bet · H501UU14 · 2018-04-18 00:00:00 — På Daishkontrollerat område pågår terrorn fortfarande, bl.a. genom institutionaliserade kränkningar av de mänskliga rättigheterna och ett brutalt våld av sällan skådat slag. Detta berör även oss här i av moraliska, humanitära och medmänskliga skäl men också av nationella säkerhetsskäl. Den ökade terrorn och terrorhotet förändrar våra liv och vårt sätt att se på världen och vår säkerhet. Det utmanar vårt system och ställer nya krav på åtgärder både här hemma, i EU och i världen. Terrorismen utgör ett stort hot mot såväl stater som individer och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Arbetet med att motverka terrorism måste bedrivas både på plats där den uppstår och gentemot de medlemmar och sympatisörer som återfinns i andra delar av världen. Vi anser att ska vara berett att göra mer även militärt för att bekämpa Daish. Att bekämpa terrorn är att ta strid för mänskliga rättigheter. Vi ser behov av långsiktiga åtgärder och insatser. Att bekämpa Daish militärt kan innebära att bidra till fler utbildningsinsatser, att bistå med materiel, logistik eller säkerhetssektorsreformer, att vid behov bistå med militära medel till koalitionen samt att vara beredda att bistå med militära medel när länder begär stöd i enlighet med artikel 42.7. Bekämpandet av Daish i och , punkt 1 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 15. Terrorism är ett långtidsverkande hot. Enstaka terrorhandlingar får oftast inte någon omedelbar effekt på ett lands ekonomiska och politiska utveckling. På kan dock olika åtgärder för att möta presumtiva terrorhot leda till beslut som begränsar handel och människors rörlighet, vilket i sin tur påverkar den ekonomiska tillväxten. Likaså kan olika säkerhetsåtgärder, såsom att myndigheter i ökad omfattning anser sig behöva följa medborgarnas aktiviteter på internet, kontrollera ekonomiska transaktioner och eventuellt censurera information på nätet, leda till att enskilda människors fri- och rättigheter undermineras. Terrorism utgör därför ett allvarligt hot mot demokratin, nationellt som internationellt. I det fall extremistorganisationer får tillgång till kärnladdningar, radioaktiva ämnen eller kemiska och biologiska vapen kan framtida terrorhandlingar leda till oöverskådliga konsekvenser. Konflikter, som den i , ökar risken för att massförstörelsevapen hamnar i olika terrororganisationers händer. Ett starkt orosmoment är att olika terrornätverk i ökad omfattning blir en del av den organiserade internationella brottsligheten för att finansiera sin verksamhet och därmed får ekonomiska resurser för alltmer sofistikerade aktioner. Möjligheterna att t.ex. muta personer i olika säkerhetsorganisationer som har till uppgift att bekämpa terrorism ökar också. Orsakerna till terrorism är många, från extremistiska ideologier till fattigdom och marginalisering av olika grupper i ett samhälle. I arbetet med att bekämpa terrorism måste en beredskap finnas för att möta denna typ av hot. Det är viktigt att har anslutit sig till den internationella koalitionen mot Daish och att vi nu deltar i en militär utbildningsinsats i norra . För att bekämpa en av orsakerna till att människor tvingas fly måste vi dock vara beredda att kunna öka vårt deltagande genom att ställa svensk personal och materiel till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och . Vi anser att vid förfrågan ska vara berett att kunna bistå den internationella koalitionen i kampen mot Daish ytterligare, exempelvis med svenska JAS-plan. Situationen i , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2016/17:2893 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1599 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3655 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 17. De kurddominerade områdena i irakiska () har i mångt och mycket haft ett eget parlament med flera fria val. är de dessutom erkända som en autonom region i i den irakiska konstitutionen. De irakiska kurderna skiljer sig från kurder i andra länder då de har haft kurdiskspråkiga skolor, egna militära styrkor och andra nationella rättigheter som kurder i grannländerna har saknat. Sedan fall har irakiska fått än mer självständighet och anses som betydligt mer stabilt än övriga . De har dessutom haft en god ekonomisk utveckling och förhållandevis mycket fred. Den kurdiska regionregeringen har utrikespolitiskt sett hållit en hög profil, och den kurdiska presidenten har mottagits som statschef i . Ingen har kunnat undgå de fruktansvärda händelserna i och . Daish har spridit skräck i hela världen, och i övergav den irakiska armén i många fall sina posteringar i de norra delarna av landet när terrorgruppens attacker var som värst. Hela paragraf 140-området som den kurdiska regionala regeringen gör anspråk på har tagits över av dess säkerhetsstyrkor peshmerga. Detta visar tydligt den regionala regeringens förmåga till demokratiskt självstyre i det territorium de ser som sitt och vikten av det kurdiska självstyret i just denna region. Vidare har vi sett hur kurderna har visat på solidaritet då de gav kristna, yazidiska och andra minoriteter skydd under Daish härjningar. Allt det som de irakiska kurderna har lyckats uppnå har bl.a. mynnat ut i ett starkt stöd från västvärlden. Redan då som nation skapades var landet splittrat och kurderna önskade självständighet. är inte steget till självständighet för regionen särskilt stort. Utöver kontroll över säkerheten i området eller det faktum att de har ett väluppbyggt parlament med flera politiska partier finns även en stor potential med framtida exportmöjligheter. Utrikes- och säkerhetspolitiken är förhållandevis västorienterad och pragmatisk. har redan utvecklat goda diplomatiska förbindelser med den regionala regeringen och området skulle kunna fungera som ett föredöme genom sin acceptans för minoriteter samt sitt demokratiska och pragmatiska synsätt. har tre uttalade krav för att kunna erkänna en självständig stat: Det ska finnas ett folk. Det ska finnas ett territorium. Det ska finnas en regering som kan utöva kontroll över territoriet. uppfyller dessa tre krav med råge, och självständighet kan med stor sannolikhet bidra till en mer demokratisk och fredlig utveckling i hela regionen. Vi anser därför att regeringen bör erkänna som en självständig nation under förutsättning att det sker fredligt och att utsatta minoriteters rättigheter och trygghet kan garanteras. har olika minoriteter i , däribland kristna, bebott Nineveslätten i det forntida assyriska riket. har antalet boende i området minskat drastiskt till följd av det försämrade säkerhetsläget i och . När terrororganisationen tog kontroll över området förvärrades situationen ytterligare. Daish fördrev och mördade ett stort antal människor, tog över deras tillgångar och förstörde deras hus, kyrkor och infrastruktur. Tusentals år gamla och ovärderliga kulturskatter förstördes. Många av invånarna i området har länge önskat mer självstyre då historien tydligt har visat hur det kan gå när de inte har varit självbestämmande. Resultatet blev att den irakiska regeringen skapade en självstyrande assyrisk provins på . har fördrivits från området men det mesta är lagt i ruiner. Trots detta vill många människor flytta tillbaka till sina hem och försöka bygga upp ett liv igen. Hus, kyrkor, sjukhus, skolor, vägar, elektricitet och det mesta av infrastruktur behöver dock återuppbyggas. Utöver detta kämpar de syrianer, assyrier, kaldéer och andra grupper som bor i området för att få behålla sin identitet. De flesta talar fortfarande arameiska, det språk man talade i det assyriska riket, men i takt med att den kristna gruppen bli mindre finns också en risk för att deras språk, kultur och identitet hotas. Vi anser att regeringen bör stötta minoriteterna som bor på att behålla sin identitet och bidra till återuppbyggnaden efter Daish fruktansvärda härjningar. Vi anser även att regeringen bör verka för att en autonomi med självstyre på blir verklighet. Situationen i , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2016/17:2893 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1599 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3655 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. är ett land vars moderna historia har kantats av diktatur, konflikt och oroligheter. tyranni, kriget med och invasionen av med det efterföljande första satte sin prägel på landet . Efter attackerna i invaderade amerikanska trupper landet i strid med folkrätten. Efter den USA-ledda invasionen vidtog en brutal ockupation av . Bombningar med civila dödsoffer, systematisk tortyr, mord och våldtäkter blev näst intill dagliga inslag. De numera ökända bilderna från , som visar amerikanska soldater som förnedrar och torterar irakiska interner, är en påminnelse om ockupationens grymhet. är ett land som präglas av ockupation, även om den nu är formellt avslutad. Institutionerna är svaga och tilltron till regeringen är svag. Tortyr är fortfarande vanligt förekommande och möjligheten att arbeta fackligt ytterst begränsad. Våldet är fortfarande utbrett och drabbar hela det irakiska samhället. Kristna och hbtq-personer är två grupper som har drabbats hårt av våld och attacker . Det blodiga inbördeskriget i och Daishs närvaro i landet har också bidragit till en försämring av säkerhetsläget i . började folkliga och fredliga protester sprida sig över . premiärminister besvarade protesterna med att presentera tre reformpaket. Flera av de föreslagna reformerna går i rätt riktning och öppnar för en civil och sekulär irakisk stat utan dagens sekteristiska maktdelning. Men al-Abadis oförmåga att genomföra de utlovade reformerna har lett till en ny våg av protester. stormades parlamentet av demonstranter från både de sekulära reformvänliga krafterna och shiitiska grupperingar. har drabbats av en våldsvåg. Fredliga demonstrationer har attackerats, och självmordsbombare har genomfört attacker med ett stort antal dödsoffer. Det är nu viktigt att al-Abadi på allvar börjar genomföra nödvändiga reformer, agerar för att säkerställa säkerheten även för oppositionen och tydligt markerar att hans regering är en regering för hela och hela landets befolkning. Jag anser att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska verka ytterligare för att genomför nödvändiga reformer och säkerställer säkerheten för oppositionen. Situationen i , punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2016/17:456 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7 samt 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14 i denna del och 15. Med inspiration från demokratiupproret i började många syrier demonstrera för reformer. Regimen svarade med våld, och situationen utvecklades till ett blodigt inbördeskrig som är inne på åttonde året. Det är nutidens värsta humanitära kris. För familjerna på flykt är läget akut och hjälpbehoven är enorma. FN uppskattar att minst 250 000 människor har mist livet under kriget och förödelsen är enorm. Städer och byar ligger i ruiner. Hem, skolor och sjukhus är förstörda av bomber. Våldet har tvingat över 6,5 miljoner människor att lämna sina hem inne i . hade över 5 miljoner barn, kvinnor och män sökt skydd i andra länder. Vi fördömer Assadregimens brutala våld mot den egna befolkningen och terrororganisationen hänsynslösa våld i och . stöder FN:s arbete för en politisk lösning på konflikten i och uppmanar alla parter i konflikten att följa den internationella humanitära rätten. Det är av största vikt att FN:s resolutioner respekteras och att ett eldupphör kommer till stånd i . Att hitta en långsiktig lösning på konflikten är avgörande för stabiliteten i hela regionen. En politisk lösning måste vara bred och inkluderande. Då de humanitära behoven i är enorma behöver mer göras för att säkerställa att den humanitära hjälpen når fram till de behövande. För att möta det akuta humanitära läget i och dess grannländer ser vi ett behov av att göra omprioriteringar inom biståndet från utvecklingsbistånd till humanitärt bistånd. Givet läget ser vi att de akuta behoven kommer att öka. Ökade satsningar på det humanitära biståndet behövs därför . Det kommer att krävas långsiktiga och samordnade militära och humanitära insatser. Vi anser även att och EU kan göra mer och måste agera samordnat och gemensamt för att lindra nöden, hitta en lösning på konflikten och bekämpa Daish. Situationen i , punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:456 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5 och 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14 i denna del och 15 samt 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 26. Hur postkonfliktscenario och vapenvila kommer att se ut är mycket vanskligt att sia om. Trots detta bör redan nu utforma en plan för att stödja återuppbyggnad, framför allt eftersom vissa insatser tar att förbereda. Typiskt för inbördeskrig är att byggsektorn drabbas mycket hårt. följer alltid fredsuppgörelser av en snabb ökning av efterfrågan på byggtjänster, vilket i kombinationen med nedgången i utbud leder till en kraftig prisstegring. Den här prisstegringen blir en flaskhals i utvecklingsarbetet och leder till minskad effektivitet. Det leder också till minskad biståndseffektivitet eftersom biståndskronorna köper mindre nybyggnation, men också till att färre unga män anställs, vilket är avgörande för att minska risken för förnyad konflikt. Vi ser det därför som viktigt att i postkonfliktsituation snabbt öka utbudet av byggtjänster. Detta bör göras genom en kombination av åtgärder. har de flesta syrier tillgång till elektricitet två till . Elnätet och produktionskapaciteten är mycket begränsade och det råder brist på reservdelar och reparationer. Vi vill att samfundet i postkonfliktsituationen särskilt satsar på att snabbt återuppbygga elnät. I samband med återuppbyggnad och reparation av elnätet bör det undersökas om utbyggnad av bredbandstjänster kan göras inom ramen för samma projekt. Tillgång till den europeiska marknaden är en annan viktig åtgärd för att få att återhämta sig ekonomiskt. är en del av GSP-systemet, men vissa handelstullar återstår. Vi anser därför att regeringen bör verka för att EU efter vapenstillestånd eller fredsavtal ensidigt häver alla importtullar på varor från . Det bör också utredas om GSP-systemets ursprungsregler kan reformeras för att göra det mer fördelaktigt att bearbeta varor i . Den traditionella metoden för att skapa legitimitet för en viss regering i en postkonfliktsituation är att genomföra demokratiska reformer och hålla allmänna val. Forskning visar att detta inte alltid är en bra väg att gå. Steg mot fungerande demokrati bör vara det långsiktiga, slutgiltiga målet för återuppbyggnaden av landet, men ett nödvändigt steg på vägen är att först uppnå ett mått av stabilitet och ekonomisk tillväxt. Risken för att en postkonfliktsituation återgår i konflikt är . Forskning visar att ju mer långtgående demokratiska reformer som genomförs inom tioårsperioden, ju högre är risken för återfall i konflikt. Hållande av allmänna val har en liknande effekt. Löften om att hålla val sänker risken för våldsamheter, medan risken sedan ökar efter att valet hållits. Sammantaget innebär allmänna val en ökad risk för återgång i våldsam konflikt. Vi anser mot denna bakgrund att demokratiska reformer och hållande av allmänna val därför inte bör vara ett prioriterat område , och givarsamfundet bör inte försöka få de olika styrande entiteterna att genomföra sådana reformer. Två saker som försvinner snabbt ur länder som drabbas av inbördeskrig är personer med tillgångar och kunskapskapital och sådana personers tillgångar. Vi anser att för att locka syrier som lämnat landet och fått permanenta uppehållstillstånd utomlands att återinvestera i bör givarsamfundet inrätta någon typ av instrument för att försäkra investeringar där så är möjligt. Givarsamfundet bör också erbjuda bistånd i form av experthjälp för ekonomiska reformer. Förutom kapital drabbas också postkonflikter av s.k. brain drain. Forskning visar också att det är personer med bättre utbildning som väljer att lämna landet. visar erfarenhet att även dessa personer har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden i . För att hjälpa återuppbyggnaden av anser vi att regeringen inte bör utfärda några permanenta uppehållstillstånd till syrier och inte förlänga några tillfälliga uppehållstillstånd för syrier när ett fredsavtal kommit på plats. Situationen i , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 7 samt 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkandena 13, 14 i denna del och 15 samt 2016/17:456 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 26. Kriget i har pågått och tros ha kostat omkring 500 000 mänskoliv. Runt 6 miljoner människor befinner sig på flykt utanför landets gränser och 7 miljoner inne i . har varit tydligt med att vi inte ser någon militär lösning på krisen i . Det är bara genom en politisk process som kriget och våldet långsiktigt kan upphöra. FN:s medlemsstater behöver enas om ett gemensamt svar med krav på att de ansvariga för krigsförbrytelser ställs inför rätta och att parterna tvingas till förhandlingsbordet. En politisk lösning behöver inkludera en demokratisk övergång, att lämnar över makten och att olika etniska och religiösa grupper får sina rättigheter garanterade. Hitills har företrädarna för de tre autonoma områdena i Rojava inte kunnat delta i försöken till samtal eftersom blockerat deras deltagande. attacker mot bl.a. Afrin utgör också ett allvarligt hinder för kurdiskt deltagande i fredsprocessen. Det kommer inte att gå att skapa en hållbar fred i utan att kurderna inkluderas i processen. Jag anser att bör kräva att kurderna inkluderas i fredsförhandlingarna i . En förutsättning för fred är också att länder som , , , och slutar underblåsa konflikten genom att pumpa in stöd till sina respektive allierade i . FN:s strävan mot en fredlig lösning på konflikten, under ledning av världsorganisationens sändebud , har haft få och små framgångar men är alltjämt den enda trovärdiga vägen mot fred i . Det är därför viktigt att fortsätter att stå bakom de Mistura och stödja FN-processen. Den tydliga ställningstagande för att öka kvinnors deltagande i alla förhandlingar är också mycket välkommet, och extra viktigt när nu tagit plats i . Jag anser att ytterligare ska verka för att få till stånd en vapenvila i och understödja FN:s arbete för att få till stånd en fredsprocess. De humanitära behoven i världen är större än , och av dem finns i konfliktområden enligt för humanitär samordning (Ocha). kommer allt fler rapporter om hur hjälparbetare, sjukhus och konvojer med förnödenheter till civila bombas eller beskjuts. antog resolution om vikten av att skydda hälso- och sjukvård i konflikter, som även explicit nämner vikten av oberoende och opartiska utredningar av eventuella attacker. Jag anser att regeringen under i säkerhetsrådet aktivt bör verka för att resolutionen följs. bör även verka för att de stridande parterna ska respektera folkrätten, upphöra med attacker på civila aktörer och tillåta införsel av humanitär hjälp till civilbefolkningen. Under kriget i har tre områden med framför allt kurdisk befolkning utropat autonomi i norra . Dessa områden har blivit en för många flyktingar och de lokala myndigheterna försöker bygga upp ett fungerande samhällssystem. Men stöd till dessa områden har varit mycket begränsat trots att behoven är enorma. Jag anser att omvärlden bör stå för de humanitära insatserna och återuppbyggnaden så att kurderna kan fokusera på att bekämpa Daish och att bör arbeta för att det civila stödet till återuppbyggnaden av de krigsdrabbade kurdiska områdena ökar. bör omgående fördöma attacker mot Afrin och arbeta för att även EU och FN ska göra så. som kriget i fortsätter med oförminskad kraft och grymhet har grannländerna börjat stänga sina gränser för syriska flyktingar. UNHCR varnar för att många flyktingar fastnar i en mycket farlig situation när de ansträngda grannländerna är lika öppna som . har välkomnat och berömt den Syrienstrategi. Den innehåller flera komponenter som vi ställer oss bakom, t.ex. satsningar på humanitärt stöd, mänskliga rättigheter och jämställdhet samt insatser mot könsbaserat våld. Strategin lyfter också fram mänsklig säkerhet men ignorerar den verkliga frågan när det gäller säkerheten för de människor som flyr krigets och fastnar vid grannländernas gränser. tog emot ett stort antal människor . Vi tog vårt ansvar då. Det kan aldrig vara en ursäkt för att inte ta det . När regeringen införde gräns- och id-kontroller och försämrade möjligheterna att söka skydd i var ett av de framträdande argumenten att det skulle få andra stater inom EU att ta ett större ansvar. Det är alldeles uppenbart att den strategin inte har fungerat. I stället har stat efter stat i stängt sina gränser, EU har stängt gränsen mot och har även , och stängt sina gränser mot . Det enda sättet att få omvärlden att ta ett större ansvar är genom att själva visa vägen. Jag anser att bör agera för att grannländerna öppnar sina gränser för människor på flykt undan kriget i . Minoriteters situation och erkännande av folkmord i och m.m., punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:455 av m.fl. (SD), 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2016/17:2893 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 3, 2017/18:1599 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 2017/18:3334 av m.fl. (SD) och 2017/18:3892 av m.fl. (SD) yrkandena 11–14 och 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 14–17, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 14 i denna del och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 10. Erkännande av folkmord i och biföll en resolution om resande stridande i och som förklarade terrorgruppen terrorkampanj som folkmord. Liknande förklaringar har kommit från och den amerikanska senaten. Daishs systematiska förföljelse av etniska och religiösa minoriteter i och omkring de områden de kontrollerar har med rätta chockat den civiliserade världen. Organisationen har exempelvis kidnappat hundratals kristna assyrier och tvingat dem att leva under ett fruktansvärt förtryck i sitt egenhändigt utropade kalifat. har försatt ett stort antal yazidiska kvinnor i sexuellt slaveri medan männen dödades och dumpades i massgravar. Målet med terrorkampanjen är att lämna bakom sig en inte bara mänsklig utan även kulturell öken.