bet · H501UbU11 · 2018-04-27 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om studiestödet och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. fribeloppet, villkoren för studiemedel, studielån till körkortsutbildning, avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter. I betänkandet finns nio reservationer (SD, C, V, L, KD). 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter 1.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (C) 2.Villkoren för studiemedel, punkt 1 (KD) 3.Fribeloppet, punkt 2 (C) 4.Fribeloppet, punkt 2 (KD) 5.Studielån till körkortsutbildning, punkt 3 (KD) 6.Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (SD) 7.Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (V) 8.Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (L) 9.Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:579 av (S), 2016/17:658 av (L), 2016/17:781 av och (båda SD), 2016/17:882 av m.fl. (S), 2016/17:1251 av (M) yrkande 2, 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:1974 av (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:378 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:947 av (C), 2017/18:950 av (C), 2017/18:1789 av Per Lodenius och i (båda C), 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 15. Reservation 1 (C) Reservation 2 (KD) 2016/17:236 av (M), 2016/17:399 av och (båda M), 2016/17:424 av och (båda M), 2016/17:1257 av (M), 2016/17:1498 av i (M), 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:1548 av (M), 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3329 av (M) yrkande 2, 2017/18:204 av (M), 2017/18:321 av (M), 2017/18:1754 av (M), 2017/18:2485 av (M), 2017/18:2745 av och (båda M), 2017/18:2978 av (M) yrkande 2, 2017/18:3168 av i (M), 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) 2016/17:132 av (M), 2016/17:294 av (M), 2016/17:613 av (M), 2016/17:1010 av (S) yrkande 2, 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2176 av (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:395 av (M), 2017/18:2061 av (SD), 2017/18:2501 av (M), 2017/18:2519 av (M) och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Reservation 5 (KD) Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:514 av (M), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 19, 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Reservation 9 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (S), (M), (S), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionerna tar upp frågor om bl.a. fribeloppet, villkoren för studiemedel, studielån till körkortsutbildning, avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter. En förteckning över de behandlade motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkoren för studiemedel som rör vissa tids- och åldersgränser för studiemedel, studenter och de sociala trygghetssystemen, studiemedel och bidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning, studiemedel för studier på internationella utbildningar och studiemedel för studier på vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Jämför reservation 1 (C) och 2 (KD). Vissa tids- och åldersgränser för studiemedel I motion 2016/17:1251 av (M) yrkande 2 anser motionären att det finns ett behov av att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling även i senare skeden av livet. Motionärerna vill därför utöka möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt , från 40 , höja den övre åldersgränsen för studiemedel till och höja tilläggsbidraget för studerande med barn. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 12 vill motionärerna utreda möjligheten till ett mer flexibelt studiemedelssystem som både stöder studenter som avslutar sina studier före utsatt tid och som är anpassat för personer med lägre studietakt, exempelvis elever från gymnasiesärskolan eller deltidssjukskrivna. Det borde även vara möjligt att få studiemedel högre upp i åldern än för att underlätta ett längre arbetsliv. I motion 2017/18:378 av (L) yrkande 1 ser motionären ett behov av att modernisera regelverket för studiestöd. Motionären framhåller att vi förväntas vara yrkesverksamma längre och att det i ett långt yrkesliv kan finnas önskemål om att kunna byta yrke mitt i livet. Möjligheten att byta yrke kan begränsas av om det finns möjligheter att göra ett karriärbyte, exempelvis i fråga om studiefinansiering. I kommittémotion 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 6 vill motionärerna förbättra möjligheterna för äldre att studera med studiemedel. Motionärerna konstaterar att rätten till studiemedel begränsas fr.o.m. , att antalet veckor som det är möjligt att få studielån för fram till trappas ned och att möjligheten att få studielån och studiebidrag upphör fr.o.m. det år en studerande fyller . I kommittémotion 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 7 önskar motionärerna att tidsgränserna för studiemedel bättre anpassas till olika utbildningars längd. Motionärerna anser att det antal månader med studiemedel som det ska finnas en generell rätt till bör bli färre, som studerande på längre utbildningar och studerande som ska bygga på en examen på grundnivå bör ges möjlighet till ytterligare studiemedel. I motion 2016/17:882 av m.fl. (S) begärs en närmare översyn av åldersgränsen när det gäller studiemedel. Motionärerna konstaterar att det finns en nedre åldersgräns för att kunna få studiemedel för att studera på folkhögskola eller inom vuxenutbildningen men att det inte finns någon sådan åldersgräns för de som studerar på universitet eller högskola. Motionärerna framhåller att detta kan få till följd att unga inte studerar vidare på folkhögskola eller inom vuxenutbildningen. Studenter och de sociala trygghetssystemen m.m. I motion 2016/17:781 av och (båda SD) anser motionärerna att studenter som påbörjat en högre utbildning på högskola eller universitet ska ha möjlighet att fullfölja sin utbildning trots att kraven för att få studiemedel inte är uppfyllda exempelvis vid sjukdom eller studiesvårigheter. Får dessa studenter möjlighet att studera klart med studiemedel ökar enligt motionärerna möjligheten till jobb efter avslutade studier. I motion 2017/18:947 av (C) begärs en översyn av studiemedelssystemet för att stärka invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb. Motionären framhåller att många kvinnor av försörjningsskäl tvingas avbryta sina studier eftersom studiestödet inte går att kombinera med försörjningsstöd. I motion 2016/17:658 av (L) anser motionärerna att det behövs en översyn av studiestödet för att underlätta ägandet av den egna bostaden. I motion 2017/18:378 av (L) yrkande 2 önskar motionären en översyn av det regelverk som gäller när en studerande säljer sin bostad med reavinst. Enligt motionären kan en försäljning få svåra ekonomiska konsekvenser för den som studerar. I motionens yrkande 4 vill motionären ha en översyn av reglerna för studiebidrag och studielån eftersom en studerande som väljer att endast ansöka om studiebidrag och inte studielån kan få problem med att finansiera sina studier längre fram. I kommittémotion 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 8 anser motionärerna att man bör se över på vilket sätt det extra tillägget till studiebidraget inom studiehjälpen ges och hur det förhåller sig till andra stöd i arbetet med att förbättra stödet till ekonomiskt utsatta barn och barnfamiljer. Motionärerna påpekar att förutsättningen för att få det extra tillägget är att familjens samlade, beskattningsbara inkomst inte överstiger och att denna gräns varit densamma . I motion 2016/17:579 av (S) anser motionären att man bör överväga att se över nuvarande regler så att studenter och arbetstagare får samma villkor vid sjukskrivning. Motionären framhåller att man måste vara helt studieoförmögen för att få behålla sitt studiemedel och att det inte går att bli sjukskriven till . I motion 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 1 vill motionärerna ha en översyn av studiemedelssystemet vid vuxenutbildning i syfte att minska de individuella ekonomiska kostnaderna och därmed ett ökat ekonomiskt risktagande. Studiemedel och bidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning I kommittémotionerna 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 15 vill motionärerna göra det möjligt för människor med intellektuell funktionsnedsättning att få anpassat studiemedel trots en långsammare studietakt. Rätten till hela ersättningen försvinner enligt motionärerna om de studerar på deltid, vilket skapar inlåsningseffekter och passivitet. I motion 2017/18:1789 av Per Lodenius och i (båda C) vill motionärerna att ett system för studiebidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning ska utredas. Reglerna för aktivitetsersättning gör det inte möjligt att ha kvar denna ersättning under studier på högskola. En person med intellektuell funktionsnedsättning kan behöva mer tid för att få sina högskolepoäng, vilket kan innebära att det inte går att få tillräckligt med poäng för att få lika mycket i studiemedel som den som inte har en intellektuell funktionsnedsättning. Studiemedel för studier på internationella utbildningar I motion 2017/18:950 av (C) begärs att Universitets- och högskolerådet (UHR) ska säkerställa att studiemedel inte lämnas till studenter på internationella utbildningar som inte håller godtagbar vetenskaplig standard. Motionären framhåller att det har förekommit i fråga om Medinauniversitet i som enligt motionären inte är ett vetenskapligt lärosäte utan en skola som utbildar missionärer. Enligt motionären är det uppenbart att det krävs ett bättre bedömningsunderlag än att ett universitet eller en högskola är statligt erkänd i det aktuella utbildningslandet. Studiemedel för studier på vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) I motion 2016/17:1974 av (C) begärs en översyn av regelverket gällande rätten till studiemedel för sfi-studerande eftersom studenter som är och studerar på gymnasiet, komvux eller folkhögskola har rätt till studiemedel, medan de som studerar på sfi-utbildningar inte har det. Om de också fick rätt till studiemedel skulle det enligt motionären stärka en tydlig studieprofil på sfi-utbildningen. Bakgrund och gällande rätt Vissa tids- och åldersgränser för studiemedel Den nedre åldersgränsen för studiemedel För studier på komvux, folkhögskola och gymnasium kan studerande få studiemedel tidigast det år de fyller (7 kap. 1 § , 3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395] och 3 kap. 1 och 2 §§ studiestödsförordningen [2000:655]). Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Det finns ingen nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel vid studier på högskola, universitet och andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2 i bilagan till studiestödsförordningen). Vid studier under högskolans basår (avdelning A 3) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel. Studiehjälp i form av studiebidrag uppgår till (fr.o.m. uppgår studiebidraget till ). Studiebidraget lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). Vårdnadshavare är enligt underhållsskyldiga för sina barn fram till , om barnet studerar i grundskola, på gymnasium eller på någon annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 §). Den övre åldersgränsen för studiemedel beslutade att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även åldersgränsen för den nedtrappning av det högsta antalet veckor med studielån en studerande har rätt till höjdes med . Nedtrappningen sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft . Utskottet underströk i sitt ställningstagande att det i dagens samhälle ställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. Det är därför rimligt, menade utskottet, att det finns möjlighet att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2 s. 29 f., rskr. 2013/14:105). Tid som studiemedel får lämnas för För studier på högskolenivå och annan eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas för studier på heltid i sammanlagt högst (3 kap. 2 och 8 §§ studiestödslagen), vilket normalt motsvarar utbildning. Studiemedel får dock lämnas om det finns synnerliga skäl. I förarbetena anges som exempel på synnerliga skäl att den studerande behöver på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter (prop. 1999/2000:10 s. 94). Studenter och de sociala trygghetssystemen I studiestödslagen (1999:1395) finns det bestämmelser om rätt till studiemedel med hänsyn till tidigare studieresultat. I 3 kap. 7 § studiestödslagen sägs att det ska göras en prövning av den studerandes tidigare studieresultat och att studiemedel får lämnas till en studerande som har bedrivit sina tidigare studier i normal takt. Enligt bestämmelsen får studiemedel även lämnas om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt bl.a. om det finns särskilda skäl för det. Enligt Centrala () allmänna råd till bestämmelsen bör som särskilda skäl att lämna studiemedel, även om en studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt, räknas t.ex. egen eller en nära anhörigs sjukdom, dödsfall i familjen eller allvarliga brister hos utbildningsanordnaren som den studerande inte har kunnat råda över (4 kap. CSNFS 2001:1, ändrad 2014:1). CSN får inte bevilja studiemedel till en studerande som har sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken (3 kap. 25 § studiestödslagen). I den parlamentariska socialförsäkringsutredningens slutbetänkande (SOU 2015:21) föreslås att en möjlighet införs att vid särskilda skäl vara sjukskriven på deltid med en sammanlagd heltidsersättning inom studiemedelssystemet. Vidare föreslås att utbildningsanordnarnas ansvar när det gäller rehabiliteringen av studerande ska förtydligas, samt att och särskilda ansvar för rehabilitering av studerande ska tas bort. Betänkandet har remissbehandlats. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att den avser att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, vara deltidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet fr.o.m. (prop. 2017/18:1, utg.omr. 15 avsnitt 3.6.4). Förändringen är i linje med vad som presenterats av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Regeringen har dessutom tillsatt en särskild utredare som ska föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). I uppdraget ingår bl.a. att föreslå hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för alla utbildningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas och att se över rehabiliteringsansvaret för studerande på alla utbildningsnivåer. Ett delbetänkande ska lämnas i den del som avser uppdraget att öka tryggheten för studerande vid sjukdom. Lagen (2017:527) om studiestartsstöd trädde i kraft . Studiestödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet fungerar som ett verktyg som kommunerna ska kunna använda för att se till att vuxna med utbildningsbehov deltar i utbildning. Det nya stödet är ett bidrag utan lån och är ett komplement till studiemedelssystemet (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). Regeringen avser framöver att se över genomförbarheten och ändamålsenligheten i att vidga studiestartsstödet till gruppen långtidssjukskrivna med motsvarande utbildningsbakgrund (prop. 2017/18:1). Extra tillägg är ett bidrag som den som studerar på gymnasiet kan få utöver studiebidraget om den studerandes familj har låga inkomster (2 kap. studiestödslagen och 2 kap. 9–14 §§ studiestödsförordningen [2000:655]). Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. För att kunna få det extra tillägget måste familjens inkomst vara lägre än före skatt under ett läsår. Studiemedel och studiebidrag för studenter med intellektuell funktionsnedsättning Regler om gymnasiesärskolan finns i 18 och 19 kap. skollagen och i gymnasieförordningen (2010:2039). Enligt 18 kap. 2 § skollagen ska gymnasiesärskolan ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 19 kap. 2 § skollagen följer bl.a. att det finns nio nationella program i gymnasiesärskolan som alla är yrkesinriktade. I förarbetena till skollagens reglering av gymnasiesärskolan sägs bl.a. att utbildningen i gymnasiesärskolan främst bör bedrivas som yrkesinriktade program. Det är viktigt att eleverna får en utbildning som ger dem förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden. Inget av programmen i gymnasiesärskolan leder till grundläggande högskolebehörighet. Fortsatta studier kan däremot bedrivas inom t.ex. folkbildningen, eller särskild utbildning för vuxna (prop. 2011/12:50 s. 53). har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16, rskr. 2016/17:249). Det finns inga särskilda bestämmelser i studiestödslagstiftningen som berör studiemedel till studerande med funktionsnedsättning. I studiestödslagen finns det dock bestämmelser om samordning av studiemedel med andra förmåner. Bland annat har en student inte rätt till studiemedel som han eller hon har aktivitetsersättning. Studiemedel får inte heller lämnas för den tid för vilken statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten lämnas för kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning (3 kap. 25 § studiestödslagen [1999:1395]). Frågan om studiemedel kan beviljas med högre belopp än vad den studerandes studietakt egentligen medger är inte uttryckligt författningsreglerad. Av 3 kap. 5 § första stycket studiestödslagen framgår dock att studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Vidare framgår av bestämmelsen att studierna dock måste pågå . () har i en rad ärenden ansett att studiestödssystemet ger ett utrymme för att i vissa fall bevilja studiemedel för en högre studietakt än den faktiska. ÖKS menar att 3 kap. 5 § första stycket studiestödslagen lämnar utrymme för sådan beviljning. Följande villkor som är i enlighet med ÖKS avgöranden ska enligt Centrala () regelhandbok om studiemedel vara uppfyllda för att en student ska få läsa med en långsammare studietakt utan att det påverkar studiemedlen: – funktionsnedsättning eller liknande ska finnas och vara styrkt – det ska vara styrkt att kompensatoriska stödåtgärder inte är tillräckliga och – det ska vara visat att den studerande lägger ned mer tid på sina studier än studietakten motsvarar. Studietakten kan vara heltid () eller deltid (). Den som läser kan inte få studiemedel (3 kap. 11 § studiestödslagen). Studiemedel för studier på internationella utbildningar I 3 kap. 23 § studiestödslagen (1999:1395) sägs att studiemedel får lämnas för studier utanför (utlandsstudier) om den studerande har varit bosatt i i en sammanhängande period om . Enligt 3 kap. 21 § studiestödsförordningen (2000:655) får studiemedel lämnas för utlandsstudier på gymnasial eller eftergymnasial nivå, om utbildningen kan anses ha en godtagbar standard. Det är Universitets- och högskolerådet (UHR) som beslutar om godtagbar standard för utbildningar på eftergymnasial nivå. I 1 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter om vilka utbildningar som kan anses ha godtagbar standard på eftergymnasial nivå utanför (UHRFS 2013:10, ändrad UHRFS 2015:2) sägs att en eftergymnasial utbildning kan anses ha godtagbar standard om något av följande villkor är uppfyllt. – Utbildningen är statligt erkänd genom utbildningslandets myndighet med ansvar för högre utbildning. – Utbildningen är erkänd av en regional myndighet som har statens uppdrag att godkänna utbildningar. – Utbildningen är erkänd av en etablerad ackrediteringsorganisation. – Utbildningen ingår som en del i ett utbytesprogram vid ett svenskt lärosäte på eftergymnasial nivå. – Om det finns särskilda skäl. I bestämmelsen sägs även att detta inte gäller om den som har erkänt eller ackrediterat en utbildning saknar möjlighet eller system för att regelbundet kontrollera efterlevnaden av de kriterier som legat till grund för erkännandet eller ackrediteringen. I 3 kap. 23 § studiestödsförordningen regleras utlandsstudier som inte ger rätt till studiemedel. Enligt bestämmelsen får studiemedel inte lämnas för en utbildning som är jämförbar med en utbildning i som inte ger rätt till studiemedel, eller inte rimligen bör ge rätt till studiemedel. I promemoria Studiemedel vid utlandsstudier – Förändringar för ett långsiktigt och hållbart system (U2017/04843/GV, ) föreslås ett tillägg till 3 kap. 23 § studiestödsförordningen. Genom tillägget ska det framgå att studiemedel inte ska få lämnas för en utbildning som inte rimligen bör ge rätt till studiemedel, antingen på grund av utbildningen som sådan eller med hänsyn till övriga omständigheter. I promemorian framhålls att det finns situationer där det kan ifrågasättas om det är rimligt att studiemedel lämnas för vissa utbildningar utomlands, t.ex. om en utbildning endast antar studerande av ett visst kön. Det föreslås därför vissa förtydliganden i studiestödsförordningen om när studiemedel för utlandsstudier inte rimligen bör få lämnas. Promemorian har sänts på remiss med svar . Ändringarna föreslås träda i kraft . De ändrade bestämmelserna om när studiemedel inte rimligen bör lämnas bör tillämpas för studier som bedrivs efter om den studerande inte redan har beviljats studiemedel enligt äldre bestämmelser. Studiemedel för studier på vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Det är inte möjligt att få studiemedel för att studera på en vuxenutbildning i svenska för invandrare. Det är i stället den studerandes hemkommun som svarar för skolgången och ersättningen som studier bedrivs på sfi-nivå. Bestämmelser om vuxenutbildning i sfi finns i 20 kap. 24–33 §§ skollagen. har ett av världens mest generösa studiestöd. Tack vare denna möjlighet till ekonomiskt stöd kan alla i studera, oavsett bakgrund. Studiestödssystemet i syftar till att göra det möjligt för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Genom jämlika möjligheter bidrar studiestödssystemet till att stärka vårt samhälle med mer kunskap, mer kompetens och mer bildning.