bet · H501FiU43 · 2018-05-31 00:00:00 — Utredningen har valt att inte lämna något sådant förslag. Utredningen anför bl.a. att kommunallagen (2017:725) vilar på den principiella grunden att de förtroendevalda har ansvaret för att fatta alla beslut. Även om kommuner och landsting delegerar rätten att besluta i vissa ärenden till de anställda är de förtroendevalda ur revisionssynpunkt helt ansvariga för all verksamhet. Det är medborgarna som i allmänna val utkräver ansvar av de folkvalda. Om den offentliga verksamheten uppvisar brister är det alltså folket som i första hand kan utkräva ansvar genom att rösta bort de förtroendevalda och ersätta dem med andra. Någon motsvarande möjlighet för medborgarna att ställa vd:n och styrelsen till ansvar i aktiebolag om verksamheten inte håller en godtagbar kvalitet finns inte. Kommuner och privata aktörer har olika roller och ansvar. Aktiebolag har som enda syfte enligt Aktiebolagslagen att bereda ägaren vinst. Därför skiljer sig ändamålen för verksamheten åt beroende på vem som är huvudman. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar för att tillhandahålla socialtjänst och utbildning åt medborgarna, och förutsätts ha kunskap och kompetens inom det som utgör kommunernas grundläggande uppdrag. Vi delar denna bedömning och anser att det finns sådana principiella skillnader mellan och enskild verksamhet att det inte finns skäl att införa något som motsvarar en ägar- och ledningsprövning för verksamhet. Vi avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. Ändrade regler för upphandling inom välfärden, punkt 3 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4121 av och (KD, L) yrkandena 1–4. Vi anser att det är viktigt att regelverket för offentlig upphandling tar särskild hänsyn till icke-vinstdrivande ideella aktörer och att regelverket underlättar för ideella aktörer att verka. Vi stöder i grunden förslaget om enklare och flexiblare regler för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster samt reserverade kontrakt för vissa tjänster. Däremot anser vi att det finns skäl att följa upp och granska konsekvenserna av de föreslagna förändringarna då det bedöms som osäkert om ändringarna kommer att förbättra ideella aktörers möjligheter på marknaden i tillräckligt stor utsträckning för att på allvar förbättra förutsättningarna. En utvärdering bör därför genomföras så snart det finns tillräckligt med underlag att tillgå. Den bör ta sikte på konsekvenserna av förslaget om att ”ett fåtal” regler ska gälla för upphandling av välfärdstjänster under tröskelvärdet i stället för att undantas helt från . Om utvärderingen visar att förändringen inneburit små eller inga förbättringar för sektorn bör det på nytt övervägas om upphandlingar under tröskelvärdet av de välfärdstjänster som nämns i propositionen kan undantas helt från . När det gäller regeringens förslag om reserverade upphandlingar och kontrakt anser vi att intentionerna är goda men att det kan finnas problem med den EU-stipulerade treårsgränsen på kontraktets längd. Det riskerar att minska kontinuiteten och försämra verksamhetens långsiktighet. Därför är det viktigt att de föreslagna bestämmelserna utvärderas, och om det visar sig att regeln behöver ändras bör regeringen driva frågan i EU-sammanhang. Regeringen bör också skyndsamt återkomma till med ett tydliggörande av hur ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) kan genomföras inom ramen för dagens lagstiftning, eller med de förändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas. Vi tillstyrker motion 2017/18:4121 av och (KD, L) yrkandena 1–4. mångfalden genom att inte försvåra för mindre aktörer, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:4119 av m.fl. (C) yrkande 3. Syftet med regeringens förslag om att införa tillståndskrav är bl.a. att hindra oseriösa aktörer med bristfällig kompetens från att etablera sig på marknaden och säkerställa att de som verkar där har de ekonomiska förutsättningar som krävs för att bedriva verksamheten. Att minska oseriösa aktörers möjlighet att bedriva skattefinansierad välfärdsverksamhet är dessutom viktigt för allmänhetens tilltro till sektorn som helhet. Som regeringen anför innebär den utökade tillståndsplikten dock en prövning av omständigheter och faktorer som utföraren även utan någon förändring måste kunna hantera för att bedriva verksamheten på ett godtagbart sätt. Vi delar regeringens bedömning att det därför bör vara möjligt, även för mindre utförare, att utan någon större administrativ börda ansöka om tillstånd och leva upp till kraven för att beviljas tillstånd. Vi anser att den utökade tillståndsplikten är angelägen både ur ett brukar- och ett medborgarperspektiv och att de höjda kraven för företagen är proportionerliga i förhållande till intresset av att införa förslagen. På samma sätt som förslaget om utökad tillståndsplikt medför förslaget att det ska krävas insikt, lämplighet och ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten en viss ökad administrativ belastning för de enskilda aktörerna. I likhet med regeringen anser vi att denna belastning bör kunna hanteras av såväl större som mindre aktörer. Mot bakgrund av att det rör sig om skattefinansierad verksamhet som riktar sig till skyddsvärda grupper anser vi att förslagen är angelägna och därför även att konsekvenserna av dessa krav är proportionerliga i förhållande till intresset av att införa dem. Vi delar också regeringens bedömning att förslagen generellt sett kommer att bidra till att förbättra konkurrensvillkoren inom välfärdssektorn, genom att förhindra att oseriösa aktörer eller aktörer med bristfälliga förutsättningar etablerar sig eller verkar inom sektorn. Därigenom blir också villkoren på marknaden mer likvärdiga, vilket skapar förutsättningar för en sund konkurrens. Vi avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 2017/18:4086 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om likabehandling och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare sanktionsmöjligheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheternas befogenheter och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare krav och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag i enlighet med motionens intentioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4111 av m.fl. (M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att även offentligt drivna välfärdsverksamheter som bedrivs inom skollagen, LSS eller SoL ska vara föremål för likvärdiga tillståndskrav och en likvärdig ledningsprövning som den som föreslås i denna proposition och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att kravet på ekonomiska förutsättningar inte medför otillbörliga hinder för små aktörer att etablera sig på välfärdsområdet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta tillstånds- och tillsynsansvaret när det gäller fristående förskolor och fritidshem från kommunerna till Skolinspektionen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att förkorta handläggningstiderna hos Inspektionen för vård och omsorg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4119 av m.fl. (C): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:158. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som innebär att även offentligt drivna välfärdsverksamheter ska vara föremål för en likvärdig ledningsprövning som den som föreslås i proposition 2017/18:158 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag som säkerställer att tillståndskrav inte medför hinder för nya aktörer att etablera sig inom välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4121 av och (KD, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en utvärdering av effekten av de nya reglerna för upphandling av vissa sociala tjänster och andra särskilda tjänster under tröskelvärdet och hur dessa har påverkat den idéburna sektorns möjligheter att delta i upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ifall utvärderingen visar små eller inga förbättringar för den idéburna sektorn bör regeringen på nytt överväga en ordning där upphandlingar under tröskelvärdet av de välfärdstjänster som anges i propositionen helt undantas från i enlighet med förslaget från utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) och med förslag på hur detta kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utvärdera förslaget att reservera upphandlingar av vissa tjänster i och särskilt effekten av den föreslagna treårsregeln och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett tydliggörande av hur ett ideellt offentligt partnerskap (IOP) ska kunna genomföras inom ramen för dagens lagstiftning eller med de förändringar av lagstiftningen som krävs för att formen ska kunna användas och utvecklas och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2017/18:SoU4y yttrande 2017/18:UbU6y