektivisera förfarandet och den operativa viltförvaltningen. Gränsdragningen mellan vilka verksamheter som kan finansieras genom bidrag och vilka som måste upphandlas i enlighet med unionsrättsliga åtaganden omfattas av översynen och är en högt prioriterad fråga. Enligt utskottet kan motionerna 2017/18:1384 (S) och 2017/18:3348 (M) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på att översynen slutförs. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändrade jakttider, prisnivåer för jaktkort, märkning av viltfällor och utvärdering av älgförvaltningsgrupperna. I motion 2017/18:2326 av (M) anförs att älgjaktspremiären bör flyttas från till så att jägarna ska kunna fullfölja arbetslinjen. Enligt motionären skulle det vara mer rättvist att flytta älgjaktspremiären till då många jägare väljer att fullfölja arbetslinjen . (M) anser i motion 2017/18:3106 att det behöver tydliggöras hur länsstyrelserna får prissätta jakt på statens marker. bör inte höja prisnivåerna för jakt mer än konsumentprisindex. Enligt motionären följer inte priserna för att jaga i de jämtländska markerna den allmänna prisuppgång som i anger. Det är viktigt att jakten är tillgänglig för alla. I motion 2017/18:3312 yrkande 2 anför (M) att jägar-id bör kunna fungera som identifikation av fångstmän vid märkning av viltfällor. Enligt motionären riskerar jägare att bli utsatta för hot och våld när de jagar med fällor om de märker dessa med sina kontaktuppgifter. Genom att märka viltfällor med jägar-id från databas minimeras den risken. Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) bör regeringen genom en utvärdering säkerställa att de regionala älgförvaltningsgrupperna fungerar effektivt och att de har inflytande över viltförvaltningen (yrkande 76). Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Jakttider är ett centralt verktyg för viltförvaltningen som avgör om och när en djurart får jagas på enskilds initiativ (utan särskilt myndighetsbeslut). Utformningen av jakttider kan påverka arters populationsutveckling. Tider och villkor för jakt regleras i bilagor till jaktförordningen. Med anledning av ett regeringsuppdrag redovisade ett förslag på hur ändringar av jakttider kan beredas. Enligt myndigheten bör jakttiderna ses över regelbundet då viltförvaltningen ska anpassas till viltstammarnas utveckling. föreslår att regeringen ska ge myndigheten i uppdrag att se över jakttiderna och föreslå ändringar till regeringen. Förslaget syftar till att nå en effektiv och ändamålsenlig beredning av jakttidsändringar. Översynen ska enligt förslaget genomföras med en regelbundenhet och om särskilt behov uppstår. Översynen av jakttider innefattar en inledande period då berörda aktörer kan lämna in synpunkter till myndigheten. Därefter följer ett tidsbegränsat jakttidsutskott som knyts till det nationella viltråd som planeras vid myndigheten. Beredningen avslutas genom en snabbkonsultation av preliminära förslag till jakttidsändringar. redovisning av regeringsuppdraget är ute på remiss med svarstid till . Jakt på statens marker på renbetesfjällen regleras i rennäringslagen och rennäringsförordningen. Enligt 32 § rennäringslagen (1971:437) får nyttjanderätt endast upplåtas på sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition och på renbetesfjällen om upplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet för renskötseln. Upplåtelse ska ske mot avgift, om det inte finns särskilda skäl för avgiftsfrihet (34 §). Avgiften fördelas mellan Samefonden och den sameby som berörs av upplåtelsen enligt bestämmelser som meddelas av regeringen. Utskottet har tidigare behandlat frågan om jaktkort i betänkande 2014/15:MJU9 där utskottet uppmärksammade att det då pågick en prövning hos regeringen av ovannämnda avgifter i . Enligt regeringens sedermera gjorda bedömning var det överklagade beslutet inte ett beslut om upplåtelse enligt rennäringslagen. Beslutet utgjorde därför inte ett sådant beslut som enligt rennäringslagen får överklagas till regeringen. Överklagandet överlämnades därför till Förvaltningsrätten i för vidare beredning. meddelade förvaltningsrätten sin dom och konstaterade därvid att avgifterna som beslutat om inte strider mot gällande bestämmelser eller är oproportionerliga i förhållande till det angivna syftet (mål nr 3975-16). I 12 § jaktförordningen (1987:905) bemyndigas att föreskriva om tillstånd, anmälan, kunskapskrav eller andra villkor för användande av fångstredskap. Ett av de tillåtna fångstmedel som ska märkas med jägarens kontaktuppgifter på ett väderbeständigt sätt är fällor (26 § föreskrifter 2002:18). Den ansvariga jägaren ska enkelt kunna identifieras av t.ex. jakttillsynsmän eller om någon eller något kommer till skada på grund av en fälla. Jägar-id är ett löpnummer i jaktkortsregister. När viltvårdsavgift har betalats utfärdar jaktkort, som innehåller uppgifter om namn, personnummer eller födelsedatum och adress. Uppgifter kopplade till jaktkortsregistret hos omfattas av sekretess (18 kap. 16 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]) om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att vapen eller ammunition kommer till brottslig användning. Uppgift om vilken individ som har ett visst jägar-id omfattas således av denna bestämmelse. Enligt är det inte aktuellt att återta bemyndigande. infördes ett nytt älgförvaltningssystem (prop. 2009/10:239, bet. 2010/11:MJU6, rskr. 2010/11:49). Syftet med det nya systemet var att förankra älgförvaltningen lokalt och arbeta för en ekosystembaserad förvaltning. För att genomföra det nya älgförvaltningssystemet infördes en ny förvaltningsnivå, s.k. älgförvaltningsområden. Inom vart och ett av dessa områden tillsattes en älgförvaltningsgrupp. finns 149 älgförvaltnings-grupper. Grupperna består av sex representanter varav tre är från jägarnas och tre från markägarnas organisationer. Representanterna utses av länsstyrelserna efter förslag från ovannämnda organisationer. I , och ersätter en företrädare för rennäringen en av jägarrepresentanterna. utser företrädaren för rennäringen. Till ordförande för älgförvaltningsgruppen utses en markägarrepresentant, vilken också har utslagsröst vid lika antal röster i en omröstning. har efter ett regeringsuppdrag följt upp ändringarna i älgjaktsreformen utifrån fastställda mål i proposition 2009/10:239. Utvärderingen (NV-00687-14) redovisades och visade att älgförvaltningen har implementerats på ett tillfredsställande sätt på den korta tid som gått sedan den nya förvaltningsnivån infördes. anförde bl.a. att även om flera av propositionens målsättningar är svåra att utvärdera mot och har förflutit sedan den nya förvaltningen infördes pekar det mesta på att förvaltningen utvecklats i rätt riktning. har blivit mer ekosystembaserad, adaptiv och lokalt förankrad. Dock kvarstår flera områden som behöver ses över eller åtgärdas för att förvaltningen fullt ut ska nå målen i propositionen. konstaterar vidare att det finns en positiv inställning hos såväl jägare som markägare och berörda myndigheter till älgförvaltningen. framgår det av utvärderingen att det finns en del att förbättra och utveckla inom vissa områden. konstaterade vidare att kostnaderna för förvaltningen har ökat och att finansieringen bör ses över utifrån rådande ambitionsnivå och målsättningar inom förvaltningen. Vidare är utbildningsinsatserna inom älgförvaltningen av stor betydelse, och dessa bör utökas. Enligt bör även utvecklingen av ett samlat it-system för älgförvaltningen utredas. En annan central del i förvaltningen är samrådsprocessen, som behöver utvecklas vidare. avser att göra mindre justeringar av myndighetens föreskrifter och allmänna råd om jakt efter älg och kronhjort (NFS 2011:7) när det gäller bl.a. samrådsprocessen och registreringar av älgjaktsområden. Enligt påbörjas översynen . Enligt ett regeringsuppdrag i regleringsbrev ska myndigheten genomföra en uppföljning av målen inom älgförvaltningen. Myndigheten ska lämna förslag till hur målsättningar om en livskraftig älgstam i balans med betesresurserna och en produktionsanpassad älgjakt kan konkretiseras och göras uppföljningsbara. Vidare ska myndigheten utvärdera graden av måluppfyllelse i älgförvaltningsplanerna och lämna förslag på hur den lokala målformuleringen och måluppfyllelsen kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . har, som redovisats ovan, presenterat ett förslag på hur ändring av jakttider ska beredas. Det förslaget är nu ute på remiss. I avvaktan på det fortsatta beredningsarbetet föreslår utskottet att motion 2017/18:2326 (M) nu lämnas utan vidare åtgärd. Som framgår av redovisningen ovan har avgifterna på jaktkort inom renbetesfjällen i prövats av förvaltningsdomstolen. Domstolen konstaterade då att de avgifter som ärendet gäller inte strider mot gällande bestämmelser eller på annat sätt är oproportionerliga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2017/18:3106 (M). Mot bakgrund av redovisningen ovan är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3312 yrkande 2 (M). Som redovisas ovan har genomfört en utvärdering av älgförvaltningsområdena med utgångspunkt från de mål som fastställs i proposition 2009/10:239. Utskottet noterar vidare att kommer att påbörja en översyn av sina föreskrifter och allmänna råd om älg och kronhjort . Mot bakgrund av kommande uppföljning av målen inom älgförvaltningen föreslår utskottet att motion 2017/18:3855 (C) yrkande 76 nu lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena (S, M, SD, C, L, KD) om jakt och viltvård som rör förslag som har behandlats tidigare .