bet · H501TU13 · 2018-04-26 00:00:00 — Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning kommer att vara en av våra stora framtidsutmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutveckling inom bl.a. eldrift är enligt trafikutskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. Liksom motionärerna anser utskottet således att åtgärder för att främja en elektrifiering av transportsektorn måste vidtas. Utskottet välkomnar därför regeringens uttalanden i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för om att regeringen vill öka elektrifieringen inom hela transportsektorn. Utskottet kan konstatera att regeringen brett och aktivt stöder och främjar en sådan utveckling. Utskottet välkomnar detta och finner därför inte skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2335 (V) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3337 (SD) yrkande 5, 2017/18:3686 (C) yrkande 22 och 2017/18:3758 (C) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om laddinfrastruktur. Utskottet hänvisar till att angelägna initiativ vidtagits för att främja en utbyggnad av laddinfrastruktur. Jämför reservation 7 (L) och 8 (KD). (M) önskar i motion 2017/18:473 att möjligheten att göra E20, huvudvägen mellan största och näst största stad, till projektväg för laddstolpar bör ses över. Motionären framhåller att de stora vinsterna i form av mindre utsläpp kan göras i transportsektorn som goda kommunikationer och en god infrastruktur är väldigt viktigt för den svenska ekonomin. Ett steg mot en mer miljövänlig transportsektor är att utveckla möjligheterna till en fungerande infrastruktur för elbilar i . I motion 2017/18:636 framför (KD) att tidigare satsningar på laddstationsinfrastruktur för elbilar bör utvärderas. I motionen framhålls att både alliansregeringen och den nuvarande regeringen har anslagit medel till laddstationer. Det är därför rimligt, menar motionären, att utvärdera dels om medlen använts på ett sätt så att så många som möjligt kunnat ta del av infrastrukturen, dels om det krävs ytterligare ekonomiska satsningar på snabbladdstationer. (M) lyfter i motion 2017/18:1332 fram vikten av att arbeta främjande för elbilar. I motionen framhåller motionären att elbilar precis som vanliga bilar kräver bra väginfrastruktur; köer och dålig infrastruktur är lika illa oavsett om man sitter i en elbil eller i en bil som drivs av fossila bränslen. Motionären pekar även på att laddinfrastrukturen behöver byggas ut och att det behövs bättre ekonomiska incitament för att köpa eller köra en elbil. m.fl. (L) framför i partimotion 2017/18:2820 yrkande 6 att utsläppen från transporter måste sänkas radikalt. Motionärerna pekar bl.a. på att det behövs gemensamma investeringar t.ex. i form av utbyggnad av laddinfrastrukturen. (SD) pekar i motion 2017/18:3337 yrkande 1 på vikten av en statlig satsning på infrastruktur för elbilar. I motionen framhålls att det finns över 10 000 elfordon på vägarna och att dessa är beroende av ett välfungerande nät med laddstationer. I yrkande 6 anser motionären att man bör underlätta för privatpersoner att installera laddstolpar. I motionen framhålls att det skulle vara en viktig del i att försöka få fler att vilja använda sig av elfordon. I yrkande 7 önskar motionären att infrastrukturen för elfordon på landsbygden prioriteras. m.fl. (KD) anser i kommittémotion 2017/18:3748 yrkande 17 att bör driva frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU. Motionärerna pekar i sammanhanget på det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. I kommittémotion 2017/18:3766 av (KD) yrkande 3 understryks vikten av att bygga ut laddinfrastrukturen för publik laddning av elbilar. I motionen framhålls att för att uppmuntra människor att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Utskottet anser att en elektrifiering av transportsektorn är nödvändig för att nå mål om minskad klimatpåverkan från sektorn. Enligt Energimyndigheten krävs det en väl fungerande laddinfrastruktur med både publika och icke-publika laddstationer för att laddfordonen ska bli fler. För att ska få en fungerande infrastruktur för laddfordon anser att det är viktigt att det finns laddstationer både när man ska åka långt med bilen utanför tätorter och när man färdas i tätorter och parkerar bilen nära där man bor. Utskottet ser därför mycket positivt på regeringens uttalanden om att elfordon ska vara en trygg investering och att hinder för att använda elfordon ska reduceras, bl.a. genom en utbyggnad av laddinfrastrukturen. Utskottet har tagit del av uppgifter från som visar att har över 1 300 laddstationer med över 5 000 laddpunkter med olika typer av kontakter och effekt. Utskottet välkomnar vidare att regeringen har gett i uppdrag att vara nationell samordnare för laddinfrastruktur. Uppdraget innebär att ska samordna stöd till laddinfrastruktur och informera om laddstationers placering. I förhållande till Klimatklivet, det statliga program som ansvarar för och som erbjuder stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur, ska bl.a. vägleda och ge expertstöd till länsstyrelser och lämna uppgifter om regional fördelning och prioriteringar till inför varje beslutsomgång, följa upp och utvärdera beviljade åtgärder och deras regionala spridning, genomföra samordningsinsatser för att höja kunskapen om elfordon och laddinfrastruktur samt möjliggöra erfarenhetsutbyte. Utskottet vill även lyfta fram att har fått i uppdrag att genomföra en översyn av hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. Uppdraget ska redovisas . En utgångspunkt i arbetet är trafikanternas beteende, dvs. att man inte stannar för att ladda, utan att man passar på att ladda när man stannar av en annan anledning – för att äta, handla eller ta en paus. uppger att det finns ett stort intresse från externa aktörer att delta i arbetet och därför kommer dialoger att genomföras. Inom uppdraget sker också ett samarbete med elvägsprojekt, framför allt när det gäller affärsmodeller. Det finns medel avsatta för att uppdraget ska kunna fortsätta och regeringen återkommer då med nytt uppdrag. Utskottet välkomnar vidare det ladda-hemma-stöd på 2018–2020 som har införts som en del av Klimatklivet. Tanken är att stödet ska göra det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet. Utskottet vill också peka på att laddinfrastruktur för elbussar kan komma i fråga för stadsmiljöavtalen om de ingår i en större paketlösning med andra kollektivtrafikanläggningar såsom exempelvis bussgator, hållplatser och signalsystem. I sammanhanget vill utskottet framhålla att invigdes den första induktiva laddstationen i för elbussar. Stationen ingår tillsammans med en pluginhybridbuss från i demonstrationsprojektet hållplatsladdning som ska utvärdera den induktiva tekniken i nordiskt klimat och undersöka hur driften påverkas av kyla och snö. Utskottet påminner avslutningsvis om att presenterade en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet som syftar till att minska utsläppen från transportsektorn. Målet ska uppnås genom bl.a. ett anpassat regelverk för utsläppssnål rörlighet i vilket EU:s direktiv om infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) såsom laddinfrastruktur är en betydelsefull beståndsdel. Av redovisningen ovan framgår att angelägna initiativ vidtagits för att främja en utbyggnad av laddinfrastruktur. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:473 (M), 2017/18:636 (KD), 2017/18:1332 (M), 2017/18:2820 (L) yrkande 6, 2017/18:3337 (SD) yrkandena 1, 6 och 7, 2017/18:3748 (KD) yrkande 17 och 2017/18:3766 (KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elvägar. Utskottet välkomnar pågående försöksverksamheter och avser att följa utvecklingen av dessa liksom kommande utvärderingar med stort intresse. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD). (M) framför i motion 2017/18:1248 att det bör tas fram en strategi för elvägar. Motionären anför bl.a. att för att elvägar ska kunna byggas ut krävs ett nära samarbete mellan och andra intressenter. Motionären anser att huruvida elvägar är rätt lösning för bör avgöras tekniskt och kommersiellt av experter och inte av politiker. Däremot anser motionären att det är rimligt att staten givet ansvaret för det statliga vägnätet överväger att ta fram en strategi för arbetet med elvägar i . I motion 2017/18:3048 yrkande 1 framför (M) att vid utbyggnaden av bör möjligheten att den blir första elmotorväg utredas. I yrkande 2 anser motionären att man bör se över möjligheten att fortsätta underlätta samarbetet mellan och våra lastbilstillverkare så att det kan skapas fler jobb i och i . I motionen konstateras att elvägen skulle kunna bidra till att reducera utsläpp, som den kan lösa den ökande efterfrågan på vägtransporter i . Det är en lösning som är miljövänlig och kostnadseffektiv. m.fl. (C) anser i partimotion 2017/18:3686 yrkande 23 att bör få i uppdrag att i samarbete med näringslivet och berörda regioner identifiera områden för demonstrationsförsök med elvägar. I motionen framhålls att samhällsplaneringen måste inriktas på smarta och transportsnåla alternativ för såväl personresor som godstransporter. I kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 4 av m.fl. (KD) begärs att tar fram en utvecklad strategi för elvägar. I motionen framhålls bl.a. att i arbetet för en fossilfri fordonsflotta finns en stor potential i elektricitet som drivmedel för framför allt bilar. I kommittémotion 2017/18:3894 yrkande 18 efterfrågar m.fl. (M, C, L, KD) att den kommande nationella infrastrukturplanen –2029 ska peka ut lämpliga stråk för en fortsatt utbyggnad av elvägar, i samverkan med regioner och näringslivet. Motionärerna pekar bl.a. på att lastbilar som körs med denna teknik i princip inte släpper ut några utsläpp av växthusgaser som bullret mer eller mindre elimineras. Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning är en av vår tids stora utmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutvecklingen inom bl.a. eldrift är enligt utskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. I infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhåller regeringen också att framtidens transportsystem kommer att kräva mer interaktion mellan trafik och infrastruktur, där fordon och infrastruktur är uppkopplade mot varandra. Regeringen lyfter fram att svensk kompetens inom bl.a. intelligenta transportsystem (ITS) och elektrifiering av vägar kan skapa nya möjligheter till ett hållbart transportsystem och nya arbetstillfällen. Test- och demonstrationsmiljöer för nya infrastrukturlösningar behövs för att kunna pröva framtidens transport- och samarbetsformer. Även i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för lyfter regeringen fram vikten av elektrifiering av fordonsflottan och försöksverksamheterna med elvägar. Utskottet delar regeringens uppfattning. Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI), är ett samarbete mellan staten (, och ) och fordonsindustrin om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklings-aktiviteter med fokus på områdena Klimat & Miljö samt Säkerhet. Bakgrunden är att utvecklingen inom vägtransporter och svensk fordonsindustri har stor betydelse för tillväxten. Inom ramen för FFI testar två olika lösningar för elvägar för tung trafik. Utanför på testar Region en teknik som innebär att en strömavtagare på lastbilshyttens tak matar ned strömmen från en luftledning till lastbilen. Vid testar RUAB () en elskena i vägbanan som driver och laddar fordonen under resan. Utskottet anser att det är glädjande att E-road också invigdes . Utskottet kan konstatera att lösningen, som är både hållbar och kostnadseffektiv, gör det möjligt att elektrifiera befintliga allmänna vägar. Utskottet ser mycket positivt på försöksverksamheterna som innebär att är ett av de första länderna i världen som genomför tester med elkraft för tunga transporter på allmän väg. Utskottet har vidare tagit del av att överlämnade sitt förslag till nationell färdplan för elvägar till . Planen sträcker sig . Färdplanen beskriver den forskning som bedrivits och en omvärldsanalys kring vad vi vet om och kring olika lösningar för elvägar. Färdplanen rekommenderar vilka fortsatta utredningar och tester som behöver göras gällande marknad och finansiering, möjliga vägsträckor, tekniska lösningar etc. för att möjliggöra en etablering av elvägar. föreslår också ytterligare en till två demonstratorer (vid sidan av utanför och väg 893 utanför ) samt en större elvägspilot för att komma närmare ett nyttogörande på allmän väg. Färdplanen rekommenderar att sträckorna ska vara minst 20–och tungt trafikerade. Flera olika presumtiva sträckor är identifierade men ytterligare inventering är nödvändig. Utskottet kommer att följa frågan med stort intresse. I propositionen om godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) framhåller regeringen att elvägsprojekten är angelägna projekt både för innovations-kraften i svensk industri och för en fossilfri transportsektor. Statsrådet har i sitt svar på en skriftlig fråga framfört att elvägar är en av flera tekniska innovationer på vägområdet som bör utvecklas, testas och utvärderas i syfte att göra vägtrafiken mer miljövänlig. Statsrådet framförde vidare att utvecklingen av elvägar är av fortsatt intresse för regeringen. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även lyfta fram att det i trafikutskottets forskningsrapport drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (RIR 2017/18:RFR13) konstateras att elvägar är mycket energieffektiva. Verkningsgraden för elvägar är hög, 70–och energieffektiviteten är mycket hög för drift med olika sorters kontaktledningar och strömavtagare. Energiförbrukningen i driftskedet sänks genom att en elmotor används i stället för en bensin- eller dieselmotor. I rapporten framhålls att elektrifiering kan vara ett alternativ i trafikintensiva men avgränsade områden, t.ex. hamnar eller flygplatser, där många förflyttningar sker inom ett begränsat område. konstateras dock att anläggning av spår- eller trådbunden trafik eller elvägar ofta är förknippat med stora investeringskostnader. Mot bakgrund av pågående försöksverksamheter finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avser dock att med stort intresse följa utvecklingen av elvägsprojekten och även att ta del av kommande utvärderingar av projekten om bl.a. affärsmodeller, incitament och behov av att ändra regelverk. Motionerna 2017/18:1248 (M), 2017/18:3048 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3686 (C) yrkande 23, 2017/18:3766 (KD) yrkande 4 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 18 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om miljözoner. Utskottet välkomnar att regeringen har framfört att den kommer att ge kommuner möjlighet att införa tre olika miljözoner från . Utskottet anser att det är viktiga åtgärder för att förbättra luftkvaliteten i områden där människor bor och arbetar. Jämför reservation 10 (L) och motivreservation 11 (M). I motion 2017/18:2764 av m.fl. (M) pekar motionärerna på att Transportstyrelsen föreslår två nya typer av miljözoner för att förbättra luftkvaliteterna i tätorter. Motionärerna påtalar att enligt förslaget skulle 42 000 hushåll i inte kunna köra den egna bilen till hemadressen 2020. I motionen anges att det är en viktig ambition att åstadkomma en god luftkvalitet, men enligt Transportstyrelsens rapport verkar utvecklingen av fordonsflottan gå i en riktning som innebär att utsläppen minskar kraftigt även utan ytterligare åtgärder. Motionärerna pekar även på att effekterna för företagen som verkar i berörda områden inte är utredda. I motionen anges att givet de högst tveksamma miljövinsterna i förhållande till förslagets uppskattade kostnader bör förslagets konsekvenser utredas ytterligare och det bör vara restriktivitet vid inrättande av nya miljözoner. m.fl. (L) framför i partimotion 2017/18:2820 yrkande 8 att fler städer bör införa miljözoner där endast miljöbilar får köra. Motionärerna framhåller att miljöbilar ska gynnas i förhållande till bilar som drivs med fossila bränslen. Utskottet kan konstatera att renare motorer och bränslen har gett stora utsläppsminskningar men att vägtrafiken är en betydande källa till luftföroreningar. Problemen är störst i tätorter, dels för att fler exponeras där, dels för att slutna gaturum ger högre halter av luftföroreningar. Det finns kvarstående problem med att klara EU:s gränsvärden för luftkvalitet och svenska miljökvalitetsnormer för luft. De största utmaningarna gäller främst kväveoxid, partiklar (PM10) samt mindre partiklar. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas för att bättre bidra till att miljökvalitetsmålen och målen för transportpolitiken uppnås. I sin redovisning till föreslår myndigheten två nya miljözoner, klass 2 och klass 3. Miljözon klass 2 omfattar enligt förslaget personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar. Här krävs att fordon som drivs med diesel uppfyller kraven för Euro 6 och fordon som drivs med bensin, etanol eller gas uppfyller kraven för Euro 5. Miljözon klass 3 omfattar enligt förslaget personbilar, motorcyklar, mopeder klass I och lätta och tunga lastbilar samt bussar. Här krävs att de lätta fordonen drivs med el eller vätgas och att de tunga fordonen drivs med el eller vätgas eller är av typen elhybrid som uppfyller kraven för Euro 6. Även Miljömålsberedningen föreslog i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att trafikförordningen ska ändras så att kommuner ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. Statsrådet framförde i en interpellationsdebatt att regeringen kommer att genomföra författningsändringar som möjliggör för kommuner att införa miljözoner för lätta fordon. Statsrådet konstaterade att miljözonerna kan bidra till att förbättra luftkvaliteten i tätorterna men också bidra till en snabbare omställning till en fossilfri fordonsflotta. Vidare angav statsrådet att hur detta regelverk ska se ut i detalj bereds nu i . Statsrådet konstaterade att han inte ville föregripa beredningen men framhöll att det självfallet är mycket viktigt att regelverket är så utformat att det ger en ur hälsosynpunkt bra stadsmiljö som det ger tillgänglighet för så många som möjligt som vill kunna komma in i städerna. Statsrådet pekade på att det ansvaret också kommer att åligga de lokala politiker som använder sig av miljözonerna som ett verktyg för att minska lokala problem med luftföroreningar. Utskottet välkomnar att regeringen har framfört att den kommer att ge kommuner möjlighet att införa tre olika miljözoner från : – Den första miljözonen reglerar tunga fordon. Kommuner kan besluta om miljözoner för vissa tunga fordon (lastbilar och bussar). Miljözoner finns därför i åtta kommuner. Dagens miljözoner innebär att fordon som uppfyller utsläppsklass Euro 5 och högre får köra i miljözonen t.o.m. utgången av 2020. Därefter får bara fordon som uppfyller utsläppsklass Euro 6 köra i zonen. – Den andra miljözonen ställer krav på personbilar. • Till en början kommer dieselbilar som uppfyller utsläppskraven för Euro 5 och Euro 6 få köra där. Men kommer kraven att skärpas till att endast dieselbilarna Euro 6 får köra. Samma sak gäller för elhybrider och laddhybrider med dieselmotor. • För bilar med bensinmotor gäller att de får tillträde om de klarar Euro 5. Det gäller även för elhybrider, laddhybrider, fordonsgasbilar och . • Även bilar som har bättre miljöprestanda får köra här, t.ex. elbilar och bränslecellsbilar. – Den tredje miljözonen ställer högst krav. I den zonen får endast renodlade elbilar, bränslecellsbilar och gasbilar i Euro 6 köra. För tunga fordon ställs också höga krav. Här får elfordon, bränslecellsfordon, laddhybrider i Euro 6, och gasfordon i Euro 6 köra. Regeringen uppger vidare att den så snart det är möjligt, med hänsyn till behovet av EU-anmälan, kommer att besluta om nödvändiga författnings-ändringar i Trafikförordningen som gör det möjligt för kommunerna att införa de ovan nämnda nya miljözonerna. Regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram förslag på hur bl.a. regelefterlevnaden kan säkerställas vid miljözoner. Utskottet välkomnar regeringens åtgärder som är viktiga för att förbättra luftkvaliteten i områden där människor bor och arbetar. Utskottet är av uppfattningen att förslagen är väl avvägda. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2017/18:2764 (M) och 2017/18:2820 (L) yrkande 8 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bilpooler. Utskottet ser mycket positivt på det ökade intresset och användandet av bilpooler och välkomnar därför att regeringen är angelägen om att underlätta för dessa. Utskottet finner dock inte skäl för att föregripa den pågående beredningen inom . Jämför reservation 12 (M, C, L, KD) och särskilt yttrande 2 (V). I kommittémotion 2017/18:2335 yrkande 10 av m.fl. (V) framförs att lagstadgade kriterier för vad som avses med allmänt tillgängliga bilpoolsfordon bör utformas. Motionärerna pekar på att det finns stor potential att öka antalet bilpoolsmedlemmar i , men att det finns en rad hinder som dock skulle kunna lösas med en definition. m.fl. (L) anser i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 19 att det är positivt att fler avstår från att äga en egen bil för att i stället till exempel nyttja bilpooler. Motionärerna anser att bilpooler och smart kortidshyra av miljöbilar bör främjas på nivå genom förbättrade och förenklade regler, t.ex. genom attraktiv parkering, differentierade parkeringsavgifter eller möjlighet att använda bussfiler i lågtrafik. I partimotion 2017/18:3686 yrkande 80 framför m.fl. (C) att styrmedel bör utformas för att främja effektiva mobilitetslösningar såsom bilpooler. Motionärerna anger bl.a. att digitalisering och automatisering skapar helt nya möjligheter med autonoma fordon och delningstjänster. Vidare pekar motionärerna på att det t.ex. saknas en enhetlig definition av bilpooler, vilket gör det svårt att stödja denna utveckling i lagstiftning, upphandling och parkeringsregler. m.fl. (C, M, KD, L) begär i kommittémotion 2017/18:3730 yrkande 6 att regeringen skyndsamt presenterar en juridisk definition av begreppet bilpool. Motionärerna framhåller bl.a. att det krävs mer energieffektiva fordon och fordon med nollutsläpp samt nya lösningar såsom bilpooler och digitala mobilitets- och delningstjänster för att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen. I motionen pekar motionärerna på att det inte finns någon juridisk definition av begreppet bilpool, vilket leder till att kommuner inte kan skapa särskilda parkeringsytor för bilpoolsbilar. Även m.fl. (C) anser i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 12 att det bör tas fram en juridisk definition av begreppet bilpool. I motionen framhålls att en konsekvens av att det saknas en definition av begreppet bilpool är att kommuner inte kan skapa parkeringsytor för bilpoolsbilar, då kommuner inte kan tilldela platser till fristående bolag. I kommittémotion 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 36 framförs att framväxten av delningsekonomin inom transportsektorn bör främjas. Motionärerna pekar bl.a. på att en vanlig personbil står still av tiden och att våra resurser genom ett ökat delande kan användas mer effektivt. Vidare framhåller motionärerna att många regelverk är utformade i före digitaliseringen och även delandets genombrott. I motionen anges därför att det finns stora vinster att hämta från ett moderniserat regelverk och ökat delande och att regeringen därför bör uppmuntra bl.a. bilpooler, cykeldelning och samåkning.