bet · H501KrU5 · 2018-02-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. kultur i hela landet, kultur och hälsa, digitalisering av kulturområdet, biblioteksfrågor och kulturskaparnas villkor. Ett antal yrkanden bereds i förenklad form. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för den nationella kulturpolitiken Kultur i hela landet Kulturens roll för hälsan Kulturellt utbyte med omvärlden Kulturens roll i integrationsprocessen Statistik som stöd för att uppnå de kulturpolitiska målen Bibliotek för barn och unga Nordiska produktionsincitament för film Biografer i hela landet Motioner som bereds förenklat 1.Kultur i hela landet, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Kultursamverkansmodellen, punkt 2 (C) 3.Kulturens roll för hälsan, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Kulturens roll i integrationsprocessen, punkt 5 (M) 6.Kulturens roll i integrationsprocessen, punkt 5 (V) 7.Statistik som stöd för att uppnå de kulturpolitiska målen, punkt 7 (C) 8.Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (M) 9.Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (C) 10.Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (V) 11.Bibliotek för barn och unga, punkt 10 (M) 12.Trygga bibliotek, punkt 11 (SD) 13.Trygga bibliotek, punkt 11 (L) 14.Framtidens filmpolitik, punkt 13 (SD) 15.Nordiska produktionsincitament för film, punkt 14 (SD) 16.Biografer i hela landet, punkt 15 (SD) 17.Biografer i hela landet, punkt 15 (C) 18.Nyskapande kultur, punkt 16 (M) 19.Fond för unga konstnärer, punkt 17 (V) 20.Tillgång till konstnärsateljéer, punkt 18 (V) 21.Svenskbefolkningen i , punkt 20 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kultur i hela landet 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 2 (C) Kulturens roll för hälsan 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6 och 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5. Reservation 3 (M, C, L, KD) Kulturellt utbyte med omvärlden 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 4 (M, C, L, KD) Kulturens roll i integrationsprocessen 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3682 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) 2017/18:700 av i m.fl. (S) yrkande 1. Statistik som stöd för att uppnå de kulturpolitiska målen 2017/18:1501 av Per Lodenius (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (C) 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) 2017/18:199 av (C), 2017/18:747 av m.fl. (S), 2017/18:1502 av och (båda S) och 2017/18:3388 av (SD) yrkandena 1 och 2. Bibliotek för barn och unga 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 11 (M) 2017/18:1740 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) 2017/18:3444 av (M). 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 14 (SD) Nordiska produktionsincitament för film 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 15 (SD) Biografer i hela landet 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 18 (M) Fond för unga konstnärer 2017/18:3883 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 19 (V) 2017/18:3883 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 20 (V) 2017/18:1009 av (KD). 2017/18:3387 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 21 (SD) Motioner som bereds förenklat 2017/18:67 av (SD), 2017/18:219 av (L), 2017/18:938 av (KD), 2017/18:1206 av och (båda C), 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 10 och 11, 2017/18:1731 av m.fl. (SD), 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1734 av m.fl. (SD), 2017/18:1736 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1738 av m.fl. (SD), 2017/18:1740 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1821 av (S), 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 9, 2017/18:2491 av (M), 2017/18:2507 av (M), 2017/18:2968 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 8–10, 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2017/18:3383 av och (båda SD), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 11 och 12, 2017/18:3785 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3883 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (L), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 82 yrkanden från allmänna motionstiden /18 som bl.a. rör kultur i hela landet, kultur och hälsa, digitalisering av kulturområdet, biblioteksfrågor och kulturskaparnas villkor. Ett antal yrkanden bereds i förenklad form. Mål för den nationella kulturpolitiken beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor – främja kvalitet och konstnärlig förnyelse – främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas – främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan – särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. tillämpas kultursamverkansmodellen för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet. Kultursamverkansmodellen innebär att landstingen/regionerna tillsammans med kommunerna och i samråd med civilsamhälle och kulturskapare tar fram regionala kulturplaner som sedan bildar underlag inför statens beslut om medfinansiering. Medlen fördelas av (). Ambitionen är bl.a. att modellen ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen inspirerar och vägleder den regionala kulturpolitikens inriktning. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Medlen får användas till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: – professionell teater-, dans-, och musikverksamhet – museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete – biblioteks-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet – professionell bild- och formverksamhet – regional enskild arkivverksamhet – främjande av hemslöjd. har anslagets ändamålsbeskrivning utökats till att omfatta museernas kulturmiljöarbete och professionell bild- och formverksamhet medan ändamålet konst- och kulturfrämjande verksamhet har tagits bort. Kultur i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultur i hela landet med hänvisning till befintliga uppdrag till berörda myndigheter inom utgiftsområde 17. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3068 yrkande 7 anför m.fl. (M, C, L, KD) att bör ges i uppdrag att stärka de nationella institutionernas arbete över hela . I motion 2017/18:3819 yrkande 6 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) att regeringen ser över möjligheterna för de nationella kulturinstitutionerna att sprida sin verksamhet i hela landet För att uppnå de kulturpolitiska målen ska kulturpolitiken bl.a. främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Utskottet noterar att omfattande arbete görs för att kultur ska vara tillgänglig för fler runt om i landet. Bland annat har myndigheterna inom kulturområdet samt Operan, , och Unga i uppdrag att tillsammans med andra aktörer verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet och har en viktig roll för att främja kulturens utveckling och tillgänglighet. ska bl.a. verka för samordning av och effektivitet i de statliga åtgärderna för att på så sätt främja utvecklingen av kulturverksamheten. Utskottet noterar även i sammanhanget att har ett samlat ansvar för museifrågor och ska, i dialog med , redovisa till regeringen hur museilagen (2017:563) tillämpas. Likaså har bidragen till det civila samhället förstärkts för att stödja den ideella sektorns insatser inom kulturarvsområdet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3068 (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3819 (C) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kultursamverkans-modellen och nationellt kulturhuvudstadsår med hänvisning till pågående översyn och utskottets tidigare behandling. Jämför reservation 2 (C). I motion 2017/18:3819 yrkande 2 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla kultursamverkansmodellen och inrätta ett nationellt kulturhuvudstadsår. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill motionärerna stärka och utveckla kultursamverkansmodellen så att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. För att skapa ytterligare nationellt och internationellt intresse för kulturliv vill motionärerna inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår så att även mindre städer får uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. Utskottet har tidigare välkomnat departementsskrivelsen Kultursamverkan för ett som håller ihop (Ds 2017:8) där regeringen bl.a. uppmärksammar de slutsatser som kulturutskottet gjorde i sin uppföljning av kultursamverkansmodellen (2015/16:RFR4 Är samverkan modellen? Utskottet tycker att det är mycket glädjande att regeringen nu gett Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av hur kultursamverkansmodellen följs upp och utvärderas på regional och nationell nivå. Uppdraget ska redovisas senast . Utskottet ser fram emot att ta del av förslagen om hur en mer ändamålsenlig och effektiv uppföljning kan uppnås utifrån de regionala kulturplanernas prioriteringar och de nationella kulturpolitiska målen. Utskottet har tidigare uttryckt uppfattningen att långsiktiga satsningar ger bättre förutsättningar för att utveckla och uppmärksamma kulturlivet i mindre städer än vad ett kulturhuvudstadsår kan göra. 2015/16:KrU10 och 2016/17:KrU5). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2017/18:3819 (C) yrkande 2. Kulturens roll för hälsan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kultur och hälsa och kultur på recept med hänvisning till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6 föreslår motionärerna en strategi för att ta till vara erfarenheterna av kultur och hälsa samt kultur på recept. Liknande förslag förs fram i motion 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 4. Motionärerna menar att det är viktigt att stödja forskning om kulturens betydelse för hälsan och att regeringen bör utvärdera resultaten av den tidigare alliansregeringens satsningar inom området kultur och hälsa och lägga fram förslag på hur arbetet kan utvecklas. I samma motion anför motionärerna att konceptet kultur på recept bör fortsätta att utvecklas och föreslår att den försöksverksamhet som initierades av den dåvarande alliansregeringen inkluderas i utvärderingen av satsningarna inom området kultur och hälsa (yrkande 5). Utskottet har riktat tillkännagivanden till regeringen om kulturens roll för hälsan, senast i betänkande 2016/17:KrU5 (rskr. 2016/17:157), och i sammanhanget även behandlat frågan om kultur på recept. Utskottet tycker därför att det är glädjande att se att regeringen gett i uppdrag att, i dialog med bl.a. och , se över hur det strategiska arbetet med att utveckla en ökad samverkan mellan kultur- och hälsoområdet bedrivs i samtliga län. Utskottet välkomnar att översynen ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet och att såväl de kulturpolitiska målen som det övergripande målet för folkhälsopolitiken – en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145), ska leda arbetet med att studera kulturens roll såväl i det förebyggande folkhälsoarbetet som i främjandet av kulturens roll inom hälso- och sjukvården. Utskottet menar att angreppssättet ger goda förutsättningar för att få en bred bild av hur kunskapsutbyte och samverkan kan vidareutvecklas mellan lokala, regionala och nationella aktörer. Det är också glädjande att se att regeringen lyfter fram kultur och hälsa som ett växande kunskapsfält i de nordiska länderna inom ramen för ordförandeskap i 2018. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3068 (M, C, L, KD) yrkande 6 och 2017/18:3072 (M) yrkandena 4 och 5. Kulturellt utbyte med omvärlden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturellt utbyte med omvärlden med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). m.fl. (M) föreslår i motion 2017/18:3070 yrkande 10 att regeringen ska utreda hur staten kan underlätta internationell spridning av kultur. Motionärerna menar att den svenska kulturen hjälper till att skapa kontaktytor och exponering för enskilda utövare och att arbetet med att inkludera kultur i marknadsföringen av exportlandet kan utvecklas. I motion 2017/18:3819 yrkande 4 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) ett tillkännagivande till regeringen om att öka det kulturella utbytet med övriga världen. Motionärernas förslag på sådana kontakter är samarbete med vänorter samt ökad aktivitet via och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. I motion 2017/18:1911 yrkande 3 vill m.fl. (L) att ska öka sitt engagemang i det internationella kultursamarbetet. Motionärerna anför att ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt eftersom denna öppenhet och mångfald är avgörande för välstånd och för vår kreativitet och kulturella kraft. Utskottet kan konstatera att samtliga myndigheter på kulturområdet enligt sina instruktioner har till uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Därtill ska flertalet kulturmyndigheter, däribland , och folkminnen, Myndigheten för tillgängliga medier och samt redovisa vilka insatser de gör inom kulturområdet för att bidra till global hållbarhet, Agenda 2030. Utskottet har tidigare nämnt att i samarbete med –2018 utlyser årliga medel för professionella aktörer som verkar för att främja svensk kulturexport av litteratur och dramatik, scenkonst samt bild- och formkonst (bet. 2015/16:KrU10). Exempel på insatser som beviljats medel är provöversättningar av barnlitteratur för att undersöka nya marknader och resor till olika konst-, smyckes- och litteraturmässor. Utskottet vill i sammanhanget också nämna regeringens exportstrategi där avsatts –2019 för ett uppdrag till Visit att utveckla och stärka den internationella marknadsföringen av som designland. Syftet är att öka exporten av designprodukter och tjänster samt att få fler att resa till för att uppleva och konsumera svensk design. Mot bakgrund av pågående insatser avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1911 (L) yrkande 3, 2017/18:3070 (M) yrkande 10 och 2017/18:3819 (C) yrkande 4. Kulturens roll i integrationsprocessen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturens roll i integrationsprocessen med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 5 (M) och 6 (V). m.fl. (M) föreslår i motion 2017/18:3071 yrkande 10 att regeringen ska utreda hur kulturens roll i integrationsprocessen kan stärkas. Motionärerna anför att filmer, utställningar och litteratur öppnar vägar för nyanlända att förstå det som ibland kallas för världens modernaste land och att regeringen därför bör initiera ett arbete där svensk kultur tidigt finns med i integrationsprocessen. I motion 2017/18:3682 yrkande 7 begär m.fl. (M) att bibliotekens arbete med barns och ungdomars integration ska stärkas. m.fl. (V) anför i motion 2017/18:3603 att regeringen bör ge en eller flera myndigheter inom kultursektorn ett utpekat ansvar för integrationspolitiken (yrkande 2). I samma motion anför motionärerna att regeringen bör utveckla mångfaldsuppdraget genom att formulera inriktningsmål för integrationspolitikens genomförande på kulturområdet (yrkande 3). Utskottet kan konstatera att kulturpolitiken ska främja såväl internationellt som interkulturellt utbyte och samverkan för att bidra till målen att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. är en central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet, och såväl dess verksamhet som dess bidragsgivning ska genomsyras av ett mångfaldsperspektiv. ansvarar bl.a. för satsningen Äga rum (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:85 och bet. 2016/17:KrU5). Här vill utskottet också lyfta fram samarbete med , Kommuner och Landsting, Kultur i Väst och för att få till stånd ett nationellt erfarenhetsutbyte kring arbetssätt som stärker nyanlända i bl.a. , och Skapande skola. Vad gäller bibliotekens arbete med barns och ungdomars integration vill utskottet hänvisa till bestämmelserna i bibliotekslagen (2013:81) att bibliotek i det allmänna biblioteksväsendet ska ägna särskild uppmärksamhet åt de nationella minoriteterna och personer som har annat modersmål än svenska, bl.a. genom att erbjuda litteratur på de nationella minoritetsspråken, andra språk än de nationella minoritetsspråken, svenska och lättläst svenska. fick även medel (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) för att förstärka folkbibliotekens och den regionala biblioteksverksamhetens insatser för människor som kommit till . Biblioteken erbjuder bl.a. ungdomsguider med annat modersmål än svenska som vägleder nyanlända besökare på biblioteken, förstärker medieutbudet på andra språk än svenska, justerar bokbussars rutter så att de kan besöka flyktingboenden, erbjuder språk- och läxhjälp tillsammans med volontärer och anordnar sagostunder på olika språk. Utskottet noterar också att driver ett expertnätverk för bibliotekens arbete med mångspråk och nyanlända. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram de beslutade medlen till och motiverande insatser gentemot utrikesfödda kvinnor, språkträning och samhällsinformation för nyanlända samt uppsökande verksamhet för att öka föräldrars delaktighet i sina barns lärande. Likaså har medel anslagits för en fördjupad förstudie om Rörelsernas museum i (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17, bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3071 (M) yrkande 10, 2017/18:3603 (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3682 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hbtq och kulturen med hänvisning till pågående arbete. I motion 2017/18:700 yrkande 1 föreslår i m.fl. (S) att de kulturpolitiska målen tydligt ska främja kulturverksamheter som speglar, berör eller inbegriper hbtq+-personer och hbtq+-personers livsvillkor. Motionärerna anför att kulturen har stor kraft att påverka attityder och värderingar, öka kunskap och förståelse och skapa insikt. Samhällets ansvar är att skapa förutsättningar också för de kulturyttringar som ligger utanför heteronorm kvinnofientlighet och som skiftar i andra färger än huvudfåran. Utskottet kan konstatera att och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) –2017 var två av fyra strategiska myndigheter inom ramen för regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. ska utvärdera uppnådda resultat och effekter av satsningen utifrån syftet att stärka hbtq-personers situation i . har även i uppdrag att integrera ett hbtq-perspektiv i sin ordinarie verksamhet och ska vid behov koordinera sina insatser tillsammans med , , Folkhälsomyndig-heten och MUCF. Utskottet vill inte föregripa bedömning av strategins effekter och avstyrker därmed motion 2017/18:700 (S) yrkande 1. Statistik som stöd för att uppnå de kulturpolitiska målen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om underlag och statistik för att uppnå de kulturpolitiska målen med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (C). Per Lodenius (C) yrkar i motion 2017/18:1501 att underlag och statistik tas fram vad gäller folkbildningens, amatörkulturens och samlingslokalernas vikt för att nå de kulturpolitiska målen (yrkande 1) och statistik för tillgänglighet till kultur för personer med funktionsnedsättning för att nå de kulturpolitiska målen (yrkande 2). Utskottet instämmer i att statistiska uppgifter är ett viktigt kvantitativt underlag för att analysera måluppfyllelsen utifrån de indikatorer och bedömningsgrunder som formulerats för olika delområden. Utskottet har tidigare välkomnat arbete med att utveckla sin resultatredovisning till och noterade i sammanhanget bedömning att kvantitativa mått bör kompletteras med analyser och utvärderingar för att bidra till analys av måluppfyllelsen inom kulturpolitiken (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:KrU1). () har ansvar för att samordna och stödja systemet för den officiella statistiken som regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Myndigheten för kulturanalys (Myka) är en av de 27 myndigheter i som är ansvariga för den officiella statistiken som ska vara objektiv, dokumenterad och kvalitetsdeklarerad. Myka ansvarar för fyra statistikområden: museer, samhällets utgifter för kultur, studieförbund och kulturmiljövård. Myndigheten ska också utveckla den officiella statistiken till att innefatta bild och form samt scenkonst och genomföra återkommande kulturvaneundersökningar. Utskottet konstaterar att myndigheterna inom kulturområdet ska redovisa de åtgärder som vidtagits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och hur insatser för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har fått genomslag i verksamheten. Det är glädjande att se att Myndigheten för delaktighet gör bedömningen att den grundläggande tillgängligheten, som bl.a. handlar om funktionshindersperspektivet i myndigheternas planering, är god för flertalet av myndigheterna inom kulturområdet. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2017/18:1501 (C) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om digitalisering av kulturområdet med hänvisning till de insatser som görs på området. Jämför reservation 8 (M), 9 (C) och 10 (V). I motion 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 6 vill motionärerna se en ökad tillgänglighet till kultur genom digital teknik; bl.a. pekar man på möjligheten att nå nya grupper med hjälp av digital teknik. Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2017/18:3819 att det är viktigt att främja ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar. Möjligheten att både ta del av och själv skapa kultur genom digital teknik måste tas till vara, t.ex. den framgångsrika svenska branschen för dataspels- och apputveckling (yrkande 1). I motionens yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om förutsättningar för ett kulturliv i världsklass. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag anser motionärerna att det är viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU.