bet · H501SkU9 · 2018-03-15 00:00:00 — Enligt direktiven bestod utredningens uppdrag i att utvärdera och försöka förenkla skattereglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Enligt direktivet ska särskild uppmärksamhet ägnas åt reglerna om räntefördelning och expansionsfonder. I utredningens betänkande SOU 2014:68 föreslogs förenklande regler med, så långt det är möjligt, bibehållen neutralitet i beskattningen mellan enskilda näringsidkare och näringsidkare som driver sin verksamhet genom ett aktiebolag. Jag föreslår att dagens systematik ändras och utformas i enlighet med huvuddragen i förslag om en fördelningsbar inkomst. Dock förespråkar jag ingen förändring av systemet i övrigt, vilket bl.a. innebär att skogskonton, upphovsmanna-konton, periodiseringsfonder och expansionsfonder finns kvar enligt dagens regler. Genom att låta huvuddragen i dagens regelsystem bestå och endast göra mindre förändringar i systematiken går det att uppnå klara förenklingsvinster för den enskilde utan att det medför andra stora konsekvenser vad gäller effekten på skatteuttaget. På samma sätt som att det är självklart att människor i stor utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete bör regioner som bidrar med värdefull produktion få behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Skattepolitiken ska användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Detta kan möjliggöras genom en decentralisering av skatter där flera delar av den statliga fastighetsskatten regionaliseras i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Skattebaser är en central fråga men måste större strukturella reformer genomföras för att stoppa och vända på den regionala klyvningen. Välfungerande, självständiga och starka regioner är avgörande för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. Regionala skattebaser skulle även synliggöra de stora värden som produceras i många av kommuner och regioner men som beskattas nationellt. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av Momodou Jallow (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD), 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD), 2017/18:3677 av (M), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag till om att utreda om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet har avslagit dessa förslag, senast med hänvisning till och utvecklings () handlingsplan . En av punkterna i handlingsplanen handlar om att se över och harmonisera definitionen av fast driftsställe i modellavtal. Jag delar inte utskottets ställningstagande och väljer därför att återigen lägga fram vårt förslag. Det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD), 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD), 2017/18:3677 av (M), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5. Periodiseringsfonder är ett sätt för företagen i uppbyggnadsfasen att skjuta upp skattebetalningarna för att kunna bygga upp ett kapital. varierar storleken på avsättningen som bolagen kan göra mellan bolagsformerna. Skillnaden mellan bolagsformerna bör tas bort så att alla bolag ska kunna göra avsättningar av överskottet . Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3622 av och (båda KD). beskattas många ägare till småföretag genom de s.k. 3:12-reglerna. Bakgrunden är vårt duala skattesystem som innebär att förvärvsinkomster beskattas enligt en progressiv skatteskala och kapitalinkomster beskattas med en proportionell skatt. Skillnaden i skatteuttag ger en spänning mellan inkomstslagen. Detta fordrar särskilda regler för att motverka att personer med höga arbetsinkomster fullt ut tar ut dessa som lägre beskattad utdelning. Utredningen om Översyn av 3:12-reglerna (SOU 2016:75) tillsattes av alliansregeringen för att säkerställa att avyttringar av kvalificerade andelar i möjligaste mån beskattas likformigt oberoende av om avyttring sker inom eller utom närståendekretsen. Regeringen bör gå vidare med dessa förslag. Därutöver behövs en översyn av hur 3:12-reglerna ytterligare kan förenklas, särskilt för växande företag med få anställda. En ökad likabehandling skulle ge en mer effektiv kapitalallokering och gynna investeringar i entreprenörsdrivna bolag. Beskattning vid generationsskiften, punkt 3 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. En naturlig fas för en företagare är att välja att sälja sitt företag eller föra det vidare till närstående. Det kan handla om att man vill ta sig an en ny utmaning, har tröttnat, kommit upp eller helt enkelt känner att det är dags för barnen att ta vid. är skattereglerna sådana att det är mindre förmånligt att sälja ett företag till en närstående än att sälja företaget till en extern part. Utredningen om Översyn av 3:12-reglerna (SOU 2016:75) tillsattes av alliansregeringen för att säkerställa att avyttringar av kvalificerade andelar i möjligaste mån beskattas likformigt oberoende av om avyttring sker inom eller utom närståendekretsen. Även om regeringen nu backat om att höja skatten för småföretagare genom förändrade 3:12-regler kvarstår problematiken vid ägarskiften. Vi inom Alliansen anser därför att reglerna för generationsskiften bör underlättas. Skogskonton m.m., punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2017/18:3490 av Per Åsling och (båda C) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 72 och 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkandena 2–5, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 7. Den rödgröna regeringen har aviserat att de vill avskaffa skogskontot. Om regeringen skulle ta bort skogskontot riskerar avverkningar att bli skattemässigt drivna i stället för att ske på det långsiktigt lämpligaste och effektivaste sättet. En förändrad möjlighet till ekonomisk utjämning mellan åren skulle vara förödande för det engagemang och det naturvårdande arbete som alla dessa engagerade skogsägare bedriver . Dagens regelverk, som möjliggör utjämning av inkomster mellan åren i form av insättning på skogskonton och skogsskadekonton, ger en stabil grund och möjlighet att bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbrukande. Jag vill behålla skogskontot i dess nuvarande form, eftersom det fyller en viktig funktion för skogsnäringen eftersom det både förenklar och förbättrar förutsättningarna för skogsnäringen. Innehav av fastigheter är ofta mycket långa. Det är vidare mycket vanligt att de överlåts inom släkten och då ofta genom gåva eller annat benefikt fång. Detta innebär att den tidsperiod som måste beaktas vid kapitalvinst-beskattningen i många fall blir mycket lång, och vidare riskeras att förbättringskostnader blir svåra att vidimera efter arvsskiften etc. då papper kan försvinna i samband med dödsfall. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är och ersatte 1914. Utredningen om förenklade skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bl.a. att stickåret flyttades . Betydande förenklingsvinster uppkommer med ett sådant förslag som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. Jag anser att det är motiverat att förslaget om nytt stickår bryts ut från beredningen av förslag och genomförs . Generationsväxlingar inom renskötseln är komplicerat eftersom renarna är kapital och fungerar som en pensionsfond. Äldre renägare har vid pensionsåldern begränsade möjligheter att sälja livdjur eller att göra större uttag av renhjorden eftersom intäkterna beskattas hårt. Vid en större försäljning bör ett system som kan liknas vid ett skogskonto tillämpas och intäkterna beskattas vid uttag. Ett sådant skatteupplägg underlättar generationsskiften eftersom de yngre renskötarna i regel behöver öka sitt kapital av renar. Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkandena 2–5, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2017/18:3490 av Per Åsling och (båda C) och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 72. I förslag till regeringen föreslås att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot eftersom det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att skogsinkomster kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. Jag anser att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå. är skogskontot/skogsskadekontot knutet till den fysiska personen. Det kan inte överlåtas mellan generationer genom arv eller gåva. Kontot måste upplösas när innehavaren avlider. Detta är ett problem vid generationsskiften, särskilt för den vars skog blåst ned. Regeringen bör därför utreda möjligheten att utan beskattning överföra skogskonton och skogsskadekonton mellan generationer genom arv och gåva. Avdrag för avsättning till ersättningsfond enligt 31 kap. inkomstskattelagen får bl.a. göras om en näringsidkare får ersättning för skada genom brand eller annan olyckshändelse på mark. En sådan skada utgör stormfällning av skog. Bakgrunden till reglerna om ersättningsfond är en önskan att extraordinära intäkter t.ex. vid olika former av skadefall inte ska beskattas direkt utan i stället kunna återinvesteras i näringsverksamheten utan skattebortfall. Emellertid är det alltså bara ersättningen för skada, men inte likviden från försäljning av den skog som kunnat räddas, som får avsättas till ersättningsfonden. Detta skapar problem i samband med en så omfattande stormfällning som det varit fråga om i samband med orkanen härjningar 2005. Regeringen bör utreda möjligheten att göra avsättningar till ersättningsfond också för virkeslikvider. Naturvårdsavtal är civilrättsliga avtal som kan tecknas mellan markägare och staten eller en kommun. Syftet med ett naturvårdsavtal är att utveckla och bevara de naturvärden som redan finns. Naturvårdsavtal kan tecknas såväl för områden som behöver utvecklas fritt som för sådana där det behövs en naturvårdande skötsel för att naturvärdena ska bestå och utvecklas. Naturvårdsavtal kan tecknas för av 1 till . Utbetalningen av den ekonomiska ersättningen för avtalet kan delas upp . Eftersom löptiden för avtalet ofta är betydligt längre än den tid som utbetalningarna sker, bör möjligheten utredas att möjliggöra avsättning av ersättningen från naturvårdsavtal till ett skogskonto. Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1608 av m.fl. (SD) yrkande 4. tillsattes en statlig utredning för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation. Utredningen tillsattes eftersom skattereglerna ansågs ha blivit krångliga och svåra att följa. När utredningen, som kom att heta Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23), var färdig presenterades ett antal förslag om hur beskattningen kan anpassas för den moderna idrottsrörelsen. Trots konkreta förslag om hur idrottsföreningars skattesituation kan förenklas och förtydligas verkar den politiska viljan att ta tag i frågan saknas. I stället för att följa upp utredningen med en proposition tillsatte dåvarande regering en ny utredning (SOU 2009:65), för att utreda beskattningen för alla ideella föreningar. Inte heller denna utredning resulterade i någon proposition från regeringen. uttrycker nu en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet, och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. Utöver det har ändrat sin praxis vad gäller beskattningen av föreningars secondhandförsäljning. menar att tolkning drabbar föreningars barn- och ungdomsverksamhet negativt. Vi anser att det är hög tid att ta sig an frågan och att regeringen bör presentera en proposition om idrottens skatteregler . Andrahandsuthyrning av bostäder, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2017/18:1428 av (M) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3256 av och (båda M). Trots att byggtakten har ökat kommer bostadsmarknaden även i fortsättningen att präglas av stor bostadsbrist . Det är därför mycket viktigt att det befintliga bostadsbeståndet används så effektivt som möjligt. Genom att öka uthyrningen av tomma lägenheter i andra hand och underlätta för fler uthyrningsdelar i bostäder kan fler få en chans till ett tillfälligt boende. För att ytterligare öka incitamenten för hushåll att hyra ut hela eller delar av bostaden i andra hand föreslår vi att schablonavdraget vid beskattning av uthyrning av bostäder höjs ytterligare. Schablonavdraget höjdes successivt med viss effekt, och av dem som inte hyr ut uppger att de skulle göra det om det blev mer lönsamt. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2017/18:76 av och (båda SD), 2017/18:110 av (SD), 2017/18:1227 av (M), 2017/18:1743 av och (båda SD), 2017/18:2315 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2544 av (M), 2017/18:2930 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2017/18:3328 av (M), 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 21, 2017/18:3675 av (M), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 25. Reavinstbeskattningen utgör en tröskel för människor att flytta från sin bostad. Dagens slopade tak för uppskovsbelopp för reavinsten gäller bara , och räntan på uppskovet är så pass mycket högre än marknadsräntan att det i många fall inte lönar sig att skjuta upp beskattningen. Regeringens förslag om ett slopat uppskovstak riskerar därmed att bli tandlöst, vilket också många remissinstanser beskrivit. Uppskovstaket bör i stället slopas permanent och all beskattning skjutas upp tills man utträder från bostadsrätts- och villamarknaden. Inom ramen för en större reform av kapital- och boendeskatter bör det övervägas att ta bort uppskovsräntan helt. Vi vill även se över hur reavinstbeskattningen långsiktigt kan sänkas för att undvika de inlåsningseffekter som den leder till. Det är dock inte aktuellt att återinföra fastighetsskatten. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1743 av och (båda SD) och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 21 och 2017/18:76 av och (båda SD), 2017/18:110 av (SD), 2017/18:1227 av (M), 2017/18:2315 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2544 av (M), 2017/18:2930 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2017/18:3328 av (M), 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2017/18:3675 av (M), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 25. Orättvisorna i dagens beräkning av reavinsten vid en försäljning av en bostad består av den nedvärdering som görs av inköpsvärdet och värdet på löpande tillbyggen, reparationer och underhåll i förhållande till försäljningsvärdet. Orättvisorna innebär att skattesystemet missgynnar ett långvarigt ägande i förhållande till kortsiktiga och spekulativa bostadsaffärer. innebär dagens sätt att beskatta reavinster från bostadsförsäljningar en konfiskation av privat kapital. I de två exemplen nedan visas hur orättvist beskattningen slår, beroende på hur länge bostaden har varit i säljarens ägo innan den säljs. Kapitalbeskattningen av småhusfastigheter bygger på en beräkningsmodell som missgynnar de som ägt sin bostad . Man får i praktiken betala en straffskatt på sitt kapital för att man ägt sin bostad, och skatten ökar ju längre man ägt bostaden. Den ökade skatten beror på att det faktiska inköpsvärdet och substantiella reparationskostnader som genomförts innan försäljningen urholkas genom att det inte värdesäkras efter utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Effekten förstärks ytterligare genom att den kommunala fastighetsavgiften drabbar äldre fastigheter mer än nyare. Den grundläggande principiella felkällan är dock att reavinstbeskattningen skapar en orättvis överbeskattning, ett slags konfiskation av enskildas kapital, vid försäljning av äldre småhus och bostadsrätter. I själva verket gynnas de som säljer sitt hus gentemot de som lever och bor i sina ägda bostäder . Ju längre man ägt fastigheten eller lägenheten, desto större blir orättvisan. Vi kan svårligen tänka oss att det har varit lagstiftarens syfte att skapa en orättvis beskattningsprincip genom att utforma regelverket på det sätt som gäller. Denna bedömning gör vi med utgångspunkt från de ledande principerna för skattesystemet, ”ett legitimt och rättvist skattesystem”. Vi utgår i stället från att det är en effekt som man helt enkelt har förbisett. Med utgångspunkt från detta synsätt menar vi att det är en självklar reform att värdesäkra inköpspris och reparationskostnader med hjälp av KPI vid beräkning av reavinst i samband med en försäljning av småhus eller bostadsrätter. Med dagens system saknas möjligheten att avsätta obeskattade medel till framtida underhåll. För att skapa förutsättningar att hålla nere hyrorna anser vi också att skattefria underhållsfonder borde möjliggöras, för att finansiera framtida renoveringar. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2017/18:76 av och (båda SD), 2017/18:110 av (SD), 2017/18:1227 av (M), 2017/18:1743 av och (båda SD), 2017/18:2315 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2544 av (M), 2017/18:2930 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2017/18:3328 av (M), 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 21 och 2017/18:3675 av (M). Beskattningen av bostäder är en av de svåra frågorna både för finansiering av nya bostäder och för rörlighet på bostadsmarknaden. Utformningen av reavinstskatt, ränteavdrag, ROT-avdrag, fastighetsskatter och mycket annat är avgörande både som finanspolitiskt och som bostadspolitiskt instrument. Reavinstskatten riskerar att slå mot rörligheten på bostadsmarknaden om den är felaktigt utformad. Men stora vinster på värdeökningar måste kunna beskattas. Därför vill jag se en förändring av reavinstskatten så att man minskar de negativa effekterna på rörligheten, som man kan behålla skattebasen. Dagens skattesystem gynnar en snabbt ökande bostadsbelåning med en överhettad bostadsmarknad i många städer. Risken finns att en nedgång drabbar ekonomi hårt. Därför är det angeläget med en bred överenskommelse där bostadsbeskattningen ses över för att gynna långsiktig stabilitet. I en sådan överenskommelse är jag beredd att exempelvis se över ränteavdraget. Ränteavdraget gynnar i praktiken en hög skuldsättning, vilket riskerar att leda till både skeva drivkrafter för den enskilde och problem för statsfinanserna . Det är dock viktigt att inte genomföra snabba förändringar av ränteavdragen, eftersom det kan innebära stora omställnings-problem för hushållen. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 16.