bet · H501UbU14 · 2018-02-16 00:00:00 — I yrkande 22 vill motionärerna stärka gymnasiets yrkesprogram bl.a. genom fler ingångar till yrkesprogrammen och genom att komprimera och effektivisera yrkesteoretiskt tunga utbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås än . I yrkande 23 föreslår motionärerna att nyanlända elever som kommit in sent i får möjlighet till yrkesutbildningar på gymnasienivå där examen är möjlig utan de teoretiska ämnena men med grundläggande språk- och samhällskunskap. Genom en sådan ordning kan de nyanlända eleverna enligt motionärerna fortare få möjlighet att försörja sig själva och knyta an till det svenska samhället. I yrkande 24 framhålls att branschskolor ska bistå arbetsmarknaden med efterfrågad arbetskraft och vara ett som driver utvecklingen framåt i branscherna. I motion 2017/18:681 av (S) begärs att yrkesprogrammen som utbildar personal till byggbranschen ska ses över för att göra dem mer attraktiva. Bakgrund och gällande rätt Av 15 kap. 3 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. Enligt 15 kap. 7 § skollagen består utbildningen i gymnasieskolan av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Av 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att det för yrkesprogrammen ska det finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Av 4 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår bl.a. att innan meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella programråd höras. Av 5 kap. 9 § gymnasieförordningen framgår att berörda nationella programråd ska höras om en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram behandlas av . Av 10 § förordning (2015:1047) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning. En försöksverksamhet med branschskolor biföll proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor (bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319). Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Branschskolorna erbjuder utbildningar på gymnasial nivå där det lokalt inte finns tillräckligt många elever, men där efterfrågan på arbetskraft är stor. Försöksverksamheten pågår –2023 runt om i med tio branschskolor som har utsett. Regelverket finns i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor och förordningen (2017:623) om försöksverksamhet med branschskolor och statsbidrag till vissa huvudmän. Genom förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning kan statsbidrag sökas hos för att stimulera yrkescollege och liknande samverkansmodeller och sprida dem till fler branscher. Inom tekniksektorn och vård- och omsorgssektorn har collegemodeller utvecklats där kommuner, utbildningsanordnare och företag samverkar för att öka attraktionskraften och kvaliteten i gymnasieutbildningen. Även inom andra sektorer finns olika former av samverkansmodeller. Av regleringsbrev följer att myndigheten ska redovisa en samlad analys av myndighetens insatser och uppdrag inom yrkesutbildningsområdet . Myndighetens samverkan med de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning ska framgå. Det ska även framgå vilka åtgärder som myndigheten bedömer behövs för att främja den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens attraktionskraft för unga kvinnor och män. I arbetet med uppdraget ska beakta Skolinspektionens granskningar. ska dessutom genomföra insatser för att höja yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Uppdraget ska redovisas i samlade redovisning inom yrkesutbildningsområdet . har haft i uppdrag (2017/1930/GV) att i sitt arbete med att utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning se till att förslagen även kan tillämpas inom gymnasieskolans introduktionsprogram där så är lämpligt. I redovisning av uppdraget (dnr 2016:694-2017:702) framhåller verket att de sammanhållna yrkesutbildningarna är utformade utifrån de kompetenskrav som olika branscher ställer och anses lämpliga inom vuxenutbildningen, men kan passa olika bra för olika individer. Om en individuell bedömning visar att innehållet i ett yrkespaket passar, kan det även användas för elever inom gymnasieskolans introduktionsprogram och med fördel kombineras med grundskoleämnen och med andra gymnasiala kurser utifrån individens behov. Vissa branschrepresentanter anser dock enligt verket att de nationella yrkespaketen inom deras egen bransch inte bör tillämpas på introduktionsprogram. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) framför regeringen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former. Syftet är att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktionsprogram med svag anknytning till arbetsmarknaden. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att det krävs omfattande åtgärder för att stärka den nationella kompetensförsörjningen och vända den negativa trenden gällande antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. Regeringen aviserar därför bl.a. en satsning på rekrytering av yrkeslärare om och en satsning om på att öka och utveckla kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet. Vidare har regeringen angett att man avser att lämna en proposition till med förslag om stärkta möjligheter för elever på yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan (se vidare nedan). Regeringen vill även underlätta arbetsgivares kompetensförsörjning av yrkesutbildad arbetskraft och göra det möjligt för personer att förkorta vägen från utbildning till arbete. Regeringen föreslår därför att en försöksverksamhet med yrkesprov ska införas i yrkesutbildningen inom bl.a. gymnasieskolans introduktionsprogram och yrkesprogram. Syftet är att stärka yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans och samverkan mellan skola och arbetsliv samt tydliggöra vad utbildningarna leder till. Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning () för propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av framgår att regeringen avser att lämna propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet och ett estetiskt ämne i gymnasieskolan . Utskottet anser att gymnasieskolans yrkesutbildningar är av central betydelse för att unga snabbt ska kunna få jobb och företagen ska kunna rekrytera den personal de behöver. Åtgärder för att öka antalet elever på yrkesprogrammen är enligt utskottet välbehövliga. Utskottet välkomnar därför satsningar i budgetpropositionen på rekrytering av yrkeslärare och på att öka och utveckla kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet. Vidare har regeringen angett att man avser att lämna en proposition till med förslag om stärkta möjligheter för elever på yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. En försöksverksamhet med yrkesprov ska också införas i yrkesutbildningen inom bl.a. gymnasieskolans introduktionsprogram och yrkesprogram. Syftet är att stärka yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans och samverkan mellan skola och arbetsliv samt tydliggöra vad utbildningarna leder till. Utskottet vill också framhålla pågående arbete med att analysera åtgärder som behövs för att främja den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens attraktionskraft för unga kvinnor och män. När det gäller frågan om att satsa på branschskolor anser utskottet att utfallet av den pågående försöksverksamheten som beslutade om (prop. 2016/17:161, bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319) bör avvaktas. När det sedan gäller frågan om fler yrkesutbildningar inom gymnasieskolan ska bli en del av yrkescollege och liknande samverkansmodeller hänvisar utskottet till att statsbidrag kan sökas hos för att stimulera yrkescollege och liknande samverkansmodeller och sprida dem till fler branscher. Någon åtgärd från med anledning av motioner om yrkescollege och liknande samverkansformer är därmed inte motiverad. När det gäller övriga frågor anser utskottet att det inte finns något behov av att ändra det gällande regelverket. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:681 (S), 2017/18:905 (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3360 (M) yrkande 6, 2017/18:3683 (C) yrkandena 13, 17 och 19 och 2017/18:3759 (C) yrkandena 8, 14, 17 och 22–24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärlingsutbildning och lärlingsersättning. Jämför reservation 8 (M), 9 (C), 10 (KD) och 11 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 efterfrågar motionärerna en utökad och breddad lärlingsutbildning. Lärlingsplatserna måste enligt motionärerna likna en anställning, med en riktig lärlingslön, och förväntas övergå i en anställning, för vilken det offentliga inledningsvis tar en större del av lönekostnaden. I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 8 efterfrågas en utveckling av lärlingsutbildningen och den gymnasiala lärlingsanställningen. Det ger, enligt motionärerna, företag en möjlighet att i egen regi, eller tillsammans med en befintlig skola, utforma en yrkesutbildning efter branschens kompetensbehov. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 20 vill motionärerna att frågan om att införa särskilda lärlingsråd ska ses över. Lärlingsråden ska utforma utbildningarna så att de blir relevanta, håller hög kvalitet och följer arbetsmarknadens behov. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 45 framhåller motionärerna att de goda möjligheterna till anställning efter avslutad lärlingsutbildning är en viktig anledning till att lyfta fram lärlingsutbildningarna. I motion 2017/18:2154 av (S) efterfrågas en översyn av rätten till lärlingsersättning så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika. Elever på gymnasiesärskolan har enligt motionären samma kostnader som andra lärlingar men saknar rätt till lärlingsersättning. Bakgrund och gällande rätt försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen (2010:800) får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen anger i budgetpropositionen att andelen lärlingar ökat kontinuerligt . fanns det omkring 9 600 lärlingar i gymnasieskolan. Av dessa var kvinnor och män. uppgår statsbidraget som en arbetsgivare kan erhålla per elev och läsår till högst (3 § förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning). /17 var andelen lärlingar av alla elever på yrkesprogram, vilket är en ökning med jämfört med året innan (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 121 och 131). I proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv föreslås ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslås även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. har bifallit propositionen (bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155). Enligt (rapport 2015:427) har flera elever på yrkesintroduktion arbetsplatsförlagt lärande (APL) eller praktik i så stor omfattning att de kan sägas gå en lärlingsliknande utbildning. finns det enligt verket en risk för att elever på introduktionsprogrammen missgynnas i konkurrensen om . Arbetsgivare som tar emot en lärling från ett nationellt program har möjlighet att ta del av ett statsbidrag. Den möjligheten finns inte för de arbetsgivare som under lärlingsliknande former tar emot en elev från ett introduktionsprogram. För att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktionsprogram konstaterar regeringen i budgetpropositionen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 135 och 197). Förordningen (2011:947) om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning är ännu inte ändrad. I 3 § förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning framgår att lärlingsersättning får lämnas till elever som deltar i gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan, har ett utbildningskontrakt enligt 16 kap. 11 a § skollagen och har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). Det är inte möjligt att få lärlingsersättning för elever som läser lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. I frågesvar (fr. 2015/16:875) om lärlingsersättning till elever i gymnasiesärskolan anförde dåvarande statsrådet att i den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades , med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var ett ingångsvärde att elever i gymnasiesärskolan som valt lärlingsspåret skulle behandlas likadant som övriga gymnasielärlingar. Hadzialic framhöll att bedömningen som gjordes i promemorian var att det inte fanns några extra kostnader som hörde ihop med själva lärlingsutbildningen för gymnasiesärskolans lärlingar. Hadzialic anförde vidare att frågan var angelägen och att hon avsåg att följa den. försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en alternativ väg till en gymnasieexamen på ett yrkesprogram (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Andelen lärlingar har ökat kontinuerligt . fanns det omkring 9 600 lärlingar i gymnasieskolan. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i det svenska utbildningsväsendet – både genom att den är relativt omfattande när det gäller antalet ungdomar som berörs och för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerat tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på gymnasieskolorna och arbetsplatserna. Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder har vidtagits eller avses att vidtas när det gäller lärlingsutbildningen. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former. har bifallit en proposition (prop. 2017/18:24, bet. 2017/18:UbU9, rskr. 2017/18:155) i vilken det föreslås att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Det föreslås även att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Utskottet kan konstatera att andelen lärlingar på yrkesprogrammen ökar och att det pågår ett arbete för att förbättra lärlingsutbildningen i olika avseenden. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3042 (L, M, C, KD) yrkande 2, 2017/18:3360 (M) yrkande 8, 2017/18:3601 (KD) yrkande 45 och 2017/18:3683 (C) yrkande 20. När det gäller frågan om lärlingsersättning för lärlingar inom gymnasiesärskolan hänvisar utskottet till f.d. statsrådet uttalande i ett frågesvar (fr. 2015/16:875). I frågesvaret gör statsrådet bedömningen att det inte finns några extra kostnader som hör ihop med själva lärlingsutbildningen för gymnasiesärskolans lärlingar. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan och vidtar åtgärder om behov uppstår. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:2154 (S). Nya inslag på de nationella programmen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya inslag på de nationella programmen. Jämför reservation 12 (SD), 13 (C) och 14 (KD). I motion 2017/18:15 av (SD) efterfrågas en ökning av andelen fordonstekniska utbildningar med inriktning mot alternativa drivmedel. Enligt motionären behöver kunskaperna hos eleverna när det gäller alternativa drivmedel förbättras. I motion 2017/18:2854 av (C) yrkande 6 föreslås att e-sport ska tillåtas som inriktning inom gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier. E-sporten har enligt motionären minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar som får startas. I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 50 föreslås att måltidskunskap ska vara en obligatorisk kurs på alla vård- och omsorgsutbildningar. Motionärerna framhåller att det är viktigt att anpassa såväl näringsinnehåll, portionsstorlek och matens konsistens till den enskildes behov. I motion 2017/18:104 av (KD) yrkande 1 föreslås att en översyn ska göras av möjligheterna att inrätta en handelsinriktning på det ekonomiska programmet. En handelsinriktning skulle underlätta för handeln att rekrytera rätt kompetens. Bakgrund och gällande rätt Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av – i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser – kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (se 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). Samma paragraf föreskriver vidare att varje elev inom utrymmet för det individuella valet har rätt att läsa de kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet på grundnivå om eleven går på ett yrkesprogram. har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner (tidigare kursplaner). föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Av bilaga 1 till gymnasieförordningen framgår att det finns 60 nationella inriktningar på de 18 nationella programmen. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds ett allsidigt urval av nationella program och inriktningar. (SOU 2016:77) hade bl.a. i uppdrag att analysera om det fanns skäl att göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan, och i så fall föreslå sådana justeringar. I utredningen framhålls att gymnasieskolan innehåller flera studievägar med få elever eller vissa överlappningar och att en viss minskning av antalet inriktningar därför vore önskvärd. Det bör dessutom vara möjligt att läsa yrkeskurser inom vissa högskoleförberedande program. Utredningen föreslår därför bl.a. följande i fråga om inriktningar och utbudet av nationella program: – Antalet inriktningar minskas, och vissa namnbyten görs i fråga om program. – En inriktning med yrkesprofil mot handelsområdet införs på ekonomiprogrammet, och sälj- och servicekurser införs på flera yrkesprogram. – En undersköterskeexamen införs på vård- och omsorgsprogrammet. – Ett nationellt programråd för högskoleförberedande program inrättas. – En modell föreslås för regelbunden bedömning av hur program bör uppdateras och kontinuerligt förnyas. har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet konstaterar att eller regeringen beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. förslag om bl.a. en modell för regelbunden bedömning av hur nationella program bör uppdateras och kontinuerligt förnyas bereds inom , och utskottet anser att beredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2017/18:15 (SD), 2017/18:104 (KD) yrkande 1, 2017/18:2854 (C) yrkande 6 och 2017/18:3750 (KD) yrkande 50. Behörighetskrav till gymnasieskolan och högskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighetskrav till gymnasieskolan, grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram och asylsökandes rätt att påbörja utbildning i gymnasieskolan. Jämför reservation 15 (M). I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 4 efterfrågas skärpta behörighetskrav till gymnasieskolan. Enligt motionärerna ska yrkesprogrammen ha samma krav som de högskoleförberedande programmen. Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 38 begärs att yrkesprogrammen på gymnasieskolan ska kunna ge högskolebehörighet. Asylsökandes rätt att påbörja utbildning i gymnasieskolan I motion 2017/18:1672 av (MP) yrkande 3 begärs att åldersgränsen för asylsökande att ansöka till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan (inklusive introduktionsprogram) ska vara densamma som för elever bosatta i . Det bör enligt motionären finnas en rätt för asylsökande att ansöka till ett gymnasieprogram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år den asylsökande fyller . Bakgrund och gällande rätt För behörighet till gymnasieskolans yrkesprogram krävs godkända grundskolebetyg i svenska, engelska, matematik och minst fem andra ämnen (16 kap. 30 § skollagen [2010:800]). För behörighet till högskoleförberedande program krävs godkända grundskolebetyg i svenska, engelska, matematik och minst nio andra ämnen. Utöver detta krävs enligt gymnasieförordningen (2010:2039) godkända betyg från i vissa specifika ämnen för behörighet till vissa högskoleförberedande program. Av de nio ämnena ska, utöver svenska, matematik och engelska, ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap ingå för behörighet till ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet, och av de nio ämnena ska biologi, fysik och kemi ingå för behörighet till naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet. (SOU 2016:77) föreslog bl.a. att alla nationella program ska ha lika höga behörighetskrav och att tolv godkända grundskoleämnen ska gälla för både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Utredningen bedömde att fler elever måste ges bättre förkunskaper, i eller på introduktionsprogram, för att kunna fullfölja ett nationellt program. Enligt utredningen ska det dock vara möjligt att göra undantag från vissa behörighetskrav för elever som är mycket nära behörighet när åldersgränsen infaller och som bedöms ha förutsättningar att klara studierna på ett nationellt program. har remissbehandlats och bereds inom . Grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogram Genom gymnasiereformen blev det en tydligare indelning av gymnasieskolans program i yrkesprogram och högskoleförberedande program. Obligatoriet för yrkeselever att läsa de kurser som krävdes för grundläggande behörighet till högskoleutbildning togs bort. Omfattningen av vissa av de gymnasiegemensamma ämnena (tidigare kärnämnen) på yrkesprogrammen minskades för att ge ett utökat utrymme för yrkesfördjupning (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8).