bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de regionala industriella utvecklingscentrumen (IUC) bör ges finansiellt stöd från staten inom ramen för företagsfrämjande för att kunna förverkliga industrialiseringsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja lokala företagslotsar och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga verksamheter i högre grad ska bidra till att verka för att internationella möten och evenemang arrangeras i , och detta tillkännager för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka Visit uppdrag för att bearbeta utländska marknader i syfte att få fler möten, kongresser och event till och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategin för att utöka start och affärsutveckling för ASF bör utvecklas till ett permanent program samt att definitionen av ASF bör läggas fast i en förordning, och detta tillkännager för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av samtliga statliga bolags och myndigheters utveckling vad gäller externt deltagande i upphandlingar och skapande av nya affärsverksamheter i konkurrens på öppna marknaden och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppgift och ställning ska stärkas genom att rådet blir obligatoriskt remissorgan för förslag och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en statlig investeringsfond, Capital, efter brittisk modell för sociala investeringar, t.ex. idéburna företag, och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att skapa en megafond för life science som kapitaliseras genom investeringar i både ägarandelar och obligationer, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatet för entreprenörer som omvandlar nya idéer till nya företag ska förbättras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att människonära tjänster, exempelvis inom besöksnäringen och välfärden, bör ges förutsättningar att växa och utvecklas då de i många fall erbjuder värdefulla ingångsjobb för bl.a. ungdomar och nyanlända, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelbördan för småföretag och mikroföretag bör minskas kraftigt och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja snabb utveckling, innovation och bibehållen konkurrenskraft i digitaliseringens och automatiseringens era och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för tillgången till statligt riskkapital i hela landet, för små och växande företag och för en stärkt regional tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att tillgängliggöra kurser inom entreprenörskap, t.ex. genom Ung Företagsamhet, för fler gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att återupprätta och utöka programmet Investera i invandrarkvinnor och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta Winnet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriterierna för de generella företagsstöden bör ses över av regeringen för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3791 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det behövs långsiktiga förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraftigt minska regelbördan för små- och mikroföretag och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda incitament för företagare att anställa inom besöksnäringen och tillkännager detta för regeringen. ska vi debattera näringsutskottets betänkande NU12 som bygger på de motioner ledamöterna har skrivit under allmänna motionstiden. Jag är väldigt glad över att motionerna är så många, men jag är också väldigt förvånad över att se så många återkomma år trots att vi här i redan på regeringens förslag har både behandlat och beslutat precis vad som fortsatt tas upp i motionerna. Det handlar till exempel om att regeringen borde utreda besöksnäringens förutsättningar. Den utredningen är gjord och heter Ett land att besöka - En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningen har lämnats till regeringen för vidare beredning. Ett annat exempel är motioner om att det statliga marknadskompletterande riskkapitalet i högre grad ska användas tillsammans med det privata kapitalet i en fond-i-fond-lösning. Det har utretts, och vi här i har redan fattat beslut om propositionen Staten och kapitalet om att så ska ske. Den absolut största motionsfloran handlar dock om det viktiga arbetet med regelförenklingar och handläggningstider. Socialdemokraterna delar åsikten att företagare inte ska behöva lägga onödig tid på kontakter med myndigheter eller på att hantera tillstånd, lämna uppgifter eller försöka förstå hur de ska göra rätt. Därför jobbar regeringen hårt med frågan. har fått i uppdrag att införa digital hantering av årsredovisningar. Mer resurser har satsats på den digitala plattformen för att utveckla den verksamheten. Regeringen satsar på digitaliseringsarbeten i särskilt regeltunga branscher. Först ut var restaurangbranschen, och går man vidare inom besöksnäringen med företag inom hotell- och evenemangsområdet. Dessutom arbetas det vidare med att korta handläggningstider hos myndigheter och hitta kloka vägar att implementera nya lagar och regler. Efter tillkännagivande om att regeringen borde vidta lämpliga åtgärder för att de myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider gav regeringen det här uppdraget. pekar på att "erfarenheter visar att man bör vara försiktig med att sätta gränser för handläggningstider". De kan läcka in som styrsignaler i organisationen och påverka enskilda handläggares arbete. skriver: "Om det exempelvis bestäms att av alla ärenden ska vara handlagda , så brukar medarbetare lösa det. Tyvärr kan det ske på bekostnad av det ärende som passerar och som nedprioriteras till förmån för ärenden som fortsatt 'lever'." Regeringen arbetar med utgångspunkt i vidare med frågan för att handläggningsprocesserna och handläggningstiderna ska bli effektivare, tydligare och kortare. Att då igen välja att ge regeringen tillkännagivanden i just den här frågan känns inte seriöst. Och trots att allt ska gå fortare, vidareutvecklas och prioriteras följs det förvånansvärt nog för flera partier i opposition av lägre ambitionsnivåer när det gäller resurser till de förslag vi ska behandla här . Jag vill med detta yrka bifall till näringsutskottets förslag till beslut och avslag på samtliga reservationer. Vi väljer att inte heller följa upp våra egna reservationer. Som jag har anfört anser jag att de slår in vidöppna dörrar. Det viktigaste politiken kan göra är att lyssna och ta till sig de utmaningar som företagen för fram. Jag ska nämna vilka tre utmaningar jag oftast möts av vid mina företagsbesök. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Nummer ett är alltid kompetensbehovet, vilket även konjunkturbarometer visar. av företagen upplever brist på arbetskraft. Det här är också det största hindret för våra små och medelstora företag som vill växa. Då gäller det förstås att satsa på utbildning. Regeringens kunskapslyft ger ca 100 000 nya utbildningsplatser när det är utbyggt och klart , inklusive en stor och viktig yrkeshögskoleutbyggnad. Vi vill uppgradera yrkesprogrammen, så att fler söker till dem. Regeringen har också gett uppdraget att ta fram fler korta och flexibla kurser för att fler anställda ska kunna uppdatera sina kunskaper. Det finns fortfarande drygt 100 000 jobb som inte kan tillsättas på grund av att man inte har rätt kompetens. Därför är detta viktigt på riktigt, både för företagen och för dem som skaffar sig den kompetensen och får jobb. Nummer två brukar vara bostadsbristen. Hur ofta möter vi inte företagare som berättar att bostadsbristen är hämmande för tillväxten? Därför görs också den största bostadspolitiska satsningen med 6 miljarder . Enligt prognos kommer det att byggas 74 500 bostäder . Personligen skulle jag vilja se att andelen som byggs i trä ökar. Nummer tre är infrastruktur och bredband. Utan kommunikationer stannar . Regeringen har satsat på en kraftig utbyggnad av bredband på landsbygden genom en investering om 5,45 miljarder. Ingen kan driva företag, sjukvård eller skolor utan bredband med snabb uppkoppling. Resurser har också satsats på upprustning av vägar och järnvägar. Jag är väldigt glad över regeringens satsning på nattåg till . Det för mig osökt in på besöksnäringen, som går som tåget. Det är en viktig näring som visar bättre siffror och som sysselsätter 170 000 människor från till . Gästnätterna ökar i stort sett i hela , de utländska besökarna blir fler och exportintäkterna ökar. Den vinter vi har haft i Åre har varit den bästa på länge, och inte bara för företagen. För oss som älskar skidåkning har det varit snörikt och bra. vill jag välkomna er till alpina i Åre och i . Vi vet vikten av att anordna stora internationella evenemang, och därför finns också besöksnäringen och stora evenemang i regeringens exportstrategi. Med tanke på de förslag många oppositionspartier lägger fram om besöksnäringen förvånas jag av att man vill minska budgeten för att marknadsföra genom Visit . Våra företag har haft en stark utveckling. Det gäller inte minst jobbtillväxten och produktivitetsökningen. Detta är helt avgörande för vår konkurrenskraft. Fler jobbar inom industrin än . 13 000 fler är anställda jämfört med . Allt fler företag flyttar hem verksamhet från låglöneländer. Industriinvesteringarna i är de högsta . Industrin är allt annat än "basically gone", som före detta statsminister sa i . Regeringen har vidtagit över 80 åtgärder för att säkra företagens kompetensförsörjning och stödja automatiseringen i mindre företag. Vi investerar i innovationsprojekt tillsammans med industrin. Vi vill också att fler företag ska ha möjlighet att växa. var enligt lönsamhetsbarometer det starkaste året för svenska småföretag sedan mätningarna startade . Regeringen har infört ett växa-stöd för att fler ska våga göra sin första anställning. Alla egenföretagare som gör sin första anställning kan få en rabatt på upp till 63 000 . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik En annan utmaning för våra småföretag har varit alltför långa betaltider. har de största företagen ställt sig bakom en frivillig kod som innebär 30 dagars betaltid som regel. Vi vill att fler startar företag, inte minst kvinnor. Därför förbättrar vi försäkringsskyddet. Att våga ta språnget gör du lättare om det finns en trygghet. Vi ser även till att uppbyggnadsperioden för sjukpenningen förlängs och utvidgas till att även omfatta aktiebolag. kan vi se att 250 000 fler har ett jobb att gå till jämfört med , varav 150 000 är anställda i näringslivet. Regeringen har redan uppnått Alliansens mål att över 5 miljoner människor ska ha arbete 2020. ser vi också växande företag i hela landet. Framtidstron i svensk industri är den högsta , och industrins investeringar ligger på rekordnivåer. I kronor räknat har de aldrig varit större än . Det här är glädjande resultat för , men det går inte att stanna upp en sekund. Det finns mycket som våra partier är överens om i näringsutskottets betänkande när det gäller vad som behöver göras för ett förbättrat näringsliv. Det tycker jag är en styrka. är på många sätt ett fantastiskt land. En del fungerar väldigt bra. och världen är inne i en högkonjunktur. Det bidrar till efterfrågan och jobb både i och i andra länder. möter ett antal både utmaningar och problem på kort och även på lite . Jag tror att det är viktigt att vi politiskt klarar att hantera båda de här sakerna , både det som funkar och är bra och det som inte fungerar och inte är bra. Men politiken måste också ha en förmåga att lösa de lite mer akuta problem som människor och väljare upplever, till exempel den utbredda trygghetskris vi har i landet, för att kunna ta diskussionen om de lite större utmaningarna för . När vi nu går mot ett val är det att summera den här mandatperioden och summera avtryck inom näringspolitiken. Jag tänker i den delen inte ifrågasätta vare sig hans eller näringsministerns uppsåt, men jag tycker att det är på sin plats att rikta kritik mot en del av det regeringen har gjort och gör. Besked och beslut har gått i fel riktning för företag och företagare. Man har gjort det dyrare att anställa, höjt inkomstskatterna och försämrat och . Det är några exempel på försämringar för företag. Det finns andra områden där man har kommit med förslag och sedan dragit tillbaka dem, till exempel om exitskatt och 3:12-regelverk. Detta har skapat en onödig osäkerhet bland landets företagare. Framför oss ligger en diskussion i om de så kallade vinstreglerna för välfärdsverksamheter. Detta tycker jag är ett riktigt dåligt förslag. Under den här regeringen har vårdköerna dubblerats. Men i stället för en bred diskussion om kapade vårdköer och en diskussion om hur entreprenörer kan bidra inom skola, vård och omsorg har det kommit att bli en diskussion om ägarskap. Jag tror att regeringens agerande leder till att viktiga innovationer i till exempel skolan uteblir och att entreprenörer som skulle ha kunnat vara med och utveckla omsorgen eller sjukvården i stället väljer andra branscher. Det är riktigt dålig näringspolitik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Men är nu också, fru talman, inne i en högkonjunktur. Jag tycker att det märks, inte minst i min hemstad , där fordonsindustrin går bättre . Där sker otroligt spännande framsteg inom till exempel elektrifieringen, hybridiseringen och automatiseringen. Runt hörnet finns dock ett antal lite större frågor som vi politiskt måste börja ta i nu när vi närmar oss valet och också . Ett sådant område är handel och handelspolitiken. Amerikanska tullar för stål och aluminium är dåligt, precis som alla andra tullar. Och tullar för stål blir lätt tullar på andra områden, som reaktion på det första. I slutändan är det alltid ett företag eller en konsument som får ta smällen. Och vi vet att tullar och andra handelshinder leder till färre företag och färre jobb. Det är extra tydligt i ett land som , som är väldigt beroende av import och export. Att den amerikanske presidenten i och med detta dessutom frångår gängse handelsregler är ytterligare problematiskt. På detta tycker jag att man ska lägga ett konstaterande: Vi har en icke avslutad diskussion om brexit i EU. Vi har tilltagande protektionistiska krafter i , och EU har ännu inte haft förmåga att fullt ut genomföra den egna inre marknaden. Ja, då kan man inte dra någon annan slutsats än att handel och handelspolitik kommer att bli en väldigt viktig fråga under den kommande mandatperioden. Vår inriktning är såklart att man ska försöka få bort handelshinder och försöka få fler handelsavtal. Men detta är, ärligt sagt, inte en lätt uppgift för en kommande regering. Ett andra område handlar om integrationen, som är en av våra större utmaningar . kommer att prövas när många nya ska komma in på svensk arbetsmarknad. En del är välutbildade. Andra är det inte. De förslag regeringen så här långt har presenterat kommer inte att räcka till. Vi behöver bidragstak, sänkta inkomstskatter, nya anställningsformer och framför allt ett rejält reformpaket för företagen, som Alliansen vill sjösätta, så att man underlättar för företagen att anställa och växa. Sedan har vi detta med globalisering och konkurrenskraft. Det är inget nytt att svenska företag har sålt produkter och tjänster till företag och kunder i andra delar av världen. Ofta kan det vara så att man har en ganska stor verksamhet i och säljer mycket till andra delar av världen i en tuff konkurrens. Men vi ser att det hårdnar alltmer och att som land inte kan ta sin position i ekonomin och i världen för given, utan det blir allt tuffare. Det är bland annat därför har föreslagit att vi ska följa upp detta bättre och titta på hur det fungerar i med skatter, skola, transporter, forskning och andra områden. Vi ska jämföra oss med de bästa för att se vilka reformer vi måste besluta om för att vi verkligen ska kunna ha industri och näringsliv i framkant - med deras förutsättningar. Jag tycker inte att det stannar där. måste också ta rejäla kliv framåt för att bli än mer attraktivt, så att man kan få duktiga personer att komma hit för att studera, forska, arbeta och starta företag. Det kan handla om it-tekniker, professorer, bilplåtslagare och medicinska forskare. Ett första steg är att stoppa kompetensutvisningarna - det är alltså när utlänningar som finns här, arbetar, betalar skatt och utgör nyckelkompetens kastas ut ur landet. Men det är den lilla frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vi måste också kapa handläggningstider, förenkla myndighetsadministration, införa nya visumkategorier för entreprenörer och talanger och titta på villkoren runt ikring. Det handlar till exempel om att införa mer generösa optionsregler. Det är sådana reformer som lägger en grund för fler spännande startups och många nya jobb. Sedan ska jag säga några ord om digitalisering. Det är lätt att gilla robotar om de gör att man slipper göra ett tungt lyft. Men det är kanske inte lika roligt alla gånger om många års utbildning eller erfarenhet konkurreras ut av en självlärande algoritm i ett datorsystem. I fråga om detta ser vi en bred teknikutveckling över världen. Det är inte den första stora omställningen i . Vi har gått från jordbrukssamhälle till industrisamhälle och en långtgående urbanisering. Det var utmanande då. Det kommer det att vara den här gången också, men har väldigt goda möjligheter. har i en studie visat att fyra av fem svenskar är positiva till robotisering, digitalisering och automatisering. Vi upplevs väldigt ofta som nyfikna. Vi gillar ny teknik. har varit tidigt med att ta till sig internet och internationaliseringens möjligheter. Vi pekas ofta ut som en digital front-runner jämte andra nordiska länder. Men det finns också ett antal orostecken. Det finns ett analysföretag som heter , som har tittat på artificiell intelligens. Man har konstaterat att så lite som av nya startups på det området sker i - och de flesta i . Vi kan se att rätt få svenskar har en digital brevlåda för myndighetskontakt. Väldigt många i har det. Och i kan man i princip göra vad som helst i kontakt med myndigheter via internet. EU har jämfört digitaliseringen i offentlig sektor i olika länder. Det är ingen uppmuntrande läsning för . Man riktar kritik på områden som användarvänlighet, transparens och it-säkerhet. Jag tycker att allt detta manar till eftertanke. I EU måste vi naturligtvis ha en agenda där vi fokuserar mer på digitalisering, den digitala inre marknaden, forskning och teknikutveckling - det ska vara mindre av stöd och subventioner och onödig överstatlighet. I tror jag att det behövs en kraftsamling för digitalisering och AI. Många företag satsar stort på dessa områden. Många lärosäten gör det också. Ett exempel bland många är att har fått en donation från Wallenbergstiftelserna på för forskning inom kvantteknologi. Vi från vill göra en satsning på ett artificiell intelligens. Vi ser att här skulle kunna ta en nyckelposition i världen. Andra forskar om det grundläggande. Företag gör sina satsningar. Men ett institut skulle kunna fokusera på hur man ställer om samhället, vilka system som behövs och hur teknik kan kombineras med ekonomi och juridik. är ett fantastiskt land, där en hel del fungerar bra. Men vi har problem och utmaningar framför oss. Vår förhoppning och inriktning är att Alliansen ska kunna sjösätta en ambitiös reformagenda för företagsamheten kring områden som handelspolitik, integration, konkurrenskraft och digitalisering. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik I detta anförande instämde (M). Tack, , för ditt anförande! Det finns mycket av det du säger som jag instämmer i. Det gäller bland annat handelspolitiken, förstås, där vi faktiskt är otroligt eniga i riksdag. Och vi ser också både integrationens styrka och integrationens utmaningar. Men jag har en annan fråga till dig. Den handlar om . Där bor jag, och där produceras många viktiga råvaror för export. Det handlar till exempel om mineraler, skogen och energin. Även besöksnäringen är stark i . Något som oroar mig är hur egentligen ser på våra förutsättningar i norr och om man på riktigt vill främja vår företagsutveckling. Man kan titta på förslagen här . säger i retoriken att det är viktigt att det statliga marknadskompletterande riskkapitalet ska verka i hela , men det kan man inte se i budget, där man nu säger nej till regeringens satsning på Norrlandsfonden, med 200 miljoner extra. Man kan också se uttalanden från moderata företrädare. Man säger till exempel att det är en krigsförklaring mot att bygga Norrbotniabanan. ordförande, , säger: Om marknaden inte räddar och är det bara att flytta. Vi vill investera i och satsa på Norrbotniabanan för att vi vill säkra svensk konkurrenskraft, kompetensförsörjning för näringslivet i norr och råvarutransporterna. Mina frågor till är: Vad vill egentligen med ? Ser ni det bara som ett ställe i där man får sin energi och sina råvaror? Ska vi helt enkelt flytta om inte marknaden löser de specifika förutsättningarna för oss som bor där? Och hur ser på investeringar i infrastruktur i , till exempel Norrbotniabanan, som ni inte har med i er budget men som vi anser är viktig för hela utveckling? Låt mig börja med infrastrukturen. Vi kan konstatera att föreslår mer pengar för väginvesteringar än vad regeringen gör. Det finns ju en och annan väg i detta land. Det är väldigt betydelsefullt. Vi föreslår dessutom ett riktat program vad gäller långa och tunga lastbilar. Det är en reform som regeringen slutligen införde men för alldeles för få vägsträckor. Där har vi ett reformpaket som handlar om att förstärka broar och vägavsnitt, så att det ska bli en reell möjlighet för åkare att köpa den typen av lastbilar, som kan användas i alla möjliga industrier. En av dessa industrier är den viktiga skogsindustrin, som finns i norra men också i övriga delar av landet. Det är ett typexempel på en industri som behöver rimliga och rätt förutsättningar för att utvecklas. Det gäller både skogen som växer och de direkta jobb som finns där. Men framför allt gäller det förädlingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik På det området finns ett stort hot just . Det råder en stor oro bland de hundratusentals skogsägarna i , och det finns ett antal hot som regeringen skjutsar upp i detta.