bet · H501KrU9 · 2018-05-22 00:00:00 — En kulturskola för framtiden Utskottet föreslår att dels godkänner vad regeringen föreslår om nationellt mål för statliga insatser för den kommunala , dels avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena rör avslag på propositionen, utbildning av ledare för , statens bidrag till kulturskolorna, nationellt kulturskolecentrum, samarbeten samt ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan. I betänkandet finns åtta reservationer (M, SD, C, V, KD). Proposition 2017/18:164 En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna. Nio yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala Samarbete med övriga aktörer Ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan 1.Nationellt mål, punkt 1 (M, SD, C, KD) 2.Statens insatser för att nå det nationella målet för den kommunala , punkt 2 (M, C, KD) 3.En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala , punkt 3 (V) 4.Bidrag och utveckling, punkt 4 (SD) 5.Nationellt kulturskolecentrum och , punkt 5 (M, C, KD) 6.Nationellt kulturskolecentrum och , punkt 5 (SD) 7.Samarbete med övriga aktörer, punkt 6 (M, C, KD) 8.Ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan, punkt 7 (SD) 1.Nationellt mål, punkt 1 (M, C, KD) 2.Nationellt mål, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner vad regeringen föreslår om nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala . Därmed bifaller proposition 2017/18:164 och avslår motionerna 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, C, KD) Statens insatser för att nå det nationella målet för den kommunala 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, KD) En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala 2017/18:4081 av m.fl. (V). Reservation 3 (V) 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 4 (SD) 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3. Reservation 5 (M, C, KD) Reservation 6 (SD) Samarbete med övriga aktörer 2017/18:4120 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 4. Reservation 7 (M, C, KD) Ansvarsfördelning mellan och den obligatoriska skolan 2017/18:4080 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2017/18:164 En kulturskola för framtiden – en strategi för de statliga insatserna, tillsammans med tre motioner som väckts med anledning av propositionen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilagan. Synpunkter och förslag med anledning av propositionen har inkommit från , kulturnämnden. beslutade regeringen att tillsätta en statlig utredning med uppdrag att ta fram en nationell strategi för den kommunala musik- och . Utredningen antog namnet . Utredningen lämnade sitt slutbetänkande En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69) . Betänkandet har remissbehandlats. I propositionen föreslår regeringen att det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. För att nå det övergripande målet bör enligt regeringen statens insatser för den kommunala bidra till – att tillgänglighet och jämlikhet främjas – ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck – hög kvalitet i såväl den breda som den fördjupade undervisningen – god kompetensförsörjning. Regeringens utgångspunkt är att bör vara en angelägenhet. Syftet med de statliga insatserna bör enligt regeringen vara att stödja den kommunala när det gäller utveckling och förnyelse. För att nå det nationella målet bedömer dock regeringen att det behövs en struktur för statens insatser till stöd för den kommunala . En sådan struktur består av stöd till nationell samordning, bidrag för utveckling och stöd till förbättrad kompetensförsörjning. är en angelägenhet och regleras som en del av de kommunala befogenheterna i kommunallagen (2017:725). Kulturskolorna drivs av kommunerna själva, i samarbete med andra kommuner eller läggs ut på andra aktörer, såsom studieförbund eller andra utbildningsarrangörer. Kommunerna har rätt att ta ut en avgift för verksamheten och besluta om hur den ska organiseras. De kommunala kulturskolorna finansieras i huvudsak inom ramen för den kommunala budgeten som beslutas av kommunfullmäktige. Kommunerna har också möjlighet att ta ut avgifter för de tjänster de tillhandahåller förutsatt att avgiften inte överstiger kostnaden för att tillhandahålla tjänsten. Intäkterna för kommer från terminsavgifter och instrumenthyror samt från uppdrag som personal utför i kommunens förskolor och skolor. Genomsnittsavgiften i de kommuner som tar ut en avgift uppgick till ca per termin. 16 kommuner tar inte ut någon avgift alls, något som blivit vanligare . står i genomsnitt för av kommunernas kulturutgifter. Huvuddelen av utgifterna går till personalkostnader och resten till lokaler och administration. Ett statligt bidrag om fördelas av enligt förordningen (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kulturskoleverksamhet till den kommunala . har i samband med budgetpropositionen beslutat att tillföra för inrättandet av ett nationellt kulturskolecentrum inom (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att förbereda inrättandet av ett särskilt centrum för kulturskolefrågor. I uppdraget ingick att föreslå former för hur centrumet ska organiseras och följas upp. Centrumet skulle ingå som en del av myndigheten och bl.a. ha i uppdrag att stödja den kommunala . Enligt uppdraget ingick det också att fördela statliga bidrag, ansvara för statistik, följa och sprida forskning samt identifiera utbildnings- och utvecklingsbehov. Även samverkan och inhämtande av kunskap och erfarenheter från ingick i uppdraget. Uppdraget och förslag till budget redovisades i en rapport till [1]. Regeringen konstaterar i propositionen att pensionsavgångar, strävan efter ett breddat utbud av kulturuttryck och ett arbete för ökad tillgänglighet innebär att frågan om kompetensförsörjning inom är central och angelägen. Eftersom insatserna enligt regeringen brådskar för att staten ska kunna möta kommunernas behov av att anställa lärare och pedagoger med relevant kompetens genomför regeringen en satsning på ett kulturskolekliv. Detta är en permanent satsning för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning. För satsningen tillförs (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). I budgetpropositionen beräknas för satsningen . Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för . Regeringen bedömer att resultatet av denna satsning ger den flexibilitet som både och de som arbetar i den efterfrågar och behöver. Som ett led i arbetet med det s.k. kulturskoleklivet gav de lärosäten som har ämnesområden med relevans för och som har lärarutbildning möjlighet att lämna in en intresseanmälan för deltagande i satsningen utifrån ämnesområden och utbildningar inom ramen för nuvarande examenstillstånd med relevans för . Kriterierna för urvalet till medverkan i satsningen var att lärosätena tillsammans skulle ge en geografisk spridning över landet och en bredd i ämnesområden med relevans för . Regeringen beslutade att ge följande lärosäten särskilda medel för att utveckla och ge utbildning av relevans för : • (4,) • (4,) • (4,) • (1,) • konstnärliga högskola (1,) • (1,). beslutade regeringen om ett uppdrag till Universitets- och högskolerådet och att tillsammans kartlägga behovet av och informera om högskoleutbildning med relevans för den kommunala . Kartläggningen ska delredovisas och slutredovisas . Nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala Utskottets förslag i korthet godkänner vad regeringen föreslår om nationellt mål för de statliga insatserna till stöd för den kommunala och avslår motionsyrkanden som inte står bakom regeringens förslag. Jämför reservation 1 (M, SD, C, KD) och 2 (M, C, KD) samt särskilt yttrande 1 (M, C, KD) och 2 (SD). Regeringen föreslår att det övergripande målet för de statliga insatserna till stöd för den kommunala ska vara att främja möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Regeringen gör bedömningen att för att nå det övergripande målet bör statens insatser för den kommunala bidra till – att tillgänglighet och jämlikhet främjas – ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck – hög kvalitet såväl i den breda som i den fördjupade undervisningen – god kompetensförsörjning. m.fl. (M, C, KD) föreslår i motion 2017/18:4120 att ska avslå regeringens förslag till övergripande mål för de kommunala kulturskolorna. Motionärerna påtalar att regeringens förslag att införa statliga mål riskerar att långsiktigt öka den statliga styrningen av kulturskolornas verksamhet. Ett statligt mål är enligt motionärerna alltid per definition styrande. Förslaget flyttar enligt motionärerna makten över kulturskolornas verksamhet från kommunerna till (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 anser motionärerna att kulturskolorna ska fortsätta att vara en frivillig verksamhet. De svenska kommunerna är olika och har valt olika lösningar för sina kulturskolor. Olikheterna är enligt motionärerna i grunden en rikedom och inte ett problem. Motionärerna anser att dagens modell, där kommunala kulturskolor är kommunernas frivilliga ansvar, ograverat ska finnas kvar. Även m.fl. (SD) föreslår i motion 2017/18:4080 att ska avslå regeringens förslag till nationella mål för statliga insatser. Motionärerna konstaterar att regeringens förslag till nationella mål för musik- och ska ta avstamp i de nationella kulturpolitiska målen. Eftersom inte står bakom de nationella kulturpolitiska målen kan motionärerna inte heller stå bakom de nu föreslagna målen för musik- och (yrkande 1). I propositionen anges bl.a. följande. Skälen för regeringens förslag och bedömning Regeringen anser att det behövs ett nationellt mål för den kommunala för att tydliggöra de stora värden som finns i vilka staten genom sina insatser kan bidra till att bevara och utveckla. Regeringen menar även att ett nationellt mål understryker förankring i såväl kulturpolitiken som utbildningspolitiken. Regeringen påtalar att avsikten inte är att styra den kommunala vad gäller t.ex. organisation, kursutbud och pedagogiska metoder. Sådana frågor bör enligt regeringen lämnas till kommunerna att avgöra. Regeringen anser i stället att ett nationellt mål för ska ta sikte på de statliga insatserna till stöd för den kommunala . De ska, anser regeringen, ta sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska mål som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145)[2]. Regeringen anser att kommunerna även fortsatt bör ha samma frihet att utforma verksamheten vid sina kulturskolor. De åtgärder som staten genomför ska stimulera kommunerna att ta steg för utveckling och bistå kommunerna i utmaningen att bygga framtiden i systemet. Bidra till att tillgänglighet och jämlikhet främjas Regeringen anser att det är viktigt att den kommunala i hela landet upplevs som relevant och lyckas intressera barn och unga som den kan erbjuda och uppmuntra till nya erfarenheter. För att ska behålla sin legitimitet behöver verksamheten enligt regeringen breddas och barn och unga rekryteras från fler samhällsgrupper. Tillgängligheten till och kännedomen om verksamheten måste också enligt regeringen öka. Verksamheten måste ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv och verka för lika rättigheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Det är enligt regeringen viktigt att uppmärksamma de barn och unga som lever med förhöjd risk för ekonomisk utsatthet och vidta åtgärder för att göra tillgänglig för barn och unga, oavsett ekonomiska resurser. Regeringen anser att varje kommun behöver utgå från sin specifika situation vid utformandet av insatser för att göra den kommunala mer jämlik och tillgänglig. Detta ställer enligt regeringen stora krav, inte minst på verksamhetens utbud, geografiska placering och fysiska tillgänglighet och på personalens utbildning. Bidra till ett brett och angeläget utbud av kulturella och konstnärliga uttryck Betydelsen av bredd i undervisningen bör enligt regeringen vägas mot de lokala förutsättningarna i varje kommun. Regeringen framhåller att kommuner också kan erbjuda ett bredare utbud av konstnärliga uttryck genom samarbeten över kommungränserna. En viktig utmaning för den kommunala är att behålla barn och unga i en verksamhet som upplevs som relevant och rolig. Det innebär att de måste ges möjlighet att fördjupa sig i ett ämne eller ett musikinstrument och då erbjudas undervisning på rätt nivå. Det innebär också att de måste ges möjlighet att byta inriktning på undervisningen oavsett ålder och kunskapsnivå. Bidra till hög kvalitet i såväl den breda som den fördjupade undervisningen Statliga insatser till stöd för den kommunala möjlighet att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet med möjlighet till såväl bredd som fördjupning är enligt regeringen viktiga för att verksamheten ska kunna bibehålla sin breda rekryteringsbas och legitimitet. Regeringen anser inte att den kommunala främsta syfte är att utbilda framtida professionella konstnärer, dansare eller musiker. Verksamheten i har enligt regeringen ett stort värde, oavsett om den ger en elev möjlighet att under en termin uttrycka sig i bild och lära sig grunderna i pianospel eller om den skapar ett livslångt intresse som kanske också är grunden till ett yrke inom ramen för en viss kulturyttring. Regeringen anser att främsta utgångspunkt bör vara barnets och ungdomens behov av och rätt att ta del av kultur och uttrycka sig genom kulturen. Regeringen menar vidare att lärarnas och pedagogernas kompetens har mycket stor betydelse för undervisningens kvalitet. Bidra till god kompetensförsörjning Regeringen anser att pensionsavgångar, strävan efter ett breddat utbud av kulturuttryck och arbetet för ökad tillgänglighet innebär att frågan om kompetensförsörjning inom är central och angelägen. Det finns enligt regeringen en rad olika yrkeskategorier som kan vara aktuella för anställning i och som har kompetens som är relevant för . Det handlar dels om lärare i estetiska ämnen och verksamma konstnärer som är konstnärligt utbildade, dels om personer som har lång praktisk erfarenhet av ett visst kulturuttryck men som saknar pedagogisk kompetens. Ytterligare en viktig målgrupp är enligt regeringen personer som redan arbetar i och som behöver kompetensutveckling. Det krävs, konstaterar regeringen, ett relevant utbud av utbildning och vidareutbildning, information om vilka högskoleutbildningar som kan vara relevanta för ett arbete i och kunskap om vilka behov av rekrytering har . Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att den kommunala är en integrerad del av svenskt kulturliv och utbildningsväsen. Dess betydelse för barn och unga, liksom för samhället som helhet, gör att utskottet delar regeringens uppfattning att är av nationellt intresse, trots att den är en angelägenhet. Motionärerna påtalar en oro över att införande av statliga mål för riskerar att långsiktigt öka den statliga styrningen av kulturskolornas verksamhet. Regeringen anger i propositionen att avsikten inte är att styra den kommunala vad gäller t.ex. organisation, kursutbud och pedagogiska metoder. Sådana frågor bör enligt regeringen lämnas till kommunerna att avgöra. Regeringen anger att målen i stället bör ta sikte på vad verksamheten bör uppnå. Utskottet delar regeringens uppfattning, och anser att det är rimligt att staten, som lämnar ett bidrag på , anger mål för vad man vill uppnå med sin bidragsgivning till . Med ett mål tydliggörs också enligt utskottet de stora värden som finns i och som staten vill bidra till att bevara och utveckla. I likhet med regeringen anser utskottet att målen för ska ta sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen som beslutades av . När det gäller motionsyrkandet om vikten av att kulturskolorna ska fortsätta att vara en frivillig verksamhet där kommunala olikheter lyfts fram som något positivt vill utskottet peka på vad regeringen anger i propositionen. Regeringen bedömer att det är viktigt att förblir och frivillig. har till stor del vuxit fram ur den lokala samhällsstrukturen och utvecklats i samklang med lokala förutsättningar och variationer. Den lokala förankringen och frivilligheten är viktiga komponenter för verksamhetens framgång. Utskottet delar motionärernas synpunkt och anser att den ligger i linje med regeringens uppfattning. Sammantaget anser utskottet att bör godkänna vad regeringen föreslår om nationellt mål för statliga insatser till stöd för den kommunala . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:4120 (M, C, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:4080 (SD) yrkande 1. En sammanhållen struktur för statens insatser för den kommunala Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett statligt ansvar för utbildning av ledare för med hänvisning till en pågående kartläggning. Jämför reservation 3 (V). Regeringen gör bedömningen att för att uppnå det nationella målet för statens insatser till stöd för den kommunala behövs en struktur. En sådan struktur bör bestå av – stöd till nationell samordning – bidrag för utveckling – stöd till förbättrad kompetensförsörjning. Stöd till nationell samordning Nationellt stöd är enligt regeringen viktigt för att kulturskolornas huvudmän, dvs. kommunerna, i högre utsträckning än ska kunna samverka och hitta gemensamma vägar att möta olika utmaningar. Nationell samordning bidrar också till viktig kunskapsuppbyggnad på området samt att angelägen forskning kan spridas. Den bidrar även enligt regeringen till ökade möjligheter till både bredd och fördjupning i undervisning. Inte minst när det gäller fördjupad utbildning inom något konstnärligt uttryckssätt ökar nationell samordning möjligheterna till höjd kvalitet i undervisningen. Ett statligt bidrag för utveckling ger den kommunala möjlighet att pröva nya vägar för att exempelvis nå de barn och unga som ännu inte sökt sig till eller att pröva nya sätt att behålla de ungdomar som ofta lämnar verksamhet i högstadieåldern. Ett statligt bidrag gör det också möjligt att utveckla undervisningen och synliggör möjligheter till samverkan om insatser för de barn som är särskilt intresserade av ett kulturuttryck och vill fördjupa sina kunskaper. Det bidrar också till förbättrad tillgång till kulturskoleverksamhet i hela landet. Stöd till förbättrad kompetensförsörjning En stor utmaning för den kommunala är att anställa lärare och pedagoger med adekvat utbildning som både är kvalificerade att undervisa i och har tillräckligt djupa kunskaper i de konstnärliga uttryck som vill erbjuda kommunens barn och unga. Personal med kompetens att undervisa barn och unga med särskilda behov eller funktionsnedsättning är också nödvändigt för att ska kunna välkomna alla barn och unga till verksamheten. Statligt stöd till förbättrad kompetensförsörjning i bidrar till att kan erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i olika uttryckssätt oavsett förutsättningar. m.fl. (V) anser i motion 2017/18:4081 att regeringen bör utreda hur ett statligt ansvar för utbildningen av ledare för kan utformas. Motionärerna påtalar att kostnaden för en utbildning motsvarande rektorsutbildning kan vara betungande för mindre kommuner och bidra till att frågan inte prioriteras högt. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en struktur för samordning, utveckling och kompetensförsörjning för att uppnå det nationella målet för statens insatser till stöd för den kommunala . Motionärerna efterfrågar ett statligt ansvar för utbildning av ledare för . Som framgår ovan genomför regeringen en permanent satsning på ett kulturskolekliv. Satsningen har tillförts (utg.omr. Satsningen innebär bl.a. bättre information om befintliga utbildningsvägar, fler utbildningsplatser, fortbildningsinsatser och utvecklingsmedel till vissa lärosäten för att ta fram utbildningar med relevans för . beslutade regeringen om ett gemensamt uppdrag till Universitets- och högskolerådet och att tillsammans kartlägga behovet av och informera om högskoleutbildning med relevans för den kommunala . Kartläggningen ska delredovisas och slutredovisas . Utskottet anser att denna kartläggning inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2017/18:4081 (V). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om statligt stöd till med bl.a. öronmärkning av bidrag. Jämför reservation 4 (SD). Regeringens bedömning är att ett statligt bidrag för utveckling av den kommunala bör inrättas. Stöd för utveckling av den kommunala Ett statligt bidrag om fördelas av enligt förordningen (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kulturskoleverksamhet till den kommunala . Bidraget har sökts av de flesta kommuner som har kulturskola och har använts till att bredda utbudet och nå nya grupper. Nya medel har inneburit möjligheter att prova nya inriktningar och arbetsmetoder i enlighet med bidragets syfte att göra mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och unga att delta i verksamheten. Förordningen tar fasta på kulturskolors möjligheter att öka kvaliteten utan att höja avgiften. Regeringen anser att ett statligt bidrag behöver möta en bredd av utvecklingsbehov hos den kommunala , och bedömer därför att fler kriterier behöver vägas in vid fördelningen av det statliga bidraget än vad som görs enligt den nu gällande förordningen. Regeringen anser vidare att många av de behov av utveckling som har kan tillgodoses inom ramen för ett utvecklingsbidrag. Regeringen anser att ett statligt bidrag är att föredra framför flera. Regeringen avser att fatta beslut om en ny förordning för fördelning av statsbidrag till kommuner som erbjuder kulturskola. Bidraget beräknas även fortsättningsvis uppgå till . Det kommer liksom att kunna sökas av kommuner som erbjuder kulturskola och ha det föreslagna målet för de statliga insatserna för den kommunala som sin utgångspunkt, dvs. att de statliga insatserna ska främja den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt, liksom möjligheterna till såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. Bidraget ska enligt regeringen t.ex. kunna användas till att bredda utbud och till särskilda insatser för att nå nya målgrupper, insatser för barn och unga med funktionsnedsättning, särskilda insatser för barn med socioekonomiskt svag bakgrund, utbildning för särskilt intresserade elever samt satsningar på glesbygd. Som förordningen är formulerad finns det delvis en koppling till avgiftens storlek. I de fall en kulturskola har en hög avgift till följd av kvalitetshöjande åtgärder och ser ett behov av att sänka den bör det enligt regeringen även fortsättningsvis inom ramen för den nya förordningen finnas möjlighet att ansöka om medel för detta.