bet · H501SoU13 · 2018-03-15 00:00:00 — Besök har gjorts vid två separata tillfällen i ca 50 kommuner av varierande storlek och med geografisk spridning. Enligt samordnaren går situationen i den sociala barn- och ungdomsvården åt rätt håll. Det sker en positiv utveckling, och personalsituationen börjar stabiliseras. Samordnaren anser dock att krafttag behövs även i fortsättningen både lokalt och nationellt. Samordnarens huvudförslag är en reform för att på lång sikt förändra den sociala barn- och ungdomsvården. Reformen bör enligt samordnaren organiseras genom en tvärsammansatt kommitté med företrädare för olika verksamhets- och lagstiftningsområden. Samordnad individuell plan – en utvärdering beslutade att göra en utvärdering av SIP för enskilda och att inrikta studien på barn med funktionsnedsättning och äldre multisjuka. överlämnade utskottets arbetsgrupp för utvärdering och forskningsfrågor sin rapport individuell plan (SIP) – en utvärdering (2017/18:RFR5). I rapporten lämnas bl.a. följande iakttagelser: – Kunskap om SIP-lagstiftningen är en nyckelfaktor för genomförandet. – Bristande förståelse för varandras professioner och olika verksamhetskulturer är ett betydande hinder för att genomföra SIP. – Vissa verksamheter är överbelamrade med ärenden och har svårt att avsätta tid för SIP-möten, t.ex. barn- och ungdomspsykiatrin. – Sekretesslagstiftningen kan i vissa fall försvåra arbetet över myndighets- och institutionsgränser, t.ex. kan viktig information inte överföras från eller sjukvården till skolan utan vårdnadshavarnas medgivande. – Skolan spelar en nyckelroll i arbetet med SIP för barn och unga. I utvärderingen framkommer att det för att SIP ska fungera behövs ett individfokuserat förhållningssätt, enighet om verksamheternas olika ansvar, kunskap om samverkan och resurser för samverkan. Sociala insatsgrupper är en form av myndighetsöverskridande samverkan för att förebygga att unga fastnar i kriminalitet. Inom dessa grupper samarbetar med och andra berörda myndigheter på nivå för att hjälpa unga som riskerar att bli kriminella. Syftet är att på individnivå göra det möjligt att samordna hjälp och stöd från berörda myndigheter och övriga aktörer under ledning av . Informationsutbytet mellan aktörerna möjliggörs till stor del genom samtycke från den enskilde. fick regeringens uppdrag att utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper (Ju2014/5328/PO). Uppdraget omfattade att utvärdera dels resultatet för de individer som varit föremål för arbete i en social insatsgrupp, dels samverkansformen sociala insatsgrupper. Enligt visar utvärderingen att samverkan genom sociala insatsgrupper och samverkan på annat sätt inom ger likvärdigt resultat för ungdomar sett i det korta perspektivet. Misstanken om fortsatt kriminalitet har minskat väsentligt för ungdomarna i båda grupperna. Arbetssättet i de sociala insatsgrupperna förefaller dock leda till mer långvariga och behandlingsinriktade insatser, som i ett längre perspektiv kan innebära ett bättre utfall för ungdomarna i de sociala insatsgrupperna. konstaterar vidare att arbetet med de sociala insatsgrupperna har bidragit till att det har skapats lokala verksamheter inom ramar när det gäller ärenden som berör kriminalitet och att formerna för samarbete har byggts upp. Mot bakgrund av resultaten från de båda utvärderingarna gör bedömningen att man behöver fortsätta att följa verksamheten med sociala insatsgrupper för att undersöka effekter på för individer och verksamheter. har tagit fram en vägledning för hur kan förbereda, genomföra och följa upp ett lokalt arbete med sociala insatsgrupper, Sociala insatsgrupper – Lokal samverkan för att förhindra ungdomar från att begå brott (2016). tillkännagav för regeringen att regeringen borde arbeta för att arbetsmetoden med sociala insatsgrupper ska användas mer än den gör (bet. 2016/17:JuU21, rskr. 2016/17:224). uppföljning om unga lagöverträdare Inom ramen för justitieutskottets arbete med uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut togs en rapport fram i vilken man studerade olika frågor om unga lagöverträdare (dnr 1924-2013/14). Bland annat behandlades roll i ärenden med unga lagöverträdare. När det gällde roll konstaterades att det finns ett lagstadgat krav på samarbete mellan förundersökningsledare och socialtjänst i fråga om unga lagöverträdare men att hantering av dessa inte alltid fungerar som lagstiftaren har tänkt. Processen och utredningstiderna har påverkats av att endast i begränsad omfattning medverkar vid inledande förhör och av att yttranden från har lämnats . Ärenden med unga lagöverträdare är prioriterade av , och det är väsentligt för den sociala utredningen och efterföljande yttrande att medverkar vid inledande förhör, men på grund av resursbrist finns sällan möjlighet att medverka. Det konstaterades i rapporten att ofta får uppdraget att lämna yttranden om den unga misstänktas sociala situation och att dessa yttranden har stor betydelse som beslutsunderlag när åklagaren ska väcka åtal och när tingsrätten ska bestämma påföljd. Uppgifter som framkom i uppföljningen pekade dock på att i flera fall inte klarade av att lämna yttranden inom utfästa tider och att yttrandena alltför ofta inte höll nödvändig kvalitet. Ett problem i processen som påverkar möjligheterna att hålla tidsfristerna är att hantering av yttranden är tidskrävande. Den relativt snäva tid som har för att lämna ett yttrande (normalt ) kan därför medföra svårigheter att tillräckligt utreda och tillgodose de intressen som är knutna till den unges behov. betänkande Se barnet! presenterade vårdnadsutredning (Ju 2014:14) betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6). Enligt utredningen har vårdnadsreform i många avseenden fallit väl ut och barnrättsperspektivet har stärkts. Utredningen konstaterar att det finns förbättringsområden. Enligt utredningen behövs en satsning på arbetet med att förebygga föräldrars konflikter. Vidare behöver fokus i processen flyttas från föräldrarnas konflikt till barnet och barnets rättigheter och behov. Utredningen föreslår bl.a. följande: – Föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn ska först vända sig till obligatoriskt informationssamtal. Vid samtalet ska föräldrarna kunna få information om vad en domstolsprocess innebär och alternativa sätt att lösa konflikten samt erbjudas stöd och hjälp i annan form. – Barnets bästa och barnets rätt till relevant information och rätt att fritt uttrycka sina åsikter och få dem beaktade tydliggörs i . Ett förslag lämnas också om att socialnämnden ska få höra barn utan föräldrarnas samtycke. – Vid bedömningen av vårdnadsfrågan ska särskilt avseende fästas vid föräldrarnas förmåga att ta ett gemensamt ansvar i frågor som rör barnet, i stället för som vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet. – Domstolen ska kunna besluta om gemensam vårdnad även om båda föräldrarna motsätter sig det. Utredningens betänkande har remitterats och bereds inom . redovisade ett regeringsuppdrag om handläggning av ärenden som gäller barn som kommer till och uppges vara gifta (S2017/01011/FST). som kommer till och uppges vara gifta är en fördjupad analys av handläggning och ett stöd för arbete. I regeringsuppdraget ingick även att ta fram och sprida en förstärkt vägledning till kommunerna om handläggning av dessa ärenden samt att ta fram och sprida information till barn som uppges vara gifta och deras närstående om gällande lagar och praxis, som förbud mot barn- och tvångsäktenskap, uppdrag och barnets rätt till stöd och skydd. Enligt planeras materialet att publiceras . I svaret på en skriftlig fråga om kommuners hantering av gifta barn (fr. 2017/18:409) anförde statsrådet bl.a. följande. visar på variationer när det gäller kommunernas kunskap och de åtgärder som vidtagits vid barnäktenskap. Rapporten innehåller kunskap som kommunerna behöver i sin handläggning och regeringen delar bedömning att materialet kommer att utgöra en förstärkt vägledning för framöver. Flera av kommunerna har infört nya rutiner och flera kommuner uttrycker också att de skulle handlägga den här typen av ärenden annorlunda . arbete med målgruppsanpassat stöd och spridning till kommunerna, mot bakgrund av uppdraget, ämnar fortsätta även efter slutredovisning av uppdraget. Exempelvis avser remittera vägledningen för att stödet ska bli så genomarbetat och förankrat som möjligt. Regeringen har arbetat aktivt för att hitta luckor och brister i det befintliga skyddsnätet i syfte att förbättra stödet till barn och unga och deras familjer. Tillsammans med olika myndigheter har regeringen identifierat och vidtagit ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med de utmaningar som finns. Till exempel har rutinerna för att uppmärksamma barn som uppges vara gifta skärpts och flera civilrättsliga och straffrättsliga lagändringar har införts för att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i . tog regeringen emot ett delbetänkande från Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. I delbetänkandet föreslås bl.a. att utländska barnäktenskap inte ska erkännas om någon av parterna var när någon av dem kom till . Betänkandet ska i vanlig ordning skickas på remiss och utredningens slutsatser och förslag kommer att beredas i . Dessa åtgärder syftar till att säkerställa att svensk lag tillämpas som avsett, öka kunskapen om barnäktenskap inom kommunerna samt säkerställa att professionella som möter barn och ungdomar i sin verksamhet har tillräckligt stöd för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredningen överlämnade delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap (SOU 2017:96). Utredningen föreslår skärpta regler för erkännande av utländska äktenskap som ingåtts av barn utan tidigare anknytning till . Förslaget innebär att alla barn i , oavsett medborgarskap och hemvist, får samma skydd mot barnäktenskap. Utländska barnäktenskap, där ingen av parterna har någon anknytning till , ska inte erkännas om någon av parterna var när någon av dem kom till . Lagändringen föreslås träda i kraft . Utredningens slutbetänkande ska lämnas . Delbetänkandet har remitterats och bereds inom . Enligt uppgifter från är en proposition om utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap avsedd att lämnas senast . behandlade i betänkande 2015/16:SfU3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ett motionsyrkande liknande de nu aktuella om att se över möjligheten att tillhandahålla utomstående rådgivare från t.ex. socialförvaltningen eller när föräldrarna inte kommer överens om underhållet. avstyrkte motionsyrkandet, och följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:88). arbete med barn och unga Av redovisningen ovan framgår att regeringen tagit flera initiativ inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet vill särskilt lyfta fram regeringens pågående satsning på stärkt bemanning för att frigöra tid inom den sociala barn- och ungdomsvården för arbetet med myndighetsutövning och mötet med barnen. Utskottet konstaterar även att har fått ett uppdrag om att genomföra och initiera insatser som bidrar till ökad kompetens och kvalitet inom området. Vidare välkomnar utskottet regeringens satsningar på att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. Utskottet noterar även det treåriga uppdrag som och har fått om att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Sammanfattningsvis ser utskottet mycket positivt på det arbete som pågår på området. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna 2016/17:2964 (C) yrkande 3, 2016/17:3305 (KD) yrkande 70 i denna del, 2017/18:1083 (S), 2017/18:1848 (L) yrkande 20, 2017/18:3750 (KD) yrkande 93 och 2017/18:3763 (C) yrkande 3. Motionerna avstyrks därmed. Även motion 2017/18:1172 (M) om gallringar av ärenden avstyrks. I fråga om orosanmälningar konstaterar utskottet att anställda på myndigheter och verksamheter som berör barn och unga har en skyldighet enligt lag att genast anmäla om de i sitt arbete misstänker att ett barn far illa. Anmälningsplikten innebär att den rådande sekretessen mellan myndigheterna bryts. Utskottet finner därför inte skäl att föreslå något initiativ med anledning av motion 2016/17:1238 (M). Utbildningskrav m.m. vid handläggning av ärenden om barn och unga Utskottet konstaterar att det för att utföra uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Det finns även särskilda utbildningskrav för personal som ska utföra vissa specifika uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare noterar utskottet även i detta sammanhang uppdrag att stödja huvudmännen och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ung-domsvården genom insatser för att främja kompetens, stabilitet och kvalitetsutveckling på området. Utskottet ser positivt på detta uppdrag. Det kan även nämnas att har sett över behörighetsregleringen för personal inom den myndighetsutövande delen i barn- och ungdomsvård och utifrån uppföljningen beslutat att revidera sina föreskrifter. Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2973 (C) yrkande 32, 2016/17:3221 (M) yrkande 9, 2017/18:1848 (L) yrkande 5, 2017/18:3421 (M) yrkandena 74 och 75 samt 2017/18:3595 (V) yrkande 35. När det gäller motionsyrkandena om egen handläggare till barn och om fristående barnombud anser utskottet inte att behöver ta något initiativ. Utskottet avstyrker därmed även motionerna 2016/17:3193 (L) yrkande 4, 2017/18:1848 (L) yrkande 4 och 2017/18:3595 (V) yrkande 28. Som utskottet framhållit ovan har regeringen tagit flera initiativ inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utskottet välkomnar särskilt regeringens pågående satsningar på stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården –2020. Satsningen ska bidra till att stärka insatser till barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Vidare konstaterar utskottet att haft i uppdrag att utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper. bedömning är bl.a. att verksamheten med sociala insatsgrupper behöver fortsätta följas för att undersöka effekter på för individer och verksamheter. Det kan även nämnas att har tagit fram en vägledning för hur kan genomföra och följa upp ett lokalt arbete med sociala insatsgrupper. Utskottet är inte berett att nu föreslå något initiativ av med anledning av motionerna 2016/17:3193 (L) yrkande 7, 2017/18:47 (L) yrkande 5, 2017/18:1848 (L) yrkande 6 och 2017/18:3685 (C) yrkande 12. Barn med problematiska hemförhållanden Utskottet konstaterar att hälso- och sjukvården särskilt ska beakta ett barns behov av information, råd och stöd om t.ex. barnets förälder lider av en psykisk störning eller en psykisk funktionsnedsättning eller har ett missbruk. Utskottet noterar även att bl.a. hälso- och sjukvården är skyldig att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. Utskottet finner därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:664 (V) yrkande 8, 2017/18:2151 (S) och 2017/18:3594 (V) yrkande 6. Även motion 2017/18:418 (L) yrkande 2 avstyrks. När det gäller motionsyrkanden om att se över möjligheterna att tillhandahålla utomstående rådgivare från t.ex. socialförvaltningen när föräldrarna inte kommer överens om underhållet konstaterar utskottet att ett liknande motionsyrkande behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2015/16:SfU3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. avstyrkte motionsyrkandet, och följde utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2971 (C) yrkande 29, 2017/18:3776 (C) yrkande 25 och 2017/18:3836 (KD) yrkande 44. Vidare konstaterar utskottet att kommunen enligt socialtjänstlagen ska erbjuda föräldrar samarbetssamtal under sakkunnig ledning för att komma överens i frågor om bl.a. vårdnad, boende och umgänge. Familjerådgivning ska även erbjudas dem som begär det. Med anledning av det anförda anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motion 2017/18:3217 (M) yrkande 12. Utskottet anser inte heller att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionerna 2017/18:1449 (-) och 2017/18:1540 (-). Motionerna bör avslås. I fråga om unga lagöverträdare konstaterar socialutskottet att det finns ett lagstadgat krav på samarbete mellan polis och socialtjänst. Till exempel ska ett yttrande från som huvudregel begäras in innan beslut om åtal fattas för personer . Yttrandet baseras främst på sociala utredning om den unge. Av justitieutskottets uppföljning om unga lagöverträdare framgår att sådana yttranden har stor betydelse som beslutsunderlag när åklagaren ska väcka åtal och när tingsrätten ska bestämma påföljd. Enligt justitieutskottets uppföljning har det dock framkommit att i flera fall inte klarade av att lämna yttranden inom utfästa tider och att yttrandena alltför ofta inte höll nödvändig kvalitet. ser mycket allvarligt på dessa uppgifter. För en korrekt bedömning av både åtalsfrågan och påföljdsvalet är det angeläget att yttranden är av hög kvalitet och innehåller nödvändig information. Mot denna bakgrund anser socialutskottet att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att yttranden i förundersökningar håller hög kvalitet. Utskottet föreslår därför att , med bifall till motion 2017/18:3191 (M, C, L, KD) yrkande 3, tillkännager detta för regeringen. Av lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare följer att en företrädare för , om det är möjligt och det kan ske utan men för utredningen, ska närvara vid förhör med den som inte har fyllt och som är misstänkt för ett brott som kan ge fängelse. Enligt justitieutskottets uppföljning medverkar emellertid endast i begränsad omfattning vid inledande förhör. Att närvarar vid det inledande förhöret ökar enligt socialutskottets mening möjligheten till en snabbare utredning om den unges levnadsomständigheter, och möjligheten till tidiga åtgärder förbättras. Utskottet anser därför att regeringen bör utreda behovet av en ökad närvaro av vid inledande förhör med unga. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet nu anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion 2017/18:3191 (M, C, L, KD) yrkande 4. Utskottet finner inte skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motion 2017/18:3545 (SD) yrkande 3. Barnets bästa och ekonomiskt bistånd Utskottet konstaterar att barnets bästa enligt socialtjänstlagen särskilt ska beaktas vid åtgärder som rör barn. Vidare noterar utskottet att i sin om ekonomiskt bistånd påtalar att hänsynen till barns bästa innebär att barnens situation ska uppmärksammas när vuxna ansöker om ekonomiskt bistånd. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3595 (V) yrkandena 21 och 22. I fråga om barnäktenskap framgår det av redovisningen ovan att stödet till barn och unga och deras familjer har förbättrats . Till exempel har rutinerna för att uppmärksamma barn som uppges vara gifta skärpts, och flera civil- och straffrättsliga lagändringar har införts för att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i . Vidare noterar utskottet det regeringsuppdrag som redovisat om handläggning av ärenden som rör barn som kommer till och uppges vara gifta. Utskottet bedömer i likhet med regeringen att det material som har tagit fram kommer att utgöra en bra vägledning för framöver. Med det anförda anser utskottet att något initiativ inte är nödvändigt med anledning av motionerna 2016/17:1553 (M) och 2017/18:3586 (L) yrkande 21. Placeringsformer för barn och unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om placering och omhändertagande av barn och unga och om placerade barn som far illa. avslår vidare motionsyrkanden om särskilda ungdomshem, familjehem och stödboenden. Jämför reservation 39 (V), 40 (M), 41 (C), 42 (V), 43 (L), 44 (SD), 45 (M), 46 (C), 47 (V), 48 (L), 49 (SD, V) och 50 (L). Övergripande frågor om placering av barn och unga I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 29 föreslås ett tillkännagivande om att placeringarna som utförs bör utvärderas med fokus på hur ska kunna ge barnen en vård som möjliggör att de får samma livsvillkor som andra barn. I yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att se över kostnaderna för köp av externa tjänster vid placering av barn. Enligt motionärerna höjde många privat drivna hem priserna till orimliga nivåer när många ensamkommande flyktingbarn kom . I yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur lagstiftningen kan skärpas så att socialtjänstlagens bestämmelse om föräldrastöd till föräldrar vars barn är placerade följs. I yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt se över samtliga ungdomshem för att säkerställa att barns rättigheter tillvaratas. I motion 2016/17:2494 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av en bred översyn av vad som gäller för omhändertagande och familjeplaceringar. Enligt motionären är det tydligt att systemet brister. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa en ny modell för placeringar av barn där familjehemmet och de biologiska föräldrarna delar på vårdnaden om barnet. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 30 föreslås ett tillkännagivande om att man bör utreda ett införande av ett nationellt familjehems- och jourhemsregister. Motionärerna anför att ett nationellt register skulle vara till hjälp vid en kontroll av antalet barn i familjehem och även skulle göra det möjligt att följa utvecklingen när det gäller både familjehem och jourhem. Ett liknande yrkande finns i motion 2016/17:924 av och (båda S). Metoder som används i HVB-hem I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att det behöver utredas hur HVB-hem kan arbeta med metoder som är forskningsbaserade. I kommittémotion 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag för att säkerställa att HVB-hem använder metoder som är anpassade för barn och som är vetenskapligt grundade. Omhändertagande av barn och unga I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 43 föreslås ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att utvärdera hur lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) ska tillämpas. I yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om att öka möjligheterna till omhändertaganden med stöd av LVU. Motionärerna anför att vård enligt LVU bör användas i fler fall när ungdomar är i riskzonen för att hamna i kriminalitet. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att underlätta omhändertagande av ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer. Motionärerna anför att regeringen bör agera för att säkerställa att samhället har effektiva verktyg så att ungdomar som behöver förflyttas från skadliga miljöer kan omhändertas så snabbt som möjligt. I partimotion 2017/18:3595 av m.fl. (V) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagförslag på hur LVU kan bli en rättighetslagstiftning. Enligt motionärerna är det viktigt att reglerna om tvångsvård för barn tar ett tydligt avstamp i barns rättigheter. omhändertagande i internationella situationer I kommittémotion 2017/18:3585 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att skyndsamt återkomma med förslag som möjliggör ett omhändertagande enligt LVU även när II-förordningen[1] är tillämplig.