bet · H501MJU18 · 2018-04-13 00:00:00 — 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regionala livsmedelsstrategierna får rätt förutsättningar för att startas lokalt och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förenkla regler för små eller nystartade livsmedelsföretag och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelsstrategins målsättningar ska finnas med i regleringsbrev till myndigheter som är kopplade till livsmedelskedjan, och detta tillkännager för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och i samarbete med branschen se över handläggningen av jordbruksstöd och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöersättningar bör styras mot resultat och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för riktade miljöersättningar framför generella stöd till specifika produktionsformer och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ha miljö- och djurvälfärdsersättningar även för lag och praxis och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för grön omställning i lantbruket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3896 av och (båda SD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare regler för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 15 Motioner som bereds förenklat och (båda L) Skånberg (KD) m.fl. (SD) m.fl. (SD) m.fl. (M) m.fl. (M) och (båda M) m.fl. (M) 1–4, 9–11, 16, 22, 26 och 27 m.fl. (KD) 2, 6, 7, 18 och 29 m.fl. (C) och (båda M) m.fl. (C, M, L, KD) i m.fl. (C, M, KD) m.fl. (C) m.fl. (C) 26, 28, 30, 35, 36, 38 och 41 och (båda SD) Vi debatterar nu MJU18 Landsbygdspolitik. Jag yrkar bifall till reservationerna 4 och 10 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Betänkandet behandlar EU:s jordbrukspolitik, livsmedelsstrategin, växtbaserade livsmedel, hästavel och en del annat. Det är viktiga frågor för vår landsbygd och våra lantbruksföretag. Att regeringen menar allvar med att hela ska leva kan man läsa i regeringsförklaringen: "Klyftan mellan stad och land ska slutas. Det ska gå att arbeta, driva företag och få del av samhällsservice oavsett om du bor i , eller ." Detta kan vi också se i den förda politiken under den gångna mandatperioden. Vi har gjort stora satsningar för att hela ska leva. Vi har bland annat tagit beslut om en livsmedelsstrategi, den första, där står bakom det övergripande målet att vi ska öka livsmedelsproduktionen i . Det hade givetvis varit bättre om alla hade varit överens om hela propositionen, men det lyckades vi inte med. Att vi är överens om målet är bra, och näringen är också mycket nöjd med att vi har pekat ut riktningen och att vi har frågan på agendan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Regeringen har avsatt drygt 1 miljard för att genomföra livsmedelsstrategin. Vi är dock bara i början av detta arbete, och vi behöver göra mera. Jag kan inte nog understryka hur viktigt det är att vi ökar livsmedelsproduktionen i . Det ger jobb på landsbygden som inte går att flytta. Det ökar också vår förmåga att klara de krissituationer vi kan drabbas av. är vår livsmedelstillgång i alltför stor utsträckning beroende av import. Det behöver vi ändra på av många skäl. Vår produktion i är bra, och efterfrågan på svenska produkter ökar i och i andra länder. Låt oss ta vara på det. Regeringen har därför beslutat om en exportstrategi för att främja exporten. Det är viktigt, för här finns en stor potential. Vi behöver öka kunskapen om de svenska mervärdena så efterfrågan på våra svenska livsmedel ökar ännu mer. Vi har också gett länsstyrelserna i uppdrag att ta fram regionala livsmedelsstrategier och erbjudit aktörer med regionalt utvecklingsansvar att genomföra insatser på regional nivå i enlighet med strategin. Det har de också gjort tillsammans med privata aktörer. Regeringen har avsatt 142 miljoner till insatser för att stödja arbetet med genomförandet. Samordning och erfarenhetsutbyte är viktigt, och därför bjöd landsbygdsministern 2017 in till Hela kraftsamlar. Regeringen har tagit fram en utredning om hållbar turism, Ett land att besöka. Turistnäringen är en av de snabbast växande branscherna i , och en delstrategi är att kombinera måltidsturism med livsmedelsstrategins mål och insatser. Det är viktigt för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen jobbar också med nyindustrialisering. Svensk livsmedelsindustri är en del av tillverkningsindustrin och möter precis samma utmaningar som andra industrigrenar. Här behöver företagen fortsätta att arbeta med samverkan, digitalisering, hållbarhet, kompetens och innovationskraft. I betänkandet finns vidare ett tillkännagivande om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden, efter en motion av med flera. Ledamoten påstår att vi har sänkt ersättningarna och krånglat till regelverken. Att regeringen skulle ha sänkt ersättningarna till föreningslivet är inte sant, för regeringen har höjt anslaget till föreningslivet med 227 miljoner . Vi har också höjt anslaget till friluftslivet med 20 miljoner. Jag vet därför inte vad ledamoten med flera grundar sin motion och sitt tillkännagivande på. Det är bra med förenklingar, och det är något vi arbetar med. är vi politiker väldigt bra på att ställa krav på vad man ska uppnå för att få detta stöd. Den ekvationen är inte alltid helt enkel att få ihop. Och att det skulle vara speciellt på landsbygden förstår jag inte riktigt, för när vi förenklar gör vi det för alla. Regeringen har också avsatt en hel del pengar till studieförbunden i årets budget, nästan 500 miljoner. Studieförbunden har en viktig roll på landsbygder eftersom de är närvarande i hela landet. Den socialdemokratiskt ledda regeringen har varit tydlig med att hela ska leva. Man tillsatte därför en parlamentarisk landsbygdskommitté, och den lade enigt fram en utredning med 75 förslag. Efter det har regeringen levererat en landsbygdsproposition som förverkligar merparten av dessa förslag. Till detta har regeringen avsatt 1 ½ miljard 2019-2020 och därefter 400 miljoner . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Det handlar om satsningar på näringsliv, innovation, kunskapsutveckling, utbildning och kultur, och Norrlandsstödet får ytterligare pengar. Här finns satsningar på digitalisering av företag, teknikutveckling, bättre finansiering för landsbygdsföretag och bättre förutsättningar för besöksnäringen. Vidare satsas det på fjärrundervisning, för landsbygdsutveckling och en hel del annat. Som ni hör gör vi stora satsningar på landsbygden, och vi gör dem för att vi menar allvar med att man ska kunna leva, verka och bo överallt i vårt avlånga land. budgetar har bland annat innehållit en miljardsatsning på bredband, ökad möjlighet till kameraövervakning, många fler platser på regional yrkesutbildning för vuxna och ett kunskapslyft som byggs ut med över 100 000 utbildningsplatser till 2021. Det vi ser på landsbygder är en stor kompetensbrist inom alla branscher, både i offentlig och privat sektor. Det är ledsamt att Alliansen och SD går emot förslaget att införa högskolekompetens på yrkesutbildningar, för det hade gjort skillnad för landsbygden. Vi har också ökat den statliga närvaron i hela landet och gjort en permanent satsning på kommersiell service i glesbygd. Vi håller på med en översyn av reseavdraget, och vi har gjort en biblioteksatsning i hela landet. Det är viktiga åtgärder för utveckling och för landsbygden. Till det som jag nu har berättat om kan man lägga de 35 miljarder som vi har lagt på välfärden . Välfärden är viktig för landsbygden. Om den inte fungerar kan man inte leva, bo och verka där. Där har vi skiljelinjen i svensk politik: Vi vill utveckla den svenska modellen, inte avveckla den genom stora skattesänkningar. Även denna debatt om landsbygdspolitiken och MJU18 är lite av en repris av den debatt vi hade här i kammaren . Betänkandet behandlar 87 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden och rör bland annat EU:s jordbrukspolitik, livsmedelsstrategins genomförande, livsmedelsindustrin, mathantverk, GMO och pollinerare. vid undrade vi alla vad som skulle hända med Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. vet vi att regeringen har lagt en landsbygdsproposition på bord, och behandling kommer att ske först . Utan att föregripa den debatten kan vi konstatera att konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro och att propositionen i sig mer är ett visionärt strategidokument än något annat. Detta är lite av en nyordning för riksdag. Vi står självfallet bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 om ängs- och hagmarker. Det är ett förslag som säkerställer en levande landsbygd och som stärker kretslopp och hållbarhet i naturen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Politiken behöver ständigt utvecklas, och landsbygdspolitiken är inget undantag. Det finns stora utmaningar med urbaniseringen, men det finns också stora utmaningar med att få landsbygdens service att fungera likadant som förut men med färre människor som bor där. är ett stort land med långa avstånd. Det ser inte likadant ut överallt, utan behoven och förutsättningarna är olika beroende på var i landet man befinner sig. Detta är inget fel i sig utan snarare en tillgång för ett befolkningsmässigt litet land som vårt, långt uppe i norra . Jag tänker tala lite mer om företagande än vad tidigare talare har gjort. Företagande och jobb är nämligen en förutsättning för att ett land ska blomstra, även på landsbygden. En förutsättning för att landsbygden ska utvecklas och stå sig stark är att man skapar arbete, att man skapar förutsättningar för företag och arbetsmarknad och att detta alltid prioriteras högt. Förutsättningarna för företagande och boende kräver både god infrastruktur och service. En del frågor berörs av rikspolitiken, men många har bäring på hur den lokala politiken ser på arbetsmarknaden, vilket är minst lika viktigt. Vi vill att fler företag ska kunna starta, växa och utvecklas i . Landsbygden består till stora delar av jord- och skogsbruk. Dessa drivs genom enskilda människors företagande och ska behandlas med respekt. Grundläggande ideologiska kantstenar för oss moderater är äganderätt, ansvar och frihet. Vi värnar allemansrätten, men landsbygden är ingen allmännytta och brukandet måste respekteras. Jordbruk och livsmedelsproduktion är något vi är stolta över, och det ska vara enkelt att vara företagare även inom dessa branscher i . Ett hållbart brukande av jord och skog är avgörande för att bevara den biologiska mångfald vi redan har och för att de miljökrav vi har ställt upp ska följas. Den biologiska mångfalden är beroende av betande djur för att hålla ängsmarkerna öppna. finns det tyvärr för få betande djur för att åstadkomma det som vi alla vill. Det är viktigt med öppna hagmarker, inte minst ur ett kulturhistoriskt perspektiv, och då duger det inte att kalla jordbruket för miljöfarlig verksamhet. Våra bönder är våra hjältar, och de ska uppskattas, inte bestraffas. Landsbygd och stad står inte emot varandra utan är varandras styrkor genom ett nära utbyte, särskilt i ett så pass litet land som vårt. Landsbygdens utmaningar är också dess styrka. Entreprenörskapet och förmågan att lösa praktiska hinder är väl förankrad sedan generationer. Vi tror på människor, och vi tror på den drivkraft som funnits i generationer på landsbygden att göra det allra bästa utifrån de förutsättningar som finns till hands. Gröna näringar kan bidra som en tillväxtmotor i . Hela ska kunna leva, men då måste hela få förutsättningar att kunna stå på egna ben. Vi moderater ser landsbygdens möjligheter och utvecklingspotential, och vi vill måla upp dessa med en positiv bild. Det finns alltför många andra som målar upp en negativ och mörk bild av landsbygdens framtid. Alliansen tror på landsbygden, och vi vill ge landsbygden de bästa förutsättningarna för att växa och frodas med den drivkraft som redan finns. Vi tror mer på generella lösningar än på riktade bidrag till utpekade statiska och fastställda områden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Jordbrukets inkomst styrs i mångt och mycket av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, och det är viktigt att är en stark och konstruktiv röst i kommande förhandlingar. Vi kan se att av EU:s befolkning arbetar inom jordbrukssektorn men att av EU:s budget går till jordbruket. Detta är inte hållbart , även om vi skördar frukterna av jordbrukets verksamhet. På samma sätt som tidigare regeringar förutsätter vi att nuvarande och kommande regering arbetar med att söka allianser inom EU. EU-familjen är viktig, och det finns en farhåga , då har valt att lämna EU. Vi behöver ett självständigt och konkurrenskraftigt europeiskt jordbruk. Om jordbruket ska vara konkurrenskraftigt framöver går det inte att backa sig ut ur framtiden. Vi behöver en modern växtförädling, vilket kommer att bli en viktig nyckel för att kunna producera både smartare mat och mer mat . Det duger inte med en regering som velar i GMO-frågan så som man har gjort . Det behövs en regering som kan visa en tydlig svensk inriktning inom området för att kunna skapa grödor som är anpassade till svenska förhållanden. Jag måste avsluta även detta anförande med att konstatera att regeringen lägger fram flera förslag som är direkt skadliga för landsbygden snarare än att långsiktigt hjälpa den att stå stark. Det behövs sjystare konkurrensvillkor, och det behövs långsiktiga spelregler för att kunna möta framtidens utmaningar. Landsbygdspolitiken förtjänar en mycket större och bredare debatt än den vi har haft här . Anledningen till att jag inte har bidragit till detta är att jag inte vill föregripa den debatt som vi ska ha om landsbygdspropositionen. Jag ser fram emot den debatten och den spänst som den kommer att ha, och jag hoppas att vi ska kunna diskutera mer konkreta förslag från regeringen än vad vi har sett. I betänkandet finns ett tillkännagivande där man menar att den nationella samordningen av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin ska öka. Jag tycker att det är ett märkligt tillkännagivande. I vanliga fall tycker Alliansen och att man ska minska den statliga styrningen - det brukar de vara ganska tydliga med. I tillkännagivandet står också att det är viktigt att det regionala arbetet med livsmedelsstrategin samordnas på ett sätt som tillgodoser regionala förutsättningar, eftersom det ser olika ut runt om i landet. Det är precis så det är: Det ser olika ut i hela landet, och detta vill vi givetvis ta till vara. Min fråga är bland annat: Vad är det ni tycker att regeringen inte har gjort men som den borde göra? Och hur tänker ni när det gäller den statliga styrningen? Jag förstår inte riktigt, eftersom det går lite grann emot vad ni brukar tycka. Ni säger också att ni tycker att det finns olika regionala aktörer som har tagit stafettpinnen. Det är inte riktigt sant, eftersom regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att göra detta och även gett möjlighet till de regionala aktörerna med regionalt utvecklingsansvar att genomföra insatser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik De flesta län gör faktiskt detta gemensamt, tillsammans med de regionala aktörerna - LRF och så vidare - från den privata sektorn. Jag förstår inte riktigt vad ni är ute efter med detta tillkännagivande. Jag tackar för frågorna. Vårt tillkännagivande om samarbetet för länsstyrelserna inom livsmedelsstrategin handlar om att samordna det arbete som görs på många länsstyrelser. Det görs inte på alla länsstyrelser, och det görs absolut inte på samma sätt på alla länsstyrelser. Vad vi säger är just att samordningen behöver synkroniseras av staten. Man har gett ett uppdrag, men inte en helhet, till de olika länsstyrelserna. För att få denna livsmedelsstrategi att gå hela vägen ned för att få en helhet från jord till bord behöver det samordnas bättre än . Det ska produceras mer - det tycker vi alla - men man producerar väldigt olika i olika delar av landet utifrån att länsstyrelserna agerar på olika sätt. Vi tror att en av nycklarna skulle kunna vara att samordna det hela. Det är lite anmärkningsvärt att man från Alliansen tycker att det ska göras lika överallt, med tanke på att det är mycket olika regionala förutsättningar. Jag vet inte riktigt vad det är som ska samordnas, eftersom insatserna antagligen inte kommer att se likadana ut beroende på om du bor i norra eller i eller i mellanbygder som du och jag kommer från, . Jag tycker därför att det är lite konstigt att man över huvud taget gör detta tillkännagivande, eftersom det har getts ett uppdrag från regeringen att det ska tas fram regionala livsmedelsstrategier utifrån den strategi som vi har på det nationella planet. Meningen är att det ska vara olika, att det ska se olika ut och att det ska vara olika åtgärder i de regionala livsmedelsstrategierna beroende på vilka styrkor och svagheter som finns. Jag kommer till exempel från en mjölkbygd. Tittar jag på län har de mycket mer kycklingproducenter och så vidare. Då är det klart att åtgärderna inte ser likadana ut. Jag tycker inte att det är så komplicerat som säger att det är. saknas en nationell samordnare för livsmedelsstrategin. Det är precis det som vi säger; så enkelt är det. Vi vill ha en nationell samordnare för att synkronisera strategin på alla länsstyrelser. Vi tycker också att det finns brister i regeringens politik gällande just företag och jobb. Vi tycker att det är ett problem att man inte ser konkurrenskraften när man politiskt beslutar om saker som hämmar svensk konkurrenskraft och gör oss svagare inte bara nationellt i de olika delarna av landet utan också gentemot den europeiska marknaden. En nationell samordnare skulle kunna sammanfatta detta för att försöka göra någonting åt det. Förhoppningsvis byter vi regering . Men om vi inte gör det hoppas jag att en nationell samordnare faktiskt kan peka på de brister som finns i nuvarande strategi och de åtgärder som vi kan vidta för att landsbygder ska blomstra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik står bakom sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2 om EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Det finns inte bara en landsbygd i , utan vi har många olika typer av landsbygder i vårt land formade av tusentals års klimat, natur och mänsklig kultur. hyser unika miljöer som sammantaget bidrar till den mångfald av landsbygder som präglar vårt land från norr till söder. Det är verkligen en upplevelserik resa man gör när man åker från landsända till landsända - från norr till söder, från öst till väst. Men det är inte bara de naturgivna miljöerna och deras resurser som formar landsbygdens förutsättningar, utan det är de människor som lever och verkar där. Landsbygdspolitiken är inte heller bara jord- och skogsbruk. De landsbygdsnära näringarna, som bland annat innefattar energi, jakt, turism och fiske, tar sin utgångspunkt i människors behov. De landsbygdsnära näringarna och deras företag bidrar med viktig sysselsättning och skatteintäkter som bidrar till levande och livskraftiga samhällen och kommuner. Det öppna brukade kulturlandskapet, som präglar många delar av landsbygder, behöver livskraftiga lantbruksföretag och betande djur. När de betande djuren försvinner växer markerna igen, och viktiga ekologiska miljöer försvinner. Sambanden mellan det öppna landskapet och en levande landsbygd är tätt hopkopplade. För oss i hänger det hela ihop. medlemskap i unionen innebär en tuff konkurrens för våra svenska bönder. Svenska bönder konkurrerar på den inre marknad som EU innebär. Det är därför knappast obekant för någon här i att sedan EU-inträdet 1995 har, förutom högre skatter, en alltför omfattande nationell lagstiftning avseende miljö och djurhållning missgynnat lantbruket och livsmedelsproduktionen. Från att vi har varit i stort sett självförsörjande avseende livsmedel har vi numera en självförsörjningsgrad på . En del hävdar att den är mindre. har förutom detta en byråkrati som i sin vilja att vara bäst i klassen ofta är mer nitisk än andra EU-länders avseende genomförande av EU-lagstiftning. vill därför att det i instruktionerna till berörda myndigheter tydligt bör framgå att myndigheterna ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt. Vi motsätter oss ytterligare maktöverföring till EU, men likväl är det viktigt att vi får tillbaka så mycket som möjligt av de nästan 40 miljarder som vi i betalar in till EU-kolossen. Det är därför av vikt att vi försöker påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Landsbygdspolitik Avseende EU-medlemskapet vill vi i att ska omförhandla villkoren för Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Svenska bönder konkurrerar på samma europeiska marknader som deras grannar i . Vi i anser att det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror är densamma. Skatten på diesel för lant- och skogsbruket är en sådan viktig konkurrensskillnad, och den behöver enligt oss sänkas till samma nivå som i - per liter. anser att det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljön. All politik och myndighetsutövning måste i högre grad utgå från att vi ska gynna konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i . Vi motsätter oss regeringens nuvarande och för landsbygdens överlevnad hämmande politik och är starkt kritiska till fortsatt höjda skatter på bensin och diesel samt minskade möjligheter till reseavdrag för arbetspendling. Regeringen föreslår i en departementspromemoria att en vägslitageskatt ska införas för tunga lastbilar över 3 . Oavsett vilken typ av skatt på avstånd som regeringen avser att införa kommer den att läggas ovanpå redan befintliga skatter. En vägslitageskatt skulle slå extra hårt mot den del av som har de sämsta vägarna, de längsta avstånden och mest begränsade alternativ. Vi i motsätter oss därför en sådan vägslitageskatt. Vi är här för att debattera betänkandet om landsbygd. Jag yrkar bifall till våra reservationer. Betänkandet handlar om EU:s gemensamma jordbrukspolitik, regionalt genomförande av livsmedelsstrategin, pollinerande insekter med mera. Det är ett ämne som vi debatterar . Många av reservationerna har behandlats förenklat. Det är ett ämne som engagerar. När vi debatterade landsbygdsfrågorna och utgiftsområde 23 konstaterade jag att det har gått från ett ämne som har varit lite i skymundan till ett ämne som blivit en central del i det politiska samtalet och inte bara specifikt under parollen landsbygd utan under många andra ämnesområden där man ser att man måste ha med det perspektivet. Vi har sett ett ökat inflöde av tv- och radioprogram som behandlar landsbygden, för att inte tala om alla poddar som dyker upp. Vi ser också ett ökat intresse för mat och var den kommer ifrån. Det har gjort att vi nu är på gång. Även intresset för politiska produkter har höjts. Vi har politiska produkter som betänkande som blir en proposition som vi kommer att debattera här. Vi har haft livsmedelsstrategin. Men det är fortfarande så att landsbygdsperspektivet kommer i skymundan . Det finns grundläggande skillnader och förutsättningar mellan stad och land som gör att det är viktigt att analysera samhällsutvecklingen utifrån ett landsbygdsperspektiv och ge organisationer, myndigheter, företag och intresseföreningar förutsättningar att ta det i beaktande och kunna verka så att vi får lika villkor. Vi vill ju alla att hela ska leva.