bet · H501SfU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om svenskt medborgarskap. Motionerna handlar bl.a. om språk- och samhällskunskaps-tester och egen försörjning som villkor för svenskt medborgarskap, förläng-ning av tiden för hemvist, en förstärkning av medborgarskapets symbolvärde och om att alla barn som föds i ska kunna få svenskt medborgarskap från födseln. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, V, L, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (M) 2.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (SD) 3.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (V) 4.Medborgarskapsfrågor, punkt 1 (KD) 5.Kunskaper om det svenska samhället, punkt 2 (M, L) 6.Kunskaper om det svenska samhället, punkt 2 (SD) 7.Kunskaper om det svenska samhället, punkt 2 (KD) 8.Kunskaper i svenska språket, punkt 3 (M, L) 9.Kunskaper i svenska språket, punkt 3 (SD) 10.Medborgarskap för barn, punkt 4 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:1673 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1725 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2036 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2517 av (M), 2017/18:3179 av m.fl. (M) yrkandena 3–6, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 37 och 40, 2017/18:3428 av (KD), 2017/18:3463 av (L) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 43, 44, 47 och 48. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) Kunskaper om det svenska samhället 2017/18:1725 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5, 2017/18:3179 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 46. Reservation 5 (M, L) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) Kunskaper i svenska språket 2017/18:2401 av Boriana (M), 2017/18:3179 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3463 av (L) yrkande 3 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 45. Reservation 8 (M, L) Reservation 9 (SD) 2017/18:372 av m.fl. (L), 2017/18:968 av (C), 2017/18:1673 av (MP) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 32 och 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 10 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (L), (KD), (S), (S), (M), (MP), (V), (SD) och (C). Utskottet behandlar i detta betänkande knappt 40 motionsyrkanden om svenskt medborgarskap som väckts under allmänna motionstiden /18. En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om språk- och samhällskunskapstester och egen försörjning som villkor för att få svenskt medborgarskap, förlängning av tiden för hemvist, att barn som föds i ska få svenskt medborgarskap från födseln samt att medborgarskapets betydelse bör uppvärderas. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V), 4 (KD), 5 (M, L), 6 (SD), 7 (KD), 8 (M, L), 9 (SD) och 10 (L). Bestämmelser om medborgarskap finns i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL. Enligt förarbetena bygger lagen på två grundprinciper. Den ena av dessa är härstamningsprincipen, som innebär att föräldrarnas medborgarskap är avgörande för ett barns medborgarskap. En annan grundprincip är att statslöshet ska undvikas. I 1 § MedbL anges att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt för-hållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldig-heter för båda parter. Medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Förvärva medborgarskap genom ansökan, s.k. naturalisation m.m. Med naturalisation avses att en person efter ansökan tas upp som medborgare genom ett särskilt beslut (11 § MedbL). För att kunna få svenskt medborgarskap genom naturalisation ska en utländsk medborgare med permanent uppehållstillstånd ha varit bosatt i , en statslös och flykting och en nordisk medborgare . Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan ansöka om svenskt medborgarskap i . Vidare krävs att sökanden ska ha fyllt , ha styrkt sin identitet samt ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Det finns inte någon absolut rätt att få svenskt medborgarskap genom naturalisation, även om sökanden uppfyller nämnda krav. I stället är det staten som, efter en prövning inom ramen för en rimlig tolkning av lagstiftningen, avgör om en person bör tas upp som svensk medborgare. Det finns särskilda bestämmelser om undantag från villkoren för naturalisation (dispens). Dispens kan medges om sökanden har varit svensk medborgare, sökanden är gift eller sambo med en svensk medborgare, eller om det annars finns särskilda skäl till det. var kravet på styrkt identitet ovillkorligt, men finns en möjlighet till dispens även från detta krav. En sökande som inte kan styrka sin identitet får dock naturaliseras endast om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig (12 § MedbL). Medborgarskap för barn och unga vuxna Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap avgör vilket medborgarskap deras barn får. Territorialprincipen innebär att barnet får medborgarskap i det land där det föds. Ett barn till en svensk förälder får automatiskt svenskt medborgarskap vid födseln, om barnet fötts efter (2 § MedbL). Ett barn som föds i och som sedan födseln är statslöst förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet (6 § MedbL). Ett barn som inte har svenskt medborgarskap förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet , eller om barnet är statslös, . Anmälan ska göras innan barnet har fyllt (7 § MedbL). Enligt 14 § MedbL förlorar en svensk medborgare sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller , om han eller hon är född utomlands, aldrig haft hemvist i , och inte heller varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet. På ansökan som görs innan den svenska medborgaren fyller får dock medges att medborgarskapet behålls. En person förlorar dock inte sitt svenska medborgarskap om en sådan förlust skulle leda till att personen blir statslös. I 29 § MedbL anges att kommunerna ska ordna s.k. medborgarskaps-ceremonier minst en gång för att formellt välkomna nya medborgarna och uppmärksamma medborgarskapets betydelse för gemenskap och tillhörighet i samhället. Villkor för medborgarskap m.m. I kommittémotion 2017/18:3179 av m.fl. (M) begärs i yrkandena 1–5 tillkännagivanden om att alla som får medborgarskap ska ha grundläggande kunskaper i det svenska språket och grundläggande kunskaper om det svenska samhället, att hemvistkravet för medborgarskap som huvud-regel ska förlängas med , att det bör införas en integrationsbonus och om att en utredning bör se över hur ett krav på huvudsaklig försörjning, som inte är i form av försörjningsstöd, kan utformas för att medborgarskap ska kunna beviljas. I motionen anförs att reglerna för medborgarskap bör ändras så att de fungerar som incitament för att främja integrationen. Motionärerna anser att godkända språkkunskapsprov och studieresultat måste uppvisas. Undantag från språkkravet bör dock kunna ges på grund av ålder, hälsoskäl och olika funktionsnedsättningar eller för den som varit svensk medborgare. Med egen försörjning avses enligt motionärerna inkomst av tjänst eller näringsverksamhet. Studiemedel, sjukpenning, sjukersättning, a-kasseersättning, pension eller motsvarande bör likställas med egen försörjning, liksom försörjning genom make, maka eller sambo. Utlänningar som är eller statslösa bör undantas helt från kravet på egen försörjning. Regeringen bör utreda den närmare utformningen av kraven på egen försörjning. I motionen anförs att uppehållstillstånd inledningsvis alltid bör vara tidsbegränsade. Eftersom tiden mellan när den enskilde kan få ett permanent uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap kan bli alltför kort, bör hemvistkravet förlängas från fem till samt för statslösa och flyktingar från fyra till . För den som har varit svensk medborgare tidigare och som på nytt ansöker om medborgarskap samt för den som är gift eller sambo med en svensk medborgare bör det räcka med en kortare hemvisttid. För att öka drivkraften att snabbt komma in i samhälls- och arbetsliv bör hemvistkravet kunna förkortas med för den som försörjer sig själv genom inkomst av tjänst eller näringsverksamhet samt har grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället, en s.k. integrationsbonus. Boriana (M) begär i motion 2017/18:2401 ett tillkännagivande om krav på kunskaper i det svenska språket för att få medborgarskap. Motionären anser att den enskilde bör delta i svenska för invandrare eller på annat sätt ha lärt sig svenska och uppnått en godkänd nivå för att få medborgarskap. Att lära sig svenska bör enligt motionären vara en drivkraft för alla som vill bo och leva i och bli en del av det svenska samhället. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 43–48 tillkännagivanden om vikten av att stärka medborgarskapets betydelse, förlängd vistelsetid i för medborgarskap, språkkrav och samhällskunskapskrav för medborgarskap, försörjningskrav vid ansökan om medborgarskap och om klanderfri vandel och lojalitetsförklaring. I motionen anförs att medborgarskapets betydelse bör öka och reglerna ändras så att medborgarskap beviljas först efter att personen vistats i . Vidare bör sökanden genom ett språktest visa att han eller hon förstår och behärskar svenska språket såväl i tal som i skrift. Sökanden bör även klara ett kunskaps-test om det svenska samhället, ha varit självförsörjande här och ha en klanderfri vandel, bekräfta sin lojalitet och förbinda sig att respektera lagar och övriga samhällsregler. I kommittémotion 2017/18:1725 av m.fl. (SD) begärs i yrkandena 1–5 tillkännagivanden om att införa medborgarskapstester för medborgare från andra länder som ansöker om medborgarskap i och om att medborgarskapstester bör innefatta förståelse för svensk kultur och svenska värderingar, övergripande kunskap i svensk historia, inkludera moment som kontrollerar kännedom om medborgarskapets rättigheter och skyldigheter samt en nationell lojalitetsförklaring och om att det bör utredas hur medborgarskapstesterna kan utformas. Enligt motionärerna bör medborgarskapet uppvärderas och få den status det förtjänar. Den som ansöker om medborgarskap bör prövas i sina kunskaper samt i förståelse i medborgarskapstester samt bekräfta sin lojalitet. Regeringen bör utreda formerna för medborgarskapstesterna och eventuella undantag för exempelvis personer med funktionsnedsättning och äldre samt på grund av särskilda eller synnerliga omständigheter. I motion 2017/18:2036 av (SD) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om ökat symbolvärde i medborgarskapet och om fler krav för svenskt medborgarskap. Motionären anser att medborgarskapet inte bara medför rättigheter utan även skyldigheter. Det bör ställas fler krav än på bl.a. språkkunskaper och grundläggande kunskap om hur svenska samhället är uppbyggt och fungerar. Regeringen bör återkomma med förslag på hur det svenska medborgarskapets symbolvärde kan stärkas och ta fram förslag på hur kraven kan utformas. I motion 2017/18:3463 av (L) begärs i yrkandena 1–3 tillkännagivanden om att stärka samhällskontraktet vid ansökan om permanent uppehållstillstånd och medborgarskap, krav på bekräftelse av det demo-kratiska konstitutionella systemet samt krav på svenska kunskaper genom test eller intyg från behörig lärare. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att svenska myndigheter aktivt bör arbeta med att ta bort språkbruk som exkluderar svenska medborgare med utländsk bakgrund. Motionären anser att myndigheterna bör arbeta mer aktivt med inkludering. Den som ansöker om medborgarskap bör förbinda sig i ett samhällskontrakt till det fria demo-kratiska konstitutionella system som är fastlagt i den svenska grundlagen, försäkra att han eller hon inte utför eller stöder vissa typer av handlingar och aldrig har utfört eller gett stöd åt sådana handlingar. Alternativt ska den sökande på ett trovärdigt sätt klargöra att han eller hon har tagit avstånd från tidigare handlingar eller från att ge stöd till den typen av handlingar. Enligt motionärerna bör sökanden även klara ett grundläggande lätt kunskapstest om de demokratiska regler som återfinns i grundlagarna. Det räcker att sökanden genom ett muntligt eller skriftligt språktest alternativt ett intyg från sfi eller behörig lärare styrker grundläggande kunskaper i svenska språket. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkandena 35, 36 och 40 begärs tillkännagivanden om att uppvärdera medborgarskapets betydelse, att den som söker medborgarskap ska ha genomgått undervisning i samhällsorientering och om att frågan om medborgarskap bör utredas. Motionärerna anser att medborgarskapet bör uppvärderas eftersom det i grunden är en fråga om säkerhet, trygghet, rättigheter och skyldigheter. Den som ansöker om medborgarskap bör erbjudas möjlighet att delta i undervisning i samhällsorientering. För dem som inte deltagit i denna undervisning tidigare ska det erbjudas möjlighet at göra det i samband med ansökan. Vidare finns det anledning att i ett större sammanhang se över medborgarskapet, krav och ceremonier, medborgarskapsprocessen och eventuella skäl att återkalla medborgarskapet. I motion 2017/18:3428 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över villkoren för att få svenskt med-borgarskap. Motionären anser att medborgarskapet bör stärkas och upp-värderas. Regeringen bör utreda om det bör ställas krav på t.ex. flera bosättningsår liksom att införa någon sorts samhälls- eller språkkrav samt att skärpa identitetskravet ytterligare innan en ansökan om medborgarskap beviljas. Även vandelskriterierna bör ses över. Dispens från villkor för medborgarskap (M) begär i motion 2017/18:2517 ett tillkännagivande om en lagändring som gör det möjligt för alla som har uppehållstillstånd i och som gjort allt för att styrka sin identitet att ansöka om svenskt medborgarskap . Motionären anser att lagen bör ses över så att enskilda inte drabbas negativt av situationer i hemländerna som de själva inte råder över eller av att inte godkänner pass eller id-handlingar från vissa länder. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att se över lagen om medborgarskap för att ta bort bestämmelsen som säger att det tar att få medborgarskap för den som inte har en id-handling. I motion 2017/18:1673 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkänna-givande om att personer som inte kan styrka sin identitet ska ha samma möjlighet till medborgarskap som andra. Motionären anser att en person som inte kan styrka sin identitet av anledningar den själv inte kan råda över och har varit bosatt i bör kunna få svenskt medborgarskap. Nuvarande regler är enligt motionären diskriminerande och bör ändras. Medborgarskap för barn och unga vuxna I motion 2017/18:968 av (C) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till ändring i medborgarskapslagen. Enligt motionären bör reglerna ändras så att svenskar som är födda och bosatta utomlands inte ska behöva anmäla om fortsatt medborgarskap . Det är en lång och komplicerad process, och bl.a. krävs det stadig-varande bosättning i , vilket kan vara svårt att uppfylla för en ung person som i hela sitt liv har varit bosatt utomlands. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:2815 yrkande 32 ett tillkännagivande om att det bör bli enklare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Enligt motionärerna bör reglerna om härstamnings-principen kompletteras med territorialprincipen, som tar sin utgångspunkt i frågan om var barnet föds. presenterade ett förslag om att barn som föds i ska kunna bli svenska medborgare vid födseln om minst en förälder har uppehållstillstånd i landet och är folkbokförd här . Detta förslag är ett viktigt första steg, och bör genom-föras. I motion 2017/18:372 av m.fl. (L) begärs ett tillkänna-givande om att införa territorialprincipen jämte härstamningsprincipen vid bestämmandet av medborgarskap för barn. Motionärerna anser att det bör bli enklare för barn som föds i att få svenskt medborgarskap. Alla barn som föds i bör få svenskt medborgarskap automatiskt vid födseln. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att barn som föds i bör få svenskt medborgarskap genom anmälan. I motion 2017/18:1673 av (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att barn som föds i ska få svenskt medborgarskap automatiskt vid födseln om en förälder till barnet dels är folkbokförd här i landet , dels har permanent uppehållstillstånd. Motionären anser att dagens krav är alldeles för högt ställda. förslag att barn som föds i under vissa förutsättningar får svenskt medborgarskap automatiskt vid födelsen, dvs. det krävs inte någon anmälan, bör genomföras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en översyn med syfte att föreslå hur den som föds i automatiskt ska kunna bli svensk medborgare. Enligt motionären är förslag ett steg i rätt riktning, men bör barn som föds i få svenskt med-borgarskap automatiskt vid födseln. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3179 yrkande 6 ett tillkännagivande om att uppvärdera systemet för medborgarskapsceremonier. Motionärerna anser att dessa bidrar till att markera medborgarskapets tyngd och betydelse och att de bör ses över. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om medborgarskapsceremonier och en medborgar-bok. Motionärerna anser att kommunerna bör tydliggöra medborgarskapets betydelse genom att ordna offentliga medborgarskapsceremonier och välkomna nya medborgare och ge alla som blir svenska medborgare, och även svenskar som blir myndiga, en medborgarbok om de rättigheter och skyldig-heter som följer av svenskt medborgarskap. Medborgarskapet har både ett symboliskt och ett reellt värde i av ökad rörlighet över gränser. gäller enligt 1 § MedbL att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Medborgar-skapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med . Medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och är en grund för folkstyrelsen. Endast svenska medborgare har en ovillkorlig rätt att vistas här i landet. Medborgaren har vidare en särskild förtroendeställning i förhållande till . Reglerna om förvärv och upphörande av svenskt medborgarskap återspeglar som helhet en grundtanke om ett medborgarskap som utgår från samhörighet med . Vidare är det obligatoriskt för kommunerna att en gång anordna ceremonier för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Välkomnandet är frivilligt för den enskilde och får utformas efter kommunernas skiftande förutsättningar och förhållanden. Med hänsyn till regeländringarna anser utskottet inte att det finns anledning att föreslå tillkännagivanden om att uppvärdera medborgarskapets symbolvärde och betydelse, om medborgarskapsceremonier eller om att en medborgarbok bör överlämnas. De senaste årens kraftiga ökning av antalet asylsökande och nyanlända har ökat behovet av att skapa ett hållbart mottagande och en effektiv etablering av nyanlända. En väl fungerande process för nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden och i samhällslivet kan enligt utskottets mening bidra till att motverka segregation och växande klyftor i . Utskottet välkomnar därför regeringens arbete med att ge asylsökande möjlighet till kompetenskartläggning, tillgång till kunskap om det svenska samhället genom samhällsorientering och språkinsatser från dag ett. Avsikten är att samhälls-orienteringen även ska omfatta information om normer och värderingar som kommer till uttryck genom lagar och regler samt hur det svenska samhället är organiserat. En särskild utredare har i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända. Utskottet, som ser positivt på det arbete som pågår och som vill peka på vikten av att dessa åtgärder kommer in tidigt, är inte berett att nu ställa sig bakom krav på att införa språk- eller samhällskunskapstester som villkor för medborgarskap. Det finns flera anledningar till att styrkt identitet är ett villkor för att kunna få svenskt medborgarskap. Medborgarskapet innebär långtgående rättigheter och är, till skillnad från många andra gynnande beslut, inte en absolut rättighet för den enskilde. I stället är det fråga om en exklusiv rätt för staten att inom ramen för medborgarskapslagstiftningen avgöra om en person ska få medborgarskap eller inte. Ett rimligt krav är då att sökandens identitet är känd. Styrkt identitet är vidare en förutsättning för att det ska kunna göras en fullgod prövning av övriga villkor för naturalisation som exempelvis kravet på hederligt levnadssätt. Av betydelse är också att det inte är möjligt att återta ett beslut om medborgarskap som fattats på felaktiga grunder, t.ex. oriktig identitet. Hemvistkravet för den som inte kan styrka sin identitet medför större möjligheter att bedöma trovärdigheten hos de uppgifter sökanden lämnar och ger därför bättre förutsättningar att bedöma om den uppgivna identiteten är riktig. Enligt utskottets mening får kravet på hemvist under för den som inte kan styrka sin identitet anses väl avvägt. Utskottet anser inte att hemvisttiden för att ansöka om svenskt medborgarskap vare sig bör tas bort, förkortas eller förlängas. Utskottet noterade senast i betänkande 2016/17:SfU15 bl.a. att för att få svenskt medborgarskap ska en utlänning ha haft och kunna förväntas ha ett hederligt levnadssätt. Utskottet framhöll att misstanke om brott kan leda till att en ansökan om medborgarskap avslås. Även annan misskötsamhet, som försummelse att betala skatte- och underhållsskulder, kan leda till att en ansökan avslås. Med hänsyn till detta ansåg utskottet att det saknades behov av en särskild lojalitetsförklaring, där den sökande förbinder sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler, som villkor för medborgarskap. Utskottet vidhåller dessa ställningstaganden. Mot den bakgrunden anser utskottet inte heller att det finns behov av en bekräftelse genom ett särskilt samhällskontrakt eller av att ställa krav på försörjning för medborgarskap. Enligt språklagen är myndigheter skyldiga att kommunicera enkelt och begripligt. Det gäller även på webben, i e-post, chattar eller sms. Utskottet anser att tillgången till information på ett språk som var och en förstår ytterst är en demokratifråga. Utskottet förutsätter att svenska myndigheter arbetar aktivt med dessa frågor. Med det anförda anser utskottet att det saknas skäl för att göra tillkännagivanden med anledning av motionerna 2017/18:2401 (M), 2017/18:2517 (M), 2017/18:3179 (M) yrkandena 1–6, 2017/18:1725 (SD) yrkandena 1–5, 2017/18:2036 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3890 (SD) yrkandena 43–48, 2017/18:1939 (V) yrkande 6, 2017/18:3463 (L) yrkandena 1–4, 2017/18:3394 (KD) yrkandena 35–37 och 40, 2017/18:3428 (KD) och 2017/18:1673 (MP) yrkande 1. Motionerna avstyrks därför. Svensk medborgarskapslagstiftning bygger huvudsakligen på härstamning-principen, dvs. att föräldrarnas medborgarskap är avgörande för ett barns med-borgarskap. infördes nya regler som gör det lättare för barn som föds i att bli svenska medborgare. Kvinnor och män likställs numera, vilket innebär att ett barn alltid blir svensk medborgare vid födseln om en av föräldrarna är det.