bet · H501JuU15 · 2018-04-19 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om processrättsliga frågor från allmänna motionstiden , bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. Yrkandena rör bl.a. frågor om hemliga tvångsmedel, snabbare lagföring och vittnen. I betänkandet finns 17 reservationer (M, SD, C, L, KD, -). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tvångsmedel under förundersökning m.m. Frihetsberövande utan föregående domstolsprövning Jourdomstolar och snabbare lagföring Vittnen och rättsligt giltiga förhör Offentligt biträde och rättshjälp Resning vid ny uppgift om ålder En gemensam europeisk åklagarmyndighet (Eppo) Motioner som bereds förenklat 1.Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m., punkt 1 (M) 2.Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m., punkt 1 (SD, -) 3.Datalagring, punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Tillgång till abonnemangsuppgifter, punkt 3 (SD, -) 5.Tvångsmedel under förundersökning m.m., punkt 4 (M) 6.Tvångsmedel under förundersökning m.m., punkt 4 (L) 7.Förundersökningsbegränsning, punkt 5 (M, C, L, KD) 8.Jourdomstolar, punkt 7 (SD, -) 9.Jourdomstolar, punkt 7 (C, L) 10.Effektivare hantering av stöldbrott i butik m.m., punkt 8 (M, C, L, KD) 11.Vittnesskydd m.m., punkt 9 (M, C, L, KD) 12.Anonyma vittnen, punkt 10 (SD, -) 13.Anonyma vittnen, punkt 10 (L, KD) 14.Rättsligt giltiga förhör, punkt 11 (SD, -) 15.Resning vid ny uppgift om ålder, punkt 14 (M, SD, -) 16.En gemensam europeisk åklagarmyndighet (Eppo), punkt 16 (L) 17.Förstatligande av , punkt 17 (SD, -) Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (SD, -) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m. 2017/18:887 av och (SD, -) yrkande 3.1, 2017/18:888 av och (SD, -) yrkandena 3–5 och 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkandena 18–20. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD, -) 2017/18:2950 av och (båda M) och 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 6. Reservation 4 (SD, -) Tvångsmedel under förundersökning m.m. 2017/18:2568 av och (båda M), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 18. Reservation 5 (M) Reservation 6 (L) 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 7 (M, C, L, KD) Frihetsberövande utan föregående domstolsprövning 2017/18:3528 av (SD). 2017/18:898 av och (SD, -), 2017/18:2127 av och (båda M) yrkande 4, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3743 av (KD) yrkandena 6 och 7. Reservation 8 (SD, -) Reservation 9 (C, L) Effektivare hantering av stöldbrott i butik m.m. 2017/18:1527 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 10 (M, C, L, KD) 2017/18:1271 av (M) yrkande 1, 2017/18:1765 av Finn (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 33. Reservation 11 (M, C, L, KD) 2017/18:884 av och (SD, -) yrkande 3, 2017/18:1235 av (M), 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 12 (SD, -) Reservation 13 (L, KD) 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 13. Reservation 14 (SD, -) Kostnader för rättsliga biträden 2017/18:2368 av Boriana (M). Rättshjälp vid ansökan i brottmål där samhället är förövare 2017/18:1474 av (-) yrkande 2. Resning vid ny uppgift om ålder 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 49. Reservation 15 (M, SD, -) 2017/18:322 av (KD). En gemensam europeisk åklagarmyndighet (Eppo) 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 16 (L) 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkande 6. Reservation 17 (SD, -) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), Lawen Redar (S), (S), (M), (-), (KD) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 62 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Yrkandena rör bl.a. frågor om hemliga tvångsmedel, snabbare lagföring och vittnen. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 21 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. utökad användning av hemliga tvångsmedel, datalagring och tillgång till abonnemangsuppgifter. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD, -), 3 (M, C, L, KD) och 4 (SD, -). Utökad användning av hemliga tvångsmedel m.m. I motion 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att regeringen ska ta initiativ till en bredare översyn av om nuvarande lagstiftning på tvångsmedelsområdet står i överensstämmelse med dagens tekniska utveckling samt redan känd kommande och förväntad teknikutveckling. Vid behov bör regeringen återkomma med förslag till lagändringar och eventuell ny lagstiftning. I yrkande 19 föreslås att regeringen, utöver Utredningen om hemlig dataavläsning, ska ta initiativ till en bredare översyn av Säkerhetspolisens behov av nya verktyg för att upptäcka och utreda terroristbrott. I yrkande 20 föreslås att regeringen ska göra en allmän översyn av lagstiftningen om preventiva tvångsmedel för att utreda om det finns behov av att göra den användbar i fler fall än . I motion 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 3 föreslås att ljudupptagning ska tillåtas vid hemlig kameraövervakning. I yrkande 4 föreslås att överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning ska få användas för brott där det är föreskrivet fängelse . I yrkande 5 föreslås sänkta krav för användning av hemliga tvångsmedel. Enligt motion 2017/18:887 av och (SD, - ) yrkande 3 i denna del bör regeringen återkomma med förslag som gör det möjligt för Säkerhetspolisen att använda preventiva tvångsmedel och inhämtning av elektronisk kommunikation även för normalgraden av brott mot lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall och lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Regeringen bör även skyndsamt lämna ett förslag om hemlig dataavläsning till . I motion 2017/18:2950 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om vikten av att göra en översyn av data-lagringssystemet så att det uppstår en mer rimlig balans mellan personlig integritet och brottsbekämpande myndigheters behov av information. m.fl. (M) begär i motion 2017/18:3735 yrkande 23 att regeringen ska presentera lagförslag som skapar förutsättningar för att lagringen och överlämningen av trafikdatauppgifter fungerar när det gäller brott som hotar rikets säkerhet. Vad gäller immaterialrättslig brottslighet föreslås i motion 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 6 att en operatör endast ska få lämna ut abonnemangsuppgifter till brottsbekämpande myndigheter om det finns en misstanke om brott där fängelse är föreskrivet och brottet enligt myndighetens bedömning kan leda till annan påföljd än böter. Bestämmelser om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning som tvångsmedel vid utredning av brott finns i 27 kap. (RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation innebär att meddelanden, som i ett elektroniskt kommunikationsnät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, i hemlighet avlyssnas eller tas upp genom ett tekniskt hjälpmedel för återgivning av innehållet i meddelandet (27 kap. 18 § RB). Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation kan avse såväl fast telefoni som mobiltelefoni och ip-telefoni. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får användas vid en förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller för vissa särskilt angivna brott, bl.a. sabotage och spioneri. Detsamma gäller försök, förberedelse eller stämpling till brott av angivet slag, om en sådan gärning är belagd med straff. Avlyssning får också användas vid en förundersökning om annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde skulle överstiga fängelse . En förutsättning för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation är att någon är skäligen misstänkt för brottet. Åtgärden ska vidare vara av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 20 § RB). Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation innebär att uppgifter i hemlighet hämtas in om meddelanden som i ett elektroniskt kommunikations-nät överförs eller har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som har funnits inom ett visst geografiskt område eller om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits (27 kap. 19 § RB). Genom hemlig övervakning av elektronisk kommunikation får även sådana meddelanden hindras från att nå fram. Tvångsmedlet ger inte tillgång till innehållet i utväxlade meddelanden. Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation får användas vid en förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse eller för vissa särskilt angivna brott, bl.a. dataintrång, barnpornografibrott som inte är att anse som ringa, narkotikabrott och narkotikasmuggling. Detsamma gäller försök, förberedelse eller stämpling till brott av angivet slag, om en sådan gärning är belagd med straff. Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation får användas när någon är skäligen misstänkt för brottet eller, med vissa begränsningar, för att utreda vem som skäligen kan misstänkas för brottet. Åtgärden ska vara av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 20 § RB). Hemlig avlyssning och hemlig övervakning får avse ett telefonnummer eller en annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning som som tillståndet avser innehas eller har innehafts av den misstänkte eller annars kan antas ha använts eller komma att användas av honom eller henne. Tvångsmedlen får också avse ett telefonnummer eller en annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning som det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte som tillståndet avser har kontaktat eller kommer att kontakta (27 kap. 20 § RB). Hemlig kameraövervakning innebär att fjärrstyrda tv-kameror, andra optisk-elektroniska instrument eller därmed jämförbara utrustningar används för optisk personövervakning vid förundersökning i brottmål, utan att upplysning om övervakningen lämnas (27 kap. 20 a § RB). Ljudinspelning är inte tillåten vid sådan övervakning. Förutsättningarna för hemlig kameraövervakning är i huvudsak desamma som för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Övervakningen får även omfatta den plats där ett brott har begåtts eller en nära omgivning till denna plats för att fastställa vem som skäligen kan misstänkas för brottet om åtgärden är av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 20 c § RB). Hemlig rumsavlyssning innebär att avlyssning eller upptagning görs i hemlighet med ett tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud och som avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sammanträden eller andra sammankomster som allmänheten inte har tillträde till (27 kap. 20 d § RB). Hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersökning om brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse . Tvångsmedlet får vidare användas för spioneri eller för brott som avses i 3 § lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter. Hemlig rumsavlyssning får också användas vid förundersökning om vissa särskilt angivna brott, t.ex. människohandel och våldtäkt, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde skulle överstiga fängelse . Även för försök, förberedelse eller stämpling till sådant annat brott får tillstånd ges om en sådan gärning är belagd med straff och det kan antas att gärningens straffvärde överstiger fängelse (27 kap. 20 d § RB). En förutsättning för hemlig rumsavlyssning är att någon är skäligen misstänkt för brottet. Åtgärden ska vidare vara av synnerlig vikt för utredningen (27 kap. 20 e § RB). Avlyssningen får avse endast en plats där det finns särskild anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig. Avser åtgärden någon annan stadigvarande bostad än den misstänktes, får tvångsmedlet användas endast om det finns synnerlig anledning att anta att den misstänkte kommer att uppehålla sig där. Om det vid hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation eller hemlig kameraövervakning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om avlyssning eller övervakning, s.k. överskottsinformation, får uppgifterna användas för att utreda brottet (27 kap. 23 a § RB). Förunder-sökning eller motsvarande utredning om brottet får dock på grund av dessa uppgifter inledas endast om det är föreskrivet fängelse för brottet och det kan antas att brottet inte leder till endast böter. Utan hänsyn till brottets svårhetsgrad får förundersökning inledas om det finns särskilda skäl för det. Om det vid hemlig rumsavlyssning har kommit fram uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för beslutet om hemlig rums-avlyssning, får uppgifterna användas för att utreda brottet endast om det är fråga om ett brott som hade kunnat leda till tillstånd till hemlig rumsavlyssning eller som har fängelse i straffskalan. Uppgifter om förestående brott får alltid användas för att förhindra brott. Lagen om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott Lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott ger myndigheterna en möjlighet att använda hemliga tvångsmedel för att förhindra brott, s.k. preventiva tvångsmedel. Tillstånd enligt regler till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation eller hemlig kameraövervakning får meddelas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet som innefattar vissa brott som anges i lagen, bl.a. terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, grovt brott enligt 3 § andra stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall (finansieringslagen) eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet (rekryteringslagen). Tillstånd får också meddelas om det finns en påtaglig risk för att det inom en organisation eller grupp kommer att utövas sådan brottslig verksamhet och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet. lag om preventiva tvångsmedel är i förhållande till rekryterings-lagen och finansieringslagen tillämplig endast i de fall brotten bedöms som grova. genomfördes vissa lagändringar i rekryteringslagen och finansieringslagen som innebar att ett särskilt straffansvar infördes för den som tar emot utbildning som gäller bl.a. terroristbrott, som reser eller påbörjar en resa till ett annat land än det land där personen är medborgare om avsikten är att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning som gäller bl.a. terroristbrott, som finansierar en sådan resa eller som finansierar en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott, oavsett syftet med finansieringen. Regeringen anförde i förarbetena till lagändringarna (prop. 2015/16:78) att det i ett tidigt skede kan vara svårt att bedöma om det är fråga om ett grovt brott eller inte, liksom att det är angeläget att även brott av normalgraden kan förhindras. En utökning av tillämpningsområdet för preventiva tvångsmedel till att avse även brott av normalgraden ansågs dock inte vara motiverad, främst med hänsyn till brottens relativt låga straffskala. En utvidgning av möjligheterna att få tillgång till tvångsmedel i dessa fall kunde enligt regeringen öka risken för att användningen i ett senare skede visar sig vara oproportionerlig. Utskottet delade i betänkande 2015/16:JuU17 regeringens uppfattning och avstyrkte en motion om att preventiva tvångsmedel skulle kunna användas även för normalgraden av de föreslagna brotten. biföll utskottets förslag (rskr. 2015/16:143). I betänkande 2016/17:JuU17 vidhöll utskottet sin uppfattning. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:212). Lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Enligt lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverk-samhet (inhämtningslagen) får , och i sin underrättelseverksamhet i hemlighet hämta in uppgifter om meddelanden som i ett elektroniskt kommunikationsnät har överförts till eller från ett telefonnummer eller annan adress, om vilka elektroniska kommunika-tionsutrustningar som har funnits inom ett visst geografiskt område eller om i vilket geografiskt område en viss elektronisk kommunikationsutrustning finns eller har funnits. Inhämtningen får ske från den som enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation tillhandahåller ett elektroniskt kommunika-tionsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst. Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse (2 § inhämtningslagen). Inhämtning är också möjlig vid brottslig verksamhet som innefattar vissa särskilt angivna brott, bl.a. grovt brott enligt 3 § andra stycket finansieringslagen och grovt brott enligt 6 § rekryteringslagen (3 § inhämtningslagen). Den sistnämnda bestämmelsen är tidsbegränsad och gäller till utgången av 2019. Regeringen konstaterade i proposition 2015/16:78 att inhämtningslagen innebär en utvidgad möjlighet att inhämta upplysningar om grova brott enligt finansieringslagen och rekryteringslagen. Enligt regeringen borde samma möjlighet finnas även för de brott som föreslogs i propositionen om finansiering av en person eller en sammanslutning av personer och om mottagande av utbildning. Enligt regeringens uppfattning skulle dessa brott av normalgraden således inte omfattas av inhämtningslagen. Utskottet delade i betänkande 2015/16:JuU17 regeringens uppfattning och avstyrkte en motion om att inhämtning av elektronisk kommunikation skulle kunna användas även för normalgraden av de föreslagna brotten. biföll utskottets förslag (rskr. 2015/16:143). I betänkande 2016/17:JuU17 vidhöll utskottet sin uppfattning. biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:212). I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, finns bestämmelser om lagring och annan behandling av trafikuppgifter m.m. för brottsbekämpande ändamål. Vissa bestämmelser i knyter an till rätte-gångsbalkens regler om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. I lagen finns dessutom bestämmelser som ger bl.a. de brottsutredande myndigheterna möjlighet att utan domstolsprövning få tillgång till vissa uppgifter (6 kap. 22 § LEK). Där anges bl.a. att uppgifter om abonnemang vid misstanke om brott på begäran ska lämnas ut till en åklagarmyndighet, , Säkerhetspolisen eller någon annan som ska ingripa mot brottet. Mål i om den svenska regleringen av lagring av uppgifter för brottsbekämpande ändamål Kammarrätten i har i ett mål om ett överklagat föreläggande om att återuppta datalagring begärt ett förhandsavgörande av om huruvida de svenska bestämmelserna om datalagring är förenliga med och tillämpliga EU-rättsliga bestämmelser om enskildas fri- och rättigheter. uttalade i dom (i de förenade målen C-203/15 och C-698/15) att utgör hinder för en nationell lagstiftning som i brottsbekämpande syfte föreskriver en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter om samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel. Domstolen uttalade vidare att utgör hinder för en nationell lagstiftning som reglerar skydd och säkerhet för trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter och, i synnerhet, behöriga nationella myndigheters tillgång till lagrade uppgifter och som inte – inom ramen för brottsbekämpning – begränsar denna tillgång till enbart åtgärder som syftar till att bekämpa grov brottslighet, inte föreskriver att tillgången ska vara underkastad förhandskontroll av en domstol eller en oberoende förvaltningsmyndighet och inte kräver att uppgifterna ska lagras inom unionen. Enligt domen är det inte förenligt med att ha en generell datalagring som sparar alla uppgifter. Kammarrätten beslutade dagen därpå att Post- och föreläggande om fortsatt lagring tills vidare inte skulle gälla. Kammarrätten konstaterade sedan i dom (mål nr 7380-14) att de svenska bestämmelserna om lagring av trafikuppgifter m.m. för brottsbekämpande ändamål står i strid med unionsrätten. Kammarrättens dom får inte överklagas. Pågående utrednings- och beredningsarbete Utredningen om hemlig dataavläsning Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka om bestämmelser om hemlig dataavläsning bör införas i svensk rätt för att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna kan upprätthålla sin förmåga att bekämpa brott (dir. 2016:36). Utredningen om hemlig dataavläsning (Ju 2016:12) lämnade delbetänkandet Hemlig dataavläsning – ett viktigt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet (SOU 2017:89) . Utredningen föreslår att en tidsbegränsad lag införs som tillåter ett nytt hemligt tvångsmedel, hemlig dataavläsning. Enligt utredningen blir det allt vanligare att brottsbekämpande myndigheter stöter på information och kommunikationsutrustning som är krypterad i samband med deras brottsförebyggande och utredande verksamhet. Bland annat därför anser utredningen att det finns ett stort behov av hemlig dataavläsning och att metoden kommer att förbättra myndigheternas möjligheter att förhindra och utreda allvarlig brottslighet. Hemlig dataavläsning blir enligt utredningen till viss del ett nytt sätt att komma åt uppgifter som brottsbekämpande myndigheter får hämta in med andra tvångsmedel men ibland inte kommer åt på grund av att information t.ex. är krypterad. Med hemlig dataavläsning bedömer utredningen att man med hjälp av tekniska hjälpmedel, t.ex. programvara, i hemlighet kan läsa meddelanden som skickas till eller från exempelvis mobiltelefoner. Det uppges vara tillåtet att samla in sådan information men inte alltid möjligt på grund av bl.a. kryptering. Vidare konstaterar utredningen att lagförslaget skulle ge nya möjligheter att hämta in uppgifter som man inte kommer åt i hemlighet . Till exempel skulle brottsbekämpande myndigheter kunna få tillgång till filer, fotografier och dokument som har lagrats lokalt på en dator eller på en mobiltelefon. Lagen om hemlig dataavläsning föreslås träda i kraft och upphöra att gälla . Övriga lagändringar, vilka är följder av att hemlig dataavläsning föreslås införas som tvångsmedel, föreslås också träda i kraft . Delbetänkandet, som har varit ute på remiss, bereds vidare inom . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för Utredningen om hemlig dataavläsning.