bet · H501CU39 · 2018-06-13 00:00:00 — Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsen presenterar regeringen sin nya politik för en hållbar stadsutveckling. Strategin innehåller övergripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Vidare föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen omgående vidta åtgärder som får till effekt att kraven för begagnade rumsvärmare som installeras i befintliga bostäder återställs till vad som gällde före beslut om ändringar i myndighetens byggregler om bl.a. utsläpp från byggnader med rumsvärmare. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns två reservationer (M, SD). Skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling. Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens strategi för levande städer 1.Regeringens strategi för levande städer, punkt 1 (M) 2.Regeringens strategi för levande städer, punkt 1 (SD) 1.Regeringens strategi för levande städer, punkt 1 (C, KD) 2.Regeringens strategi för levande städer, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 yttrande 2017/18:TU8y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens strategi för levande städer 2017/18:4157 av och (båda SD) och 2017/18:4159 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 i denna del och lägger skrivelse 2017/18:230 till handlingarna. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om regler för begagnade rumsvärmare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4159 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), ClasGöran (S), (S), (L) och (). I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – Politik för en hållbar stadsutveckling och två följdmotioner med tre yrkanden. beslutade civilutskottet att ge trafikutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen och motionerna i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde. beslutade att avlämna ett yttrande, vilket justerades (yttr. 2017/18:TU8y). yttrande återfinns i bilaga 2. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Regeringens strategi för levande städer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (C, KD) och 2 (L). Regeringen anför att strategin för levande städer innehåller övergripande mål för hållbara städer och nya etappmål i miljömålssystemet tillsammans med prioriteringar och nya insatser med tyngdpunkt på miljömässigt hållbar stadsutveckling. Strategin bidrar enligt regeringen till att nå bl.a. de nationella miljömålen, nationella mål inom andra politikområden och FN:s hållbarhetsmål Agenda 2030, särskilt mål 11 om hållbara städer. Regeringen anför också att den vill stärka kommunernas förutsättningar för att utveckla gröna, hälsosamma och trygga städer där människor möts och innovationer skapas. Regeringen menar att städer behöver utvecklas så att alla dimensioner av hållbar utveckling – miljömässiga, ekonomiska och sociala – tas till vara. I städerna finns enligt regeringen möjligheter att klara många av klimat- och miljöutmaningarna, och arbetet för en hållbar stadsutveckling är viktigt för att uppnå miljömålen. I skrivelsen presenterar regeringen vidare en mängd pågående och planerade åtgärder, bl.a. enligt rubrikerna nedan. Övergripande mål för hållbara städer Regeringen anger att hållbara städer är inkluderande och tillgängliga stadsmiljöer som erbjuder alla människor en attraktiv och grön livsmiljö. Närhet gör att det är enkelt att leva sitt vardagsliv och ta sig fram på ett hållbart sätt, som exempelvis till fots och med cykel. Helhetssyn i planeringen tillsammans med smarta lösningar bidrar till städer där människor kan leva klimatsmart, hälsosamt och tryggt. Regeringen presenterade det nya delmålet för hållbara städer i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 avsnitt 3.5.2). Under avsnitt 3.5.7 anges bl.a. följande. Hållbara, levande och jämställt utformade städer är en framtidsfråga. Städer behöver vara attraktiva och trygga. Städer behöver planeras för människorna utifrån olika behov och förutsättningar och för bl.a. gång-, cykel och kollektivtrafik. Det ökade bostadsbyggandet innebär möjligheter men också utmaningar till en hållbar stadsutveckling ur alla tre dimensioner: miljömässigt, ekonomiskt och socialt. Många lösningar finns lokalt och hos kommunerna. Principen om universell utformning är central för att kunna utveckla våra städer hållbart utifrån den variation av människor som bor och lever i städer med olika behov och förutsättningar. Hållbara och effektiva transporter i städerna Stadsplaneringen ska enligt regeringen styra mot hållbara stadsstrukturer med en effektiv markanvändning. Gång, cykling och kollektivtrafik ska främjas framför personbilstrafik och vara viktiga utgångspunkter för den framtida planeringen av städer. Regeringen anger vidare att gång, cykling och kollektivtrafik är yteffektiva transportsätt som kommer att bli alltmer nödvändiga för att undvika kapacitetsbrist och trängsel i städerna. Med en överflyttning av resor från personbil till gång, cykel och kollektivtrafik minskas resandets miljöpåverkan och klimatpåverkan. Det anges också att bilen i stor utsträckning har utgjort en norm för städernas transportsystem och för var verksamheter och bostäder har lokaliserats. Framkomlighet och tillgänglighet med bil har varit en prioriterad utgångspunkt. som bilen har medfört fördelar för människors möjligheter till rörlighet har utvecklingen skapat stora problem. Gator, vägar, parkeringsplatser och spåranläggningar tar en betydande andel av städernas begränsade utrymme i anspråk. Infrastrukturen skapar barriäreffekter, splittrar städer och motverkar en sammanhållen och hållbar samhällsstruktur. På grund av miljöpåverkan och trafikstörningar i omgivningen begränsar infrastrukturens utformning användbarheten av stora områden. Regeringen skriver att det är viktigt att transportinfrastrukturen planeras så att en fungerande grön infrastruktur som binder ihop stadens naturområden bibehålls. Det är också viktigt att bebyggelseutvecklingen planeras så att goda förutsättningar för hållbara transporter skapas. ska enligt regeringen ställa om från fossila drivmedel till förnybart, och ska bli världens första fossilfria välfärdsland. har beslutat att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Regeringen införde 2017 en premie för elfordon för att fler privatpersoner ska få tillgång till eldrivna cyklar, mopeder eller motorcyklar. Regeringen avser att genomföra författningsändringar som möjliggör för kommuner att införa miljözoner även för lätta fordon samt ytterligare en miljözon för tunga fordon i syfte att förbättra luften i städerna. Det innebär särskilda zoner i stadsmiljön där endast de fordon som uppfyller vissa utsläppskrav får köra. Regeringen har beslutat om två etappmål för stadsgrönska. • Etappmål om metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: Kommunerna ska ha tillgång till en utvecklad metod för att ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. • Etappmål om integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer: En majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. har regeringen inrättat ett stöd för grönare städer i syfte att stärka förutsättningarna för att städerna ska utvecklas till levande, gröna, hälsosamma och trygga platser där människor möts och innovationer skapas. Stödet är enligt regeringen ett viktigt verktyg för att uppnå etappmålen. Regeringens syfte med etappmålen är att bättre integrera grönska, ekosystemen och den biologiska mångfaldens värden vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Regeringen anser att stadsgrönska bidrar till livskvalitet, förbättrar folkhälsan och gör städer mer motståndskraftiga mot ett förändrat klimat. har fått i uppdrag att ta fram en metod och följa upp etappmålen. Etappmålen om stadsgrönska är ett steg på vägen till att nå det s.k. Generationsmålet och flera miljökvalitetsmål som är centrala för att säkra en biologisk mångfald och ekosystemtjänster i urban miljö. Enligt regeringen är det framför allt miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv som är relevanta för en hållbar stadsutveckling med fokus på stadsgrönska. Samordning för ökat och hållbart byggande Regeringen har utsett en särskild utredare för att underlätta samordningen mellan berörda parter i kommuner med komplexa planeringsförutsättningar i syfte att få till stånd ett ökat och hållbart bostadsbyggande. I uppdraget ingår bl.a. att underlätta för kommuner i arbetet med innovationer för hållbar stadsutveckling, bilda och driva nätverk för kommuner som bygger nya stadsdelar och städer samt analysera för- och nackdelar med att införa en möjlighet till krav på transportplaner i detaljplanering för nyetablering av bostäder. Arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer Regeringen har i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110) presenterat en ny politik för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer. Propositionen berör många samhällsområden och ger uttryck för regeringens ambitioner inom bl.a. politiken för en hållbar stadsutveckling, målen för klimatpolitiken, de globala hållbarhetsmålen Agenda 2030, regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017–2025 och plan-, bygg- och bostadspolitiken. Regeringen vill genom propositionen skapa förutsättningar för att en medveten arkitektur, form och design möjliggör och bidrar till högre livskvalitet för fler. har godkänt regeringens förslag om att upphäva nuvarande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design och att införa ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken och därmed bifallit propositionen (bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Innovativt och hållbart byggande Regeringen har infört ett statligt stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande med minskad klimatpåverkan, klimatanpassning och hållbara materialval. Regeringen anser att det är viktigt att de bostäder som byggs är hållbara och tar tillvara innovativa och arkitektoniska lösningar och att det ur ett klimat- och miljöperspektiv är viktigt att bygga rätt från början och med hållbara material. I kommittémotion 2017/18:4159 föreslår m.fl. (M) tillkännagivanden om att revidera det övergripande målet för hållbara städer (yrkande 1) och om ändringar i regeringens insatser för en politik för hållbar stadsutveckling (yrkande 2 i denna del). Motionärerna anför att det i delmålet för hållbara städer inte endast ska anges ett fåtal exempel på hållbara transporter och att ett bredare perspektiv borde anläggas på vad som utgör hållbart byggande. Vidare anser motionärerna att regeringen missar att föreslå vissa åtgärder, att det finns motstridigheter i det som regeringen anför och att bostadsbyggande i fler fall bör få en tydligare prioritet i förhållande till riksintressen. Motionärerna anser att en elfordonspremie inte är kostnadseffektiv klimatpolitik samt att regeringens förslag har en alldeles för snäv tidsram och att avgränsningen av förslaget ger orimliga effekter. Integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster bör enligt motionärerna vara ett frivilligt åtagande för kommunerna. Den snabba tillväxten av naturreservat kan komma att bli ett växande problem eftersom behöver mer mark för bostadsbyggande. Enligt motionärerna bör en större översyn av genomföras för att utreda möjligheter att främja ökat byggande. Motionärerna anser att det behövs bl.a. förändringar i planprocessen och att tiden för överklaganden av plan- och byggärenden bör begränsas. Innovativt byggande bör främjas genom fler undantag från . Enligt motionärerna riskerar regeringens föreslagna mål för arkitektur, form och design för hållbara gestaltade livsmiljöer att ytterligare försvåra en redan dåligt fungerande plan- och byggprocess. och (båda SD) föreslår i kommittémotion 2017/18:4157 ett tillkännagivande om en hållbar stadsutveckling. Motionärerna anser att man bör fundera på var gränsen går mellan statlig inblandning och kommunalt självstyre. Vidare anför motionärerna att biodrivmedel inte borde ingå i transportmixen på grund av bristande miljönytta och att det kan vara vanskligt att fastslå ett bestämt årtal för fossilfrihet. Motionärerna anser att elfordon inte behöver subventioneras och tar ställning mot miljözoner. Det är inte politikens uppgift att svara på vad som ska läggas in i begreppet god bebyggd miljö. Motionärerna föreslår också nya bostadspolitiska mål genom vilka ett kulturellt perspektiv blir en integrerad del av bl.a. samhällsbyggnadsfrågor. Diffusa begrepp som bl.a. estetik behöver enligt motionärerna definieras för att rätt åtgärder och verktyg ska kunna sättas in. Utskottet vill inledningsvis framhålla betydelsen av en hållbar stadsutveckling. Det är viktigt att den fysiska planeringen bidrar till en samordning av satsningarna på bostäder, kollektivtrafik och övrig infrastruktur. Utskottet delar regeringens bedömning att en hållbar stadsutveckling innebär att alla dimensioner – miljömässiga, ekonomiska och sociala – tas tillvara. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete i frågor som rör en hållbar stadsutveckling. Någon särskild åtgärd med anledning av motionsförslagen är därmed enligt utskottets mening inte påkallad. Detta innebär att samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Med det som anförts ovan föreslår utskottet att skrivelsen läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om regler för begagnade rumsvärmare och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2017/18:4159 av m.fl. (M) anförs att nya regler för rumsvärmare innebär hårdare krav på utsläpp från bl.a. rumsvärmare, såsom kaminer och vedspisar. De strängare kraven baseras på EU:s ekodesigndirektiv. Motionärerna konstaterar att regler går längre än EU-direktivet eftersom de omfattar inte bara nytillverkade rumsvärmare, vilket EU-direktivet gör, utan också begagnade sådana. nya regler börjar tillämpas . Enligt motionärerna kommer reglerna att försvåra och näst intill omöjliggöra åter- och nyinstallation av äldre vedspisar och kaminer som inte når upp till de nya kraven. Man anser att det kommer att innebära en stor kostnad för berörda hushåll som det hotar en viktig del av vårt kulturarv. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att det även fortsättningsvis ska vara tillåtet att åter- och nyinstallera begagnade rumsvärmare, åtminstone så länge som det inte är fråga om nybyggda hus (yrkande 2 i denna del). Ledamöterna från , , och i civilutskottet föreslog vid utskottssammanträdet ett utskottsinitiativ med yrkande om ett tillkännagivande om regler för rumsvärmare. Innan utskottet hade fattat beslut om förslaget väcktes ovan nämnda kommittémotion med ett i allt väsentligt likalydande yrkande. Mot den bakgrunden har utskottet valt att behandla ledamöterna från , , och förslag tillsammans med motionsyrkandet. I skrivelsen anför regeringen att de luftföroreningar som uppkommer vid småskalig vedeldning påverkar klimatet och miljön och beräknas ge upphov till 1 000 förtida dödsfall i . Enligt regeringen är minskade utsläpp från småskalig vedeldning av stor vikt för att nå preciseringarna om bens(a)pyren och partiklar PM2,5 i miljökvalitetsmålet luft. Vedeldning står, enligt vad som anges i skrivelsen, för av de svenska utsläppen av bens(a)pyren, vars precisering i miljökvalitetsmålet luft beräknas överskridas i 273 av 290 kommuner. Utsläppet av sot, vilket ingår som en delmängd i partiklar PM2,5, från småskalig vedeldning utgör av de totala sotutsläppen och är därmed, enligt skrivelsen, den största enskilda källan till sot i . Regeringen anför att den har gett och andra berörda myndigheter i uppdrag att klarlägga hur stora utsläppsminskningar från småskalig vedeldning som krävs för att preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft ska nås. ska inom ramen för sitt uppdrag även lämna förslag till etappmål för att minska påverkan på luftkvalitet av småskalig vedeldning. Uppdraget ska redovisas . Enligt regeringens uppfattning är det dock angeläget att utsläppen från småskalig vedeldning minskar redan innan ett etappmål införs. Regeringen anför att det med tanke på de stora hälsoeffekterna är viktigt att de fastbränslepannor och rumsvärmare som installeras, både vid nyinstallation och utbyte, bidrar till så små utsläpp som möjligt och uppfyller gällande krav. fick därför i sitt regleringsbrev i uppdrag att föreslå åtgärder som säkerställer att de tekniska egenskapskraven hälsa och miljö uppnås vid byte av fastbränsleanordningar. Uppdraget har redovisats och bereds inom . Vidare konstaterar regeringen att de ändringar i byggreglerna som beslutade innebär en skärpning av kraven för utsläpp av kolmonoxid och på verkningsgrad. Kravet för kolmonoxidutsläpp läggs i nivå med ekodesign och breddas då det tidigare undantaget för vedspisar främst avsedda för matlagning tas bort. Regeringen ser även ett behov av att öka hushållens tillgång till information om hur småskalig vedeldning kan göras med så liten påverkan som möjligt på hälsa och miljö. och genomförde tillsammans med kommunerna en informationsinsats (Tänd i toppen) som syftade till att sprida kunskap om hur man eldar braskaminer på ett sätt som gynnar miljö, hälsa och plånbok. och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (ekodesigndirektivet) är ett s.k. ramdirektiv. Direktivet anger vissa grundläggande krav på ekodesign hos produkter, utan att nämna någon specifik produkt, och vissa åtgärder som ska vidtas innan en produkt släpps ut på marknaden eller tas i bruk. Mer omfattande och preciserade krav på en viss produkts ekodesign ställs i stället upp i genomförandeåtgärder som antas av kommissionen. Sådana genomförandeåtgärder måste hålla sig inom den ram som anges i direktivet. Enligt direktivet ska medlemsstaterna se till att energianvändande produkter som omfattas av genomförandeåtgärder får släppas ut på marknaden och/eller tas i bruk endast om de överensstämmer med de krav som ställs i de aktuella genomförandeåtgärderna och är försedda med CE-märkning. Med att en produkt tas i bruk avses första gången en produkt används i avsett syfte av en slutanvändare inom EU. Genomförandeåtgärder beträffande rumsvärmare finns i kommissionens förordning (EU) 2015/1185 av om genomförande av och rådets direktiv /125/EG vad gäller ekodesign för rumsvärmare för fastbränsle. Förordningen omfattar bl.a. öppna spisar, kaminer och köksspisar. De miljöaspekter hos rumsvärmare för fastbränsle som har identifierats som relevanta för förordningen är energiförbrukning samt utsläpp av partiklar (stoft), organiska gasformiga föreningar, kolmonoxid och kväveoxider i användningsfasen. I en bilaga till förordningen uppställs olika krav på säsongsmedelverkningsgrad och utsläpp beroende på vilken typ av rumsvärmare det är fråga om. Kraven är bindande för medlemsstaterna, men enligt en övergångsbestämmelse får medlemsstaterna fram till tillåta att rumsvärmare som uppfyller nationella bestämmelser om säsongsmedelverkningsgrad för rumsuppvärmning samt om utsläpp av partiklar, organiska gasformiga föreningar, kolmonoxid och kväveoxider får släppas ut på marknaden eller tas i bruk. I regleringsbrev (dnr 2014/8774/) fick myndigheten i uppdrag att efter samråd med och föreslå åtgärder som innebär att de kommande standarderna för utrustning för småskalig vedeldning enligt EU:s ekodesigndirektiv tillämpas innan kraven blir bindande. Det angavs att det i åtgärderna bör ingå att standarderna genomförs i byggreglerna och att den närmare tidpunkten för när kraven ska gälla bör avgöras mot bakgrund av en analys av när den teknik som behövs kan vara tillgänglig på marknaden. redogjorde i rapporten vedeldning – Återrapporteringskrav om tidigareläggning av ekodesign (rapport 2016:6) för hur myndighetens byggregler gällande utsläpp från byggnader skulle kunna utformas för att motsvara ekodesignkraven. Beträffande rumsvärmare anfördes att det var lämpligt att skärpa kraven i byggreglerna på verkningsgrad, där så är möjligt, och att utvidga kraven vad gäller kolmonoxidutsläpp till alla rumsvärmare som omfattas av gällande standarder enligt EU:s byggproduktförordning. På grund av ansågs det inte möjligt att begära bedömning och redovisning av andra utsläpp än kolmonoxid. I fråga om tidpunkten för ikraftträdande konstaterades bl.a. att många, men inte alla, rumsvärmare som tillhandahålls på marknaden uppfyller ekodesignkraven och att ett flertal tillverkare välkomnar ett tidigareläggande av dessa krav. beslutades de ifrågavarande ändringarna i byggregler om bl.a. utsläpp från byggnader med rumsvärmare (BFS 2017:5, BBR 25). Genom ändringarna skärps kravet för utsläpp av kolmonoxid när det gäller braskaminer, pelletseldade kaminer och insatser, medan det införs nya krav för utsläpp av kolmonoxid när det gäller kökspannor och köksspisar. hade allmänna råd om verkningsgrad för braskaminer, pelletseldade kaminer och insatser. Genom ändringarna får de allmänna råden i stället form av bindande föreskrifter. Dessutom skärps kraven på verkningsgrad och utvidgas till att omfatta även kökspannor och köksspisar. De ändrade byggreglerna trädde i kraft men tillämpas första gången på arbeten där ansökan om bygglov eller anmälan kommit in till kommunen tidigast eller, om lov eller anmälan inte krävs, arbetet påbörjats tidigast . I konsekvensutredningen i samband med regeländringarna (Konsekvensutredning BBR 25) konstaterar att de skärpta kraven berör byggherrar, i många fall småhusägare och konsumenter, som måste se till att endast använda produkter som kan bidra till att kraven på byggnaden följs. Det ställer enligt höga krav på byggherrens kompetens, eftersom de inte kan ta för givet att en produkt som finns på marknaden får användas. Vidare konstateras att de skärpta kraven gäller vid nybyggnad, men att utgångspunkten är att samma krav gäller vid ändring, t.ex. om man nyinstallerar eller byter ut en rumsvärmare i en befintlig byggnad. framhåller att det vid ändring gäller att anpassningar av kraven och avsteg från kraven får göras med hänsyn till bl.a. ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar, vilket följer av 8 kap. 7 § (2010:900). Ju mindre ändringen är, desto större är skälen att göra avsteg från nybyggnadskraven. Det är kommunerna som har tillsyn över att byggherren fullföljer sitt ansvar. Vid nyinstallation eller väsentlig ändring av en eldstad ska en anmälan till kommunen göras enligt 6 kap. 5 § första stycket 4 plan- och byggförordningen (2011:338). Vid en sådan anmälan ska kommunen bedöma om de tekniska egenskaperna kan antas komma att uppfyllas, bl.a. de skärpta kraven för utsläpp av kolmonoxid och verkningsgrad. Inledningsvis vill utskottet ställa sig bakom målsättningen att minska den energiförbrukning och de miljö- och hälsofarliga utsläpp som härrör från småskalig vedeldning i fastbränslepannor och rumsvärmare. Att det behöver vidtas åtgärder för att komma till rätta med de negativa effekterna av småskalig vedeldning framgår bl.a. av de inledande skälen i kommissionens förordning (EU) 2015/1185 om genomförande av ekodesigndirektivet vad gäller rumsvärmare.