bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Det jag tycker jag kan vara lite problematiskt är att den genomgående trenden i detta är att alltid landar i att man är emot handelsavtal. Om det är ett nytt avtal, ett nytt land och en ny världsdel säger man att just på grund av den här detaljen tänker man inte heller rösta för det. Det var inriktningen när det gällde och detta , som kanske är det mest moderna avtalet i konstruktion och omfattning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Det vi behöver i skulle jag säga är mer av handel, frihandel och handelsavtal. Det kommer inte att vara en lätt uppgift för en kommande regering att jobba med detta i EU-kontexten och vidare ut i världen. Men det kommer att vara en jätteviktig uppgift att försöka bidra till att trycka undan tullar och andra handelshinder och, inte minst när britterna lämnar EU, att vara extra pådrivande för att kommissionen ska få rätt mandat att inleda ytterligare och andra förhandlingar om kommande handelsavtal. Jag har inte alla detaljer klara för mig, herr talman, men det talas om att det har kommit ett besked om ett avtal mellan och , som kommissionär och motparterna ska vara överens om. Då inställer sig frågan, herr talman: att kunna tänka sig att rösta för ett sådant handelsavtal, eller kommer man på grund av någon detalj att vara emot också detta? Tack, , för replikskiftet! Som du själv sa har du inte detaljerna klara för dig. Jag kan trösta dig med att inte heller jag har det så jag kan inte svara på din fråga. Jag nämnde i mitt anförande vår resa till . När man ställde frågan till eller svenska företag som handlar med om det är något problem med att handla med svarade de att det inte är det. Du talar nu om ett handelsavtal med . Jag vet hur mycket träindustrin handlar med . Tycker du, , att det inte har funkat med handeln med , och ? Är det detta som har gjort att vi inte har en fungerande industri i som kan exportera? Är akilleshälen för vår utveckling att vi inte har handelsavtal och inte kan handla med andra länder? Är det problemet som gör att vi inte har kunnat handla med andra länder? Herr talman och ärade ledamöter! lever sitt liv i frihet. Hon har långa arbetsdagar, men hon får arbeta med det hon älskar. Hon går i bräschen och vågar vara sin egen i stället för att vara anställd. Hon går upp när alla andra sover för att baka ditt bröd, laga din sko eller köra ditt bud. är en välfärdsskapande hjälte. är en företagare, men frihet är under attack av världens högsta skattetryck, av en regelbörda som växer för varje Reepaluutredning som regeringen tillsätter och av en protektionism som förenar såväl höger- som vänsterextremister i deras motstånd mot globaliseringen. frihet är värd att försvara såväl i som här i . Bakom varje jobbskapande företagare står en stolt entreprenör av kött och blod - en människa som en gång tagit det första steget till självförverkligande, egenförsörjning och jobbskapande. Varje företagare är en frihetshjälte som bidrar till att göra våra medborgares vardag lite friare. Genom entreprenörens intäkter garanteras vår skattebas, som sedan ska gå till förskoleplatser, poliser, regeringens industrikanslerer, innovationsråd eller det expansiva . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Företagare är dock inte naiva. Allt detta och mer därtill ligger klart för den som en gång tagit steget. Frågan är om regeringen vet att det är här grunden till vårt välstånd finns. Frågan är vilket budskap man sänder till företagsamma kvinnor och män som utbildar sig och startar eget men möts av regelkrångel och en flodvåg av arbetsrättsliga hinder och skattehöjningar. Vad ska få företagaren att gå upp i stället för ? Vad är det som ska få företagaren att välkomna ytterligare en lärling in i yrket och se personen ta ett gesäll- eller mästarbrev? Vad är det som ska få företagaren att vidareutveckla sin produkt och lansera den på andra sidan jorden? Det är hög tid att acceptera att företagsamheten måste löna sig. Den som är företagsam ska ha betalt för mödan. Den friheten är värd att försvara. När beslut tas om en ny regel, skatt eller pålaga sitter företagare som på nålar. Frågan som då dyker upp är ifall regeringen har en gräns för hur genomreglerat de önskar att samhället ska bli. Hur lite tillgångar ska den företagsamme få behålla, hälften eller en tredjedel? Eller hur mycket tillväxt ska vara tillåten innan den ska bekämpas? Detta är frågor som jag skickar till regeringsföreträdarna, för inte är det väl så att pengarna för satsningarna tas från Socialdemokraternas lotteriverksamhet eller från sparkonto? Liberalerna är socialliberala parti. Vårt parti vilar på en idé om att hålla två tankar i huvudet , både ett socialt perspektiv för att värna de svagaste i samhället och ett liberalt perspektiv för att vi älskar att se självständiga människor och individer växa, utvecklas och starta företag. Det är kombinationen av dessa två perspektiv på en välbalanserad helhet som är grunden till socialliberalismen. Det är i denna dubbla tankebana - frihet åt individen och solidaritet med den som ännu inte hunnit realisera sina drömmar - som socialliberalismen har sin kärna. Företagsamheten är en förutsättning för att dessa socialpolitiska satsningar ska kunna genomföras. Detta har formulerats i visioner från "fri företagsamhet med socialt ansvar" till devis "behöver både företag och dagis" - skulle man väl ha sagt förskolor. I balansen mellan det sociala och det liberala har vi en osviklig optimism och tilltro till människan och det samhälle som vi tillsammans har skapat för att upprätthålla medborgarnas fri- och rättigheter. Vi tror på människan, och vi tror att marknadsekonomin är en av de främsta formerna för individens självförverkligande. Vi tror på en marknadsekonomi som stärks av vissa kontrollmedel och ramar från det offentliga om förtroendet mellan individ och marknad skulle riskeras. I Socialdemokraternas och växer klyftorna och utanförskapet. Det är inte en slump utan en logisk följd av att vi har en socialistisk regering som går i ledband. Här sätts kollektivet före individen. Man ser hellre att alla har det lika dåligt än att några få får det lite bättre genom hårt arbete och djärva tankar. Man vill hellre tvinga in oss i kollektiva och trångsynta fyrkanter än att se kreativiteten blomma. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Låt oss tala om grunden till kreativiteten. Låt oss tala om individen och den fria tanken, den minsta beståndsdelen i all vår välfärd som gör att vi vågar leva, drömma, pröva och misslyckas, det som gör att vi vågar skapa näringsrika och livgivande företag. För att nå dit måste jordmånen vara näringsrik, och pengarna måste satsas där de gör mest nytta. För att det ska ske måste vi stifta goda lagar som stärker detta. Det måste finnas insikt, empati och tacksamhet för var välståndet kommer från. Det kommer från välfärdsskapande företag med människor av kött och blod som förtjänar vår respekt, morgon som kväll - inte minst från ministrar och statsråd som beskyller en del av dessa personer för att vara skattesmitare och skumma typer eller för att sälja barn på börsen, som något slags människohandel. Det är ovärdigt. och den globala ekonomin befinner sig i en synkroniserad högkonjunktur. I land efter land är den ekonomiska utvecklingen positiv. Frågan är vad vi kan göra för att ekonomin ska fortsätta att utvecklas positivt och för att vi ska stå redo för den lågkonjunktur som lär komma. Här lovar regeringen runt men har levererat tunt. Några orostecken och konsekvenser vi ser av regeringens näringspolitik är följande: Spetskompetens och spetsföretag lämnar . Vi ser en ökad regelbörda. Vi ser en produktivitetstillväxt som minskar i i förhållande till andra länder. Vi ser att bnp per capita minskar mer i än i jämförbara länder. Vi ser att antalet patentansökningar minskar mer i än i jämförbara länder. Vi ser att företagens investeringar i forskning och utveckling minskar, och vi ser antalet nystartade företag minska. Av detta skäl har Liberalerna och Alliansen presenterat ett hundratal reformförslag som ska utveckla kommuner, regioner och den nationella förvaltningens funktion som möjliggörare och stödjare till de välfärdsskapande företagen. Det handlar om långsiktiga förutsättningar för entreprenörskap, forskning och företagande. Det sägs ibland att byggs starkt när fler kommer i arbete. Mitt svar på det är att byggs starkt när fler startar, driver och utvecklar företag. Det har sagts att företagandet är grunden för välfärdssamhället. Mitt svar är att varje onödig regelförsvåring som läggs på entreprenörens axlar begränsar individens frihet. Det har sagts att företagaren inte kan orientera sig på marknaden utan statens trygga famn. Mitt svar är att staten inte skulle ha några förutsättningar om den inte stöttades av det näringsrika företagandet. När det går bra för landets företag går det bra för . Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 15. Tack för ditt anförande, . Du målar verkligen världen svartare än vad jag tror att den uppfattas som. Inte har industrin haft så stor framtidstro som . Det är fler som jobbar i industrin nu än . Fler företag väljer att flytta hem sin verksamhet från låglöneländer, industriinvesteringarna i är de högsta någonsin och besöksnäringen går bra. Du och jag verkar inte se samma statistik. Jag vet inte var du hämtar din, men jag kan berätta var jag hämtar min. Min fråga till är: Vad har ni i Liberalerna gjort för analyser när ni väljer att skära ned 1,6 miljarder på näringspolitikområdet? Ni minskar på turistfrämjandet, ni minskar 945 miljoner på näringslivsutveckling med mera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag såg precis i en flash att har aviserat att de ska sänka skatterna med 36 miljarder nästa mandatperiod, och jag vet att Liberalerna ofta håller med . Frågan är om Liberalerna vill bromsa eller främja företagsutvecklingen. Hur ser du, , på nedskärningen på 1,6 miljarder? Jag tackar för frågan. Analysen av ekonomi och det ekonomiska läget i världen är positiv. Det jag försökte måla upp i mitt anförande var att det må gå bra - möjligen kunde det ha gått ännu bättre - men att vi behöver titta på vad som händer i det långa perspektivet. Det jag målade upp var ett antal nyckelindikatorer, fundamenta, som vi behöver bejaka, titta på och adressera. Att vi har minskade investeringar i forskning och utveckling kommer att påverka oss och att vi har minskade patentansökningar likaså. Detta är något jag är orolig över. Jag hoppas att även är orolig över det, för det handlar om att ta ansvar för ekonomi i det långa perspektivet och se vad som händer bakom nästa hörn. Vad gäller satsningar och storlek på satsningar: Att regeringen satsar så mycket här och så mycket där är en återkommande argumentation jag hör. Men det jag inte begriper mig på är att man tar eller av en företagare och sedan ger tillbaka och kallar det satsning. Varför tror Socialdemokraterna att de vet bättre vilka investeringar en företagare behöver än vad företagaren själv vet? Jag tror att den enskilde företagaren vet bättre vad han eller hon behöver prioritera i sina investeringar än som är politiskt förtroendevald och som inte leder företaget och behöver ta konsekvenserna. Jag hör samma argument i debatten om vinster i välfärden. Vad är det som säger att ett kommunalråd i vet bättre vad som är bäst för det enskilda barnet än barnets föräldrar? Jag delar din åsikt att det finns utmaningar, , och det sa jag även i mitt anförande. Vi får aldrig bromsa, och ingen kan säga att det inte går bra för just . Men att vi måste kunna se runt hörn och längre fram håller jag med om. Däremot delar jag inte din åsikt att staten inte ska vidta företagsfrämjande åtgärder. Jag hade ett replikskifte med om hur ser på och hur vi jobbar för att säkerställa att företagen där har infrastruktur, bredband och riskkapital - sådant vi inte kan se i motion. Jag delar inte din uppfattning utan menar att staten ibland måste hjälpa de marknader som är svaga för att få ihop helheten i och med det öka vår export. Både du, , och din moderata kollega tog upp välfärdsföretagen i era anföranden. Du sa att vi inte kan bestämma, tycka eller tänka, men vad baserar du det på? Om man annars gör en omvärldsanalys och tittar på de bästa länderna för att ta intryck undrar jag vilka länder du tittar på när det gäller till exempel vinster i välfärden, eller vilket internationellt institut som ger dig rätt i att det är modellen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vi delar dock en sak, och det är att vi vet att utbildningspolitiken är otroligt viktig för näringslivsutvecklingen. Här står Liberalerna starka. Det är relevanta synpunkter. Vi är samstämmiga vad gäller utbildningspolitikens betydelse för näringslivet; den är mycket viktig. Är det något som näringslivet lyfter upp som en av de främsta utmaningarna är det just kompetensförsörjning och tillgången till kompetent arbetskraft. När det gäller människors valfrihet är vi dock inte samstämmiga. Vi tycker inte att politiker ska kontrollera människors val av skola, vårdcentral eller annat. Vi vill flytta makten till föräldrar och till den enskilda individen. Vi tror att de vet bättre vad som är bäst för dem än vad jag som politiker gör, och jag tror att många med mig delar den ståndpunkten. Jag skulle vilja se en mer aktiv näringspolitik från regeringen. Jag har haft många diskussioner om näringspolitiken under mina år i , och jag har sett många strategier presenteras. Men jag hade önskat se mycket mer resultat av en aktivare näringspolitik. känns det som att den är aktiv för att den aktivt motarbetar en del av de företagsamma människor som finns där ute och försöker få ihop sitt levebröd. Ditt anförande gjorde mig lite konfunderad, . Tycker du verkligen att det är så svart för företagare i som du berättade? Det är som en domedagsmålning av hela vår samhällsbild av hur företagare har det. Jag brukar besöka företagare, och då spetsar jag till det och frågar: Vad skulle du göra om vi bytte plats? De är tysta , men sedan får jag svaret: Det är faktiskt ganska bra att vara företagare i . När jag verkligen försöker spetsa till det som en reporter frågar jag: Men är det inte lite för dyrt att anställa? Är inte arbetsgivaravgifterna för höga? Då får jag till svar: Nej, jag skulle kunna betala mer om jag fick rätt person på rätt plats. Jag får inte rätt personal med den utbildning som jag söker. Du säger att regeringen tillsammans med går i ledband och tycker att alla ska få det sämre. Jag har en fråga till dig, : Tror du att ett jämlikt samhälle är bättre eller sämre för ? Tack, , för frågan! Liberalerna har alltid slagits för jämlikhet. Vi har vårt ursprung i rösträttsrörelsen, och vi slåss alltid för jämlikhet. Men jämlikhet har kanske olika innebörd för mig och för . Vi i Liberalerna tror inte att lika utfall är jämlikhet, utan vi tror att lika möjligheter är jämlikhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vad gäller företagens förutsättningar och situationen för landets företagare instämmer jag i analysen att det går bra för . Jag har inte sagt att det inte gör det. Det som jag målade upp var ett antal utmaningar som vi har på . På kort sikt går det bra för , men jag tror inte att kan motsäga mig när jag säger att det finns data som visar att regelbördan ökar. Är det bra eller dåligt, enligt ? Är det bra att produktivitetstillväxten minskar i i förhållande till jämförbara länder? Är det bra att bnp per capita minskar mer i än i jämförbara länder? Är det bra att företagens investeringar minskar i ? Dessa nyckelindikatorer visar att vi har utmaningar på . Att det går bra för betyder inte att det går bra för . Därför behöver vi ta ansvar för ekonomi på så att även våra barn och barnbarn kan ha det bra ekonomiskt. Vad gäller företagens upplevelser och känsla att de gärna skulle vilja betala mer och så vidare förstår jag att en del tycker att samhällskontraktet är ifrågasatt. Om man som företagare krävs på ytterligare pålagor och mer i skatt har man större förväntningar på vad man får tillbaka, kanske inte direkt, men indirekt, som samhällsmedborgare. Tack, , för svaret! Jag får inte ihop det. Du säger att ni är för ett jämlikt samhälle och att utfallet är viktigare än att det kommer alla till del och att alla har samma chans. Men så är det inte. I ett ojämlikt samhälle får inte alla samma chans. Du har inte svaren på hur detta skulle gå till, och inte din politik heller. Även om det inte ingår i näringspolitiken talade du om skolan och att föräldrar ska ha rätt att välja. Ja, så är det, men det får inte bli på bekostnad av att de som inte kan välja får de sämsta förutsättningarna, för det är vad som händer i ett sådant samhälle. De får en sämre skola och sämre förutsättningar. Du sa att det går bra för - jag håller med - och att vi ska vara rustade på . Men skälet till problemet, att många inte investerar, är att de inte får tag på rätt personer på grund av att vi inte har utbildat rätt personal till dem. Jag var hos ett företag som på beställning tillverkar sådant som inte finns på hyllan till industrin. De skulle kunna investera, men osäkerheten när det gäller att få rätt personal är så stor att de väntar, som några var inne på. Det gäller inte bara regelbördan. Jag kan inte allt om hur alla regler för företag ser ut - det kan jag hålla med om - men det som framgår klart och tydligt är i alla fall att vi måste utbilda. Vi måste gå hand i hand med industrin och företagen för att utbilda rätt sorts personal. Det är en av de nyckelfrågor där jag faktiskt tycker att regeringen jobbar bra. Vi är samstämmiga i den senare analysen. Det är viktigt med samarbeten mellan de olika parterna för att vi ska få duktig och relevant kompetensförsörjning för näringslivet och det omgivande samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Den största ojämlikheten i är mellan dem som har ett jobb och dem som inte har ett jobb. Där har vi i Alliansen, enligt min bedömning, ett mycket bättre svar, som vi tror kommer att minska ojämlikheten i . Vi tror att om vi ger dessa människor en möjlighet och en chans på arbetsmarknaden kommer ojämlikheten i att minska. Vi hjälper människor in i vår gemenskap - inte in i segregation eller utanförskap - och vi välkomnar dem in på arbetsplatsen, även om det blir med en lägre ingångslön. Det är ett av recepten för att komma åt den ojämlikhet som vi ser ökar allra mest i . Om man tittar på hur det såg ut tidigare i skolväsendet, som också nämnde, ser man att det var närhetsprincipen som rådde innan vi införde en del av våra reformer. Jag tror inte att det heller var ett framgångsrecept. Vi har varit eftertänksamma när det gäller att hitta lösningar för att vi ska få en jämlik skola så att människor får lika förutsättningar att göra sin klassresa. Vi har inte alltid landat i rätt svar. Svaren har inte varit optimala alla gånger, men vi jobbar på dem och utvecklar dem. Det tycker jag är det viktiga. Den modell som fanns tidigare var inte en modell för jämlikhet, utan Alliansens politik, där vi ger fler människor en chans på arbetsmarknaden och värnar det fria skolvalet, är det recept som jag tror är väg framåt. var det Innovationsriksdagen i . är ett starkt land för innovationer i alla mätningar. Antalet nystartade företag, så kallade start-ups, är alltjämt på en god nivå, får man säga. Men smekmånaden för de företag som får stöd och hjälp i början, inkubatorer och så vidare, kan kännas väldigt kort när de blir varse de skatter, avgifter och krångel som är en företagares vardag. Vi ser till exempel att handläggningstiderna och tillståndsärendena har ökat rejält, oavsett bransch. Det spelar ingen roll om det är avancerade verksamheter och industrier, utan det kan vara väldigt enkla saker inom sitt företagande som man söker tillstånd för. Vad detta beror på kan man fråga sig. Ska vi skylla bara på regeringen? Nej, detta ligger också på kommunerna, som också har tillståndsärenden. Om man ser till totalen när det gäller regelkrångel och besvärlig administration för företagare är det inte bra, om vi vill ha människor som vågar starta och som vågar och orkar fortsätta med sitt företagande. Det handlar om att vi har generationsskiften i företagen som inte riktigt fungerar . Då talar jag inte bara om fysiska generationer av barn och föräldrar där barnen ska ta över, utan det handlar om generationsskiften överlag där vi inte riktigt får detta att fungera. Fullt verksamma företag hittar inte andra ägare när de befintliga ägarna är för gamla. Hur ska man göra för att starta upp eller just ta över företag på ett mycket enklare sätt? Jag ska gå in på speciellt en sektor som har varit i fokus , nämligen välfärdssektorn. Den måste vara det mest riskfyllda som man kan ge sig in på i detta land. torde vara ett av få länder i världen med en så snäv syn från sin regering på den mångfald av associationsformer som finns men som de facto inte kan verka på jämlika villkor. I andra länder finns det mängder av olika verksamheter inom skola, vård och omsorg som omhuldas och har funnits till och med . Men i det här landet ska alla vara stöpta i samma form för att det ska fungera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik I näringslivsmotion beskriver vi verkligen hur viktigt det är med mångfald, både när det gäller vad företagen gör och erbjuder och när det gäller hur de är organiserade. Detta har regeringen inte förstått någonting av. Man kommer med förslag om än det ena och än det andra. Men i slutändan gynnar det bara aktiebolag och möjligen även dem med enskild firma, som är de två vanligaste bolagsformerna. Sedan kan man ingenting mer. Det som är så intressant här och som borde sitta i generna, inte minst hos Socialdemokraterna, är kooperationen. Av detta ser man ingenting. När man kommer med nya förslag gynnar de inte dem som faktiskt vill bilda kooperativ eller ekonomiska föreningar. I debatten om de så kallade välfärdsföretagen har det kommit fram väldigt lite om de former för företagande som ser till att eventuellt överskott stannar i företaget. Att inte jämställa kooperativa företag med just aktiebolag är för mig helt obegripligt. Att endast ett så kallat Europakooperativ har etablerats i , trots att de blev lagliga i för , är kanske inte heller så konstigt. Vi talar om ägarmodeller, och min kollega från talade om ett seminarium i går om detta. Det kan vara jätteintressant att gå på sådana möten, men det gäller också att få praktisk politik. I vår näringslivsmotion beskriver vi dessa modeller på ett konkret sätt och hur man kan använda dem. En annan del när det gäller olika modeller är bolagsformen SVB, alltså aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Om man vill komma åt detta med vinster i välfärden och vill använda den offentligt finansierade vården, omsorgen och skolan, se då till att dessa bolagsformer, associationsformer, får vettiga villkor att arbeta under. Det har de inte . Det finns begränsningar i allt när det gäller deras möjligheter att få investeringar, projektstöd och så vidare. De kan inte ens gå till banken, för banken säger att de har träffat på denna associationsform och inte vet hur de ska hantera den. Ska man då inte kunna gå åtminstone till för att få den hjälp som man behöver? Nej, det kan man uppenbarligen inte heller. Regler ska säkerställa att det är ungefär lika jämlikt för företagare i detta land. Men vi ser att så inte är fallet. När man talar om vinster är det snarare så att många är mycket glada över att det finns ett överskott över huvud taget i verksamheten. Men det är kanske så att speciellt Socialdemokraterna vill se röda siffror och inte svarta. De kanske till och med hellre vill se rödgröna siffror med tanke på samarbetet i regeringen, eftersom det inte verkar som om något av dessa partier har förstått företagandets villkor. Om alla friskolor och alla vårdföretag skulle tvingas bort och om alla skolor och all vård skulle drivas endast av det offentliga är det naturligtvis en återsocialisering utan motstycke i detta land.