bet · H501UbU14 · 2018-02-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om gymnasieskolan och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående beredningsarbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan, gymnasial yrkes- och lärlingsutbildning, nya inslag på de nationella programmen, behörighetskrav till gymnasieskolan, introduktions-program, rektorns befogenheter att stänga av elever och gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Nya inslag på de nationella programmen Behörighetskrav till gymnasieskolan och högskolan Rektorns befogenheter att stänga av elever 1.Undervisningstid, punkt 2 (M) 2.Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg, punkt 3 (M) 3.Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg, punkt 3 (C) 4.Dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan, punkt 4 (M) 5.Gymnasial yrkesutbildning, punkt 5 (M) 6.Gymnasial yrkesutbildning, punkt 5 (SD) 7.Gymnasial yrkesutbildning, punkt 5 (C) 8.Lärlingsutbildning, punkt 6 (M) 9.Lärlingsutbildning, punkt 6 (C) 10.Lärlingsutbildning, punkt 6 (KD) 11.Utöka och bredda lärlingsutbildningen, punkt 7 (M, C, L, KD) 12.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (SD) 13.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (C) 14.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 8 (KD) 15.Behörighetskrav till gymnasieskolan och högskolan, punkt 9 (M) 16.Introduktionsprogram, punkt 10 (C) 17.Introduktionsprogram, punkt 10 (V) 18.Rektorns befogenheter att stänga av elever, punkt 11 (M, C, L, KD) 19.Gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever, punkt 13 (C) 20.Betygsättning av gymnasiearbetet, punkt 14 (M) 21.Naturbruksprogrammet, punkt 15 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan 2017/18:1421 av (M), 2017/18:1998 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 4. 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) Dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan 2017/18:869 av m.fl. (S), 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 45. Reservation 4 (M) 2017/18:681 av (S), 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 13, 17 och 19 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 8, 14, 17 och 22–24. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) 2017/18:2154 av (S), 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 45 och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 20. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Reservation 10 (KD) Utöka och bredda lärlingsutbildningen 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Reservation 11 (M, C, L, KD) Nya inslag på de nationella programmen 2017/18:15 av (SD), 2017/18:104 av (KD) yrkande 1, 2017/18:2854 av (C) yrkande 6 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 50. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Reservation 14 (KD) Behörighetskrav till gymnasieskolan och högskolan 2017/18:1672 av (MP) yrkande 3, 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 15 (M) 2017/18:744 av m.fl. (S), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Rektorns befogenheter att stänga av elever 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 18 (M, C, L, KD) 2017/18:435 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:828 av m.fl. (S), 2017/18:1430 av och (båda M) och 2017/18:3560 av (SD). Gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever 2017/18:1020 av (M) och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 19 (C) 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 20 (M) 2017/18:1997 av (M) yrkandena 1–4 och 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 21 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 51 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från allmänna motionstiden /18. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om bl.a. dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan, gymnasial yrkes- och lärlingsutbildning, nya inslag på de nationella programmen, behörighetskrav till gymnasieskolan, introduktions-program, rektorns befogenheter att stänga av elever och gymnasieskolors informationsansvar när det gäller myndiga elever. Vissa övergripande frågor om gymnasieskolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisningstid, den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg, dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan, arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program och ett nationellt sökområde för gymnasieskolan. Jämför reservation 1 (M), 2 (M), 3 (C) och 4 (M). I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs en utredning om undervisningstiden i gymnasieskolan. Enligt motionärerna är det för få undervisningstimmar, och antalet varierar för mycket mellan gymnasieskolorna. Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg Enligt kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 2 bör kursgymnasiet utvärderas. Dagens kursgymnasium har funnits , och efter en så finns det skäl att utvärdera kursgymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 11 begärs att förutsättningarna för att införa ämnesbetyg i stället för kursbetyg i gymnasieskolan ska utredas. Ett system med ämnesbetyg skulle enligt motionärerna innebära att fokus ligger på elevens kunskapsprogression, och en termin då eleven får lägre resultat skulle inte behöva dra ned slutbetyget. Det kan i sin tur motverka stress och i längden avhoppen från gymnasieskolan. Dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 7 efterfrågas en förbättrad dimensionering av platserna på gymnasieskolan bl.a. mot bakgrund av en brist på arbetskraft inom många yrkesområden då för få elever väljer ett yrkesprogram. I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 45 efterfrågas fler utbildningsplatser på utbildningsprogram som leder till arbete som undersköterska för att möta nuvarande och framtida rekryteringsbehov. I motion 2017/18:869 av m.fl. (S) begärs en bättre styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. Motionärerna framhåller att eftersom flera gymnasieskolor erbjuder utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden riskerar eleverna att utbilda sig till arbetslöshet i stället för arbete. Arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program I motion 2017/18:1421 av (M) framhålls betydelsen av arbetsplatsförlagt lärande inom ramen för de högskoleförberedande programmen. En översyn bör därför göras med avsikten att alla kommuner ska erbjuda arbetsplatsförlagt lärande till samtliga elever inom gymnasieskolan. I motion 2017/18:1998 av (M) yrkande 1 efterfrågas en översyn av möjligheterna att införa arbetsplatsförlagt lärande också på de högskoleförberedande programmen. Avsaknaden av arbetsplatsförlagt lärande innebär en förlorad möjlighet till kontakt med arbetslivet för dessa elever. Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan Ett nationellt sökområde för gymnasieskolans alla nationella program bör enligt motion 2017/18:3451 av (M) yrkande 4 införas. finns s.k. gymnasieregioner på flera håll i landet. Inom samarbetande kommuner i gymnasieregionen har elever rätt att på lika villkor söka, bli mottagna och antas till alla nationella program och gymnasieskolor. Bakgrund och gällande rätt Elever på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. För elever på introduktionsprogram regleras inte en minsta garanterad undervisningstid men väl en rätt till heltidsstudier enligt 17 kap. 6 § skollagen (2010:800). Elever på yrkesprogrammen har enligt 16 kap. 18 § skollagen rätt till minst och elever på högskoleförberedande program har rätt till minst . Elever som läser utökat program har enligt 4 kap. 23 § gymnasieförordningen rätt till mer undervisningstid än den garanterade. För elever på yrkesprogram ingår minst arbetsförlagt lärande (APL), se 4 kap. 12 § gymnasieförordningen. Yrkesprogrammen kan även bedrivas som lärlingsutbildning. Då ska minst hälften av utbildningen förläggas till en eller flera arbetsplatser. Av 16 kap. 19 § skollagen framgår att omfattningen av studierna på nationella program ska anges i gymnasiepoäng. Utbildningens omfattning på ett fullständigt nationellt program är 2 500 gymnasiepoäng, se bilaga 3 skollagen. Det finns ingen reglering som styr hur många undervisningstimmar som minst ska fördelas på respektive kurs. De flesta kurser har en omfattning av 100 gymnasiepoäng, där antalet gymnasiepoäng är ett mått på den tänkta studieomfattningen av en kurs och på dess beräknade arbetsinsats. Det är därmed inte ett mått på det antal lektioner som erbjuds eleven. Den minsta garanterade undervisningstiden kan ses som en minimiinsats av lärarledd tid för att ge eleverna förutsättningar att nå utbildningens mål. I nationella program ingår även ett gymnasiearbete med en omfattning av 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar ca fyra veckors heltidsstudier. I (SOU 2016:77) konstateras att Skolinspektionens tillsyn visar att runt var tredje gymnasieskola brister när det gäller att erbjuda eleverna utbildning och resurser i enlighet med författningarna. Utredningen konstaterar vidare att tillräcklig undervisningstid är en viktig förutsättning för lärande, men att det i vissa fall saknas ett arbete för att säkerställa att eleverna får den tid de har rätt till, och det är ibland osäkert om eleverna alls får . Huvudmän och rektorer kan inte alltid redovisa vilken undervisningstid eleverna fått. Det innebär också att elever och vårdnadshavare saknar möjlighet att följa upp hur rätten tillgodoses. föreslår bl.a. följande: Den minsta garanterade undervisningstiden utökas till viss del, detta till följd av ytterligare behov av lärarledd tid på yrkesprogrammen. Ökningen avser även viss lärarledd tid för gymnasiearbetet på alla nationella program. Det kan dessutom finnas skäl att överväga ytterligare utökningar av undervisningstiden . Utredningen föreslår en utökning på samtliga yrkesprogram och på högskoleförberedande program. Huvudmannen ska följa upp och redovisa den faktiska undervisningstid som eleverna har erbjudits, och i den individuella studieplanen ska den faktiska undervisningstid som varje elev har erbjudits redovisas. Skoldagarna ska vara sammanhållna och elevernas skolarbete ska fördelas jämnt . har remissbehandlats och bereds inom . underströk i sitt slutbetänkande (SOU 2017:35) att undervisningstiden bör utökas. Undervisningstiden ska utnyttjas effektivt. Omfattningen av olovlig frånvaro, sena ankomster och stök och oro i studiemiljön måste minska. Den minsta garanterade undervisningstiden ska också i praktiken tillförsäkras varje elev. Redovisningen och kontrollen behöver förbättras. För kommer införandet av en stadieindelad timplan att underlätta kontrollen. För gymnasieskolan, där problemet med bortfall av undervisningstid är större, behövs skärpningar. förslag till uppföljning och redovisning av undervisningstiden bör genomföras. Remisstiden för betänkande gick ut . Betänkandet bereds inom . I promemorian Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV) finns bl.a. förslag som stärker elevers möjligheter att läsa in grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogrammen. I promemorian föreslås att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i alla nationella program i gymnasieskolan. Elever på yrkesprogram ska dock enligt förslaget ha rätt att välja bort sådana kurser. Kraven för en examen från ett yrkesprogram ska inte heller höjas. Förslaget i promemorian innebär att yrkesprogrammens omfattning ska utökas till 2 700 eller 2 800 gymnasiepoäng (beroende på i vilken utsträckning behörighetsgivande kurser redan ingår obligatoriskt i programmet). Den garanterade undervisningstiden för yrkesprogram föreslås utökas i motsvarande omfattning. Ändringarna föreslås träda i kraft med tillämpningsstart på utbildning som påbörjas efter . Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Av Statsrådsberedningens propositionsförteckning () för propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av framgår att regeringen avser att lämna propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet och ett estetiskt ämne i gymnasieskolan . Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg Enligt 15 kap. 22 § skollagen ska betyg sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. (SOU 2016:77) konstaterade i sitt betänkande att det svenska systemet med kursbetyg avviker från många länder. Kursbetyg och systemet med korta kurser bidrar enligt utredningen till stress och en fragmentering av utbildningen. I fråga om införandet av ämnesbetyg konstaterade utredningen att tidigare försök att införa ämnesbetyg fallit på att det varit problematiskt att sätta ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola. Utredningens bedömning var att ämnesbetyg vore svåra att kombinera med det nuvarande systemet och föreslår i stället två andra möjliga modeller för införandet av ämnesbetyg: den ena är en blandad modell och den andra en fullt ämnesutformad gymnasieskola. Utredningen underströk vidare att ett eventuellt införande av ämnesbetyg, i synnerhet en eventuell övergång till en ämnesutformad gymnasieskola, skulle ta tid och kräva ett stort förberedelsearbete. Utredningen analyserade vidare för- och nackdelar med kursbetyg respektive ämnesbetyg och gjorde bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge såväl elever som lärare bättre möjligheter. Dessutom skulle risken för tidiga studiemisslyckanden kunna minska eftersom färre avgörande betyg sätts tidigt i utbildningen. Utredningen bedömde att ett arbete mot att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvändiga författningsförslag. har remissbehandlats och bereds inom . Statsrådet har aviserat att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över ämnesbetygen i gymnasieskolan (Dagens nyheter ). Dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan. Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål (15 kap. 30 § skollagen). Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella program och nationella inriktningar (16 kap. 42 §). I (SOU 2016:77) berörs frågan om det finns anledning att göra justeringar av det nationella programutbudet i gymnasieskolan med utgångspunkt i efterfrågan på arbetsmarknaden. Utredningen lyfter Arbetsförmedlingens prognos för arbetsmarknaden –2017, som visar att matchningen mellan tillgång på utbildad arbetskraft och efterfrågan på arbetskraft kommer att vara en utmaning inom allt fler yrken. Det beror bl.a. på att gymnasieskolan efter hand kommer att få en minskad betydelse i fråga om försörjningen av yrkesutbildad arbetskraft, eftersom allt färre väljer att studera på yrkesprogram. Utredningen föreslår dessutom en rad justeringar i utbudet av nationella program och inriktningar som bedöms vara relevanta och angelägna. har remissbehandlats och bereds inom . Arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program Av 16 kap. 16 § skollagen följer bl.a. att ett yrkesprogram ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande (APL). Med arbetsplatsförlagt lärande avses enligt 1 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) lärande på ett program som genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. Arbetsplatsförlagt lärande ska enligt 4 kap. 12 § gymnasieförordningen förekomma på gymnasieskolans alla nationella yrkesprogram med minst . Inom den gymnasiala lärlingsutbildningen ska mer än hälften av utbildningen vara arbetsplatsförlagd. med arbetsplatsförlagt lärande motsvarar i gymnasieskolan garanterad undervisningstid. Av lagrummet följer vidare att huvudmannen får besluta att arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på högskoleförberedande program och får då också besluta om i vilken omfattning. Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan I 15 kap. 30 § skollagen berörs kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunerna erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. I promemorian Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV) finns bl.a. förslag som stärker elevers möjligheter att läsa in grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogrammen. Förslaget innebär att yrkesprogrammens omfattning ska utökas till 2 700 eller 2 800 gymnasiepoäng (beroende på i vilken utsträckning behörighetsgivande kurser redan ingår obligatoriskt i programmet). Den garanterade undervisningstiden för yrkesprogram föreslås utökas i motsvarande omfattning. I (SOU 2016:77) finns bl.a. förslag om utökad undervisningstid på högskoleförberedande program. Utskottet ser ett behov av mer undervisningstid för att alla elever ska ges möjlighet att i gymnasieskolan kunna förvärva både en bred kunskapsbas och djupa programinriktade kunskaper och välkomnar därför att regeringen aviserat att man avser att lämna propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet och ett estetiskt ämne i alla nationella program till med förslag om att stärkta möjligheter för elever att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. Utskottet anser att beredningen av förslag och promemorian Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program i fråga om undervisningstid och den aviserade propositionen bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3360 yrkande 1 (M). Den kursutformade gymnasieskolan och ämnesbetyg Utskottet välkomnar analys av för- och nackdelar med kursbetyg och ämnesbetyg samt förslaget att ett utvecklingsarbete i fråga om ämnesbetyg bör göras långsiktigt och att tillräcklig tid måste avsättas för detta. En utredning föreslås bli tillsatt för att ta fram nödvändiga författningsförslag och belysa vilka ytterligare konsekvenser ett införande av ämnesbetyg skulle medföra. Utskottet noterar att statsrådet uttalat att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över ämnesbetygen i gymnasieskolan. Utskottet anser att den aviserade utredningen bör avvaktas och avstyrker motionerna 2017/18:3360 yrkande 2 (M) och 2017/18:3759 yrkande 11 (C). Dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan När det gäller frågan om att förbättra dimensioneringen av platserna på gymnasieskolan anser utskottet att det pågående arbetet med beredningen av betänkande i vilket förslag på området lämnats inte bör föregripas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:869 (S), 2017/18:3360 (M) yrkande 7 och 2017/18:3421 (M) yrkande 45. Arbetsplatsförlagt lärande på högskoleförberedande program När det gäller frågan om att införa arbetsplatsförlagt lärande på de högskoleförberedande programmen vill utskottet anföra följande: Utskottet vill påpeka att det är en möjlighet för huvudmän för högskoleförberedande program att besluta om och i vilken omfattning arbetsplatsförlagt lärande ska finnas på dessa program. Utskottet kan inte se att något behov finns av att utvidga denna möjlighet för huvudmännen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1421 (M) och 2017/18:1998 (M) yrkande 1. Ett nationellt sökområde för gymnasieskolan När det gäller frågan om ett nationellt sökområde för gymnasieskolans alla nationella program vill utskottet i likhet med tidigare uttalanden från utskottet (se bet. 2014/15:UbU10 s. 8) i första hand hänvisa till 15 kap. 30 § skollagen som berör kommunens ansvar för en gymnasieskola med offentlig huvudman. Av lagrummet framgår att varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunerna erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . Kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Utskottet ser positivt på en utveckling baserad på frivilliga överenskommelser mellan kommuner och finner inga bärande skäl till att ändra den gällande ordningen och skapa ett nationellt sökområde för gymnasieskolans nationella program. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3451 yrkande 4 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gymnasial yrkesutbildning. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD) och 7 (C). I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 6 föreslås en ökad satsning på branschskolor. Motionärerna menar att branschskolor underlättar företagens möjligheter att utforma en yrkesutbildning efter branschens kompetensbehov. Enligt motionärerna i motion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör gymnasieskolan utveckla ett nära samarbete med det lokala näringslivet. Detta gäller särskilt de yrkesinriktade programmen. I yrkande 4 efterfrågas en satsning på yrkesgymnasium. Motionärerna menar att många ungdomar inte vill ägna sig åt teoretiska studier utan föredrar en yrkesinriktad gymnasieutbildning som ger dem arbete direkt efter avklarade studier. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 13 efterfrågar motionärerna en stärkt yrkesutbildning för att förbättra möjligheterna för eleverna att gå från utbildning till arbete. I yrkande 17 vill motionärerna underlätta för fler att ta del av yrkesutbildningar på gymnasienivå, bl.a. genom att det ska bli möjligt att ta examen utan de teoretiska ämnena men med grundläggande språk- och samhällskunskap. Det bör även vara möjligt att examineras på engelska, menar motionärerna. I yrkande 19 vill motionärerna att en översyn ska göras av hur tillgängligheten till yrkes- och lärlingsutbildningarna kan förbättras. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 8 begärs att kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram underlättas. Yrkesprogram är generellt sett dyra för kommunerna, varför det bör bli lättare att samverka kring yrkes- och lärlingsutbildningar i syfte att minska den ekonomiska belastningen för den enskilda kommunen. I yrkande 14 begärs att förutsättningarna för att utöka och bredda yrkes- och lärlingsutbildningarna ska utredas. I yrkande 17 begärs bl.a. att fler utbildningar ska få bli yrkescollege.