bet · H501SoU14 · 2018-03-15 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör regeringen utan dröjsmål återkomma till med ett förslag som möjliggör förenklad biståndsprövning för äldre i vissa fall. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 23 reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). I en reservation (S, MP) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Digital teknik och innovationer Motioner som bereds förenklat 1.Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (M, SD, L) 2.Äldreomsorgens organisation, punkt 1 (V) 3.Ersättningssystem, punkt 2 (M) 4.Hemtjänst för äldre asylsökande, punkt 3 (V) 5.Särskilt boende, punkt 4 (SD) 6.Särskilt boende, punkt 4 (V) 7.Särskilt boende, punkt 4 (KD) 8.Parboendegarantin, punkt 5 (M, SD) 9.Förenklad biståndsprövning, punkt 7 (S, MP) 10.Förenklad biståndsprövning, punkt 7 (V) 11.Undersköterskor inom äldreomsorgen, punkt 8 (M) 12.Undersköterskor inom äldreomsorgen, punkt 8 (V) 13.Utbildning och kompetens, punkt 9 (M) 14.Utbildning och kompetens, punkt 9 (SD) 15.Utbildning och kompetens, punkt 9 (V) 16.Kunskap om demens, punkt 10 (M) 17.Anhörigstöd, punkt 11 (M, SD) 18.Anhörigstöd, punkt 11 (V) 19.Digital teknik och innovationer, punkt 12 (M) 20.Nutrition och måltider, punkt 13 (SD) 21.Nutrition och måltider, punkt 13 (V) 22.Sociala aktiviteter, punkt 15 (M) 23.Sociala aktiviteter, punkt 15 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 40 och 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, L) Reservation 2 (V) 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 41. Reservation 3 (M) Hemtjänst för äldre asylsökande 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 4 (V) 2017/18:874 av m.fl. (S), 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2017/18:3297 av m.fl. (S), 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 43. Reservation 8 (M, SD) Sammanboendeform mellan studenter och seniorer 2017/18:1476 av (-). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen utan dröjsmål bör återkomma till med ett förslag som möjliggör förenklad biståndsprövning för äldre i vissa fall och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 36, 2017/18:3651 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 8 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 9 (S, MP) Reservation 10 (V) 2017/18:2141 av och (båda S), 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 11 (M) Reservation 12 (V) 2017/18:771 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 46 och 47 samt 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 53. Reservation 16 (M) 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 56 och 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 17 (M, SD) Reservation 18 (V) Digital teknik och innovationer 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 57–59. Reservation 19 (M) 2017/18:935 av (S), 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2884 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) 2017/18:2575 av och (båda S). 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 22 (M) Reservation 23 (SD) 2017/18:591 av (S). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C), (S), (SD), (L), (V), (S), (S), (M), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet omkring 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Av dessa behandlas knappt 60 yrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Vid utskottets sammanträde informerade den särskilda utredaren utskottet om slutbetänkandet Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om organisationen av äldreomsorgen, ersättningssystem och hemtjänst för äldre asylsökande. Jämför reservation 1 (M, SD, L), 2 (V), 3 (M) och 4 (V). I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att sammanställa och analysera projekt och goda exempel inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att det kan gälla kommuner där äldreboenden valt att prioritera äldres möjligheter att i sällskap komma ut i friska luften, samt kommuner där äldreboenden valt att prioritera kvaliteten i måltiderna till de äldre. I yrkande 41 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att ta fram hälsofrämjande och moderna ersättningssystem som sätter den äldre i centrum. I kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utvecklas former för att samla in och sprida nationella data om effektiva metoder, organisatoriska modeller och arbetssätt för vård av äldre. I yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör se över ett förtydligande i den rättsliga regleringen om ansvaret för hemtjänst för äldre asylsökande. Bakgrund och pågående arbete Jämförelser inom äldreomsorgen och hemsjukvården genomför, delvis i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL), olika jämförelser inom äldreomsorgen och hemsjukvården. Följande jämförelser riktar sig i första hand till beslutsfattare och verksamhetsansvariga: – Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård: en årlig undersökning där sammanlagt ca 5 000 hemtjänstverksamheter och särskilda boenden besvarar frågor om sin verksamhet. Syftet med undersökningen är att stimulera till kunskaps- och verksamhetsutveckling för att främja en jämlik socialtjänst och hemsjukvård med god kvalitet, bl.a. genom jämförelser och transparens. – Öppna jämförelser av äldreomsorg och hemsjukvård: resultat som främst baseras på den enkät som skickas ut till alla kommuner samt stadsdelar i , och . Här kan man jämföra äldreomsorgen med andra verksamhetsområden inom . – Öppna jämförelser – Vård och omsorg om äldre: en årlig rapport som presenterar indikatorbaserade jämförelser redovisade per län och kommun. Rapporten ger en bred bild av vården och omsorgen om äldre. Fokus i rapporten ligger på indikatorer som belyser den sammanhållna vården och omsorgen. I jämförelseverktyget kan man göra jämförelser på läns-, kommun- och stadsdelsnivå. – Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? : en enkät som skickas till alla äldre som har hemtjänst eller som bor i särskilt boende. I enkäten kan de tycka till om kvaliteten på den omsorg de får. Resultat från undersökningen presenteras för som helhet (län och kommuner ned till minsta verksamhetsnivå). och lämnar även stöd i form av t.ex. vägledningar för kommuner och enskilda verksamheter, webbutbildningar samt kvalitetsregister med information som verksamheterna kan använda för att förbättra vården och omsorgen om äldre. publicerade och med öppna jämförelser – Vård och omsorg om äldre – Jämförelser –2016. Rapporten är en specialutgåva för att uppmärksamma att öppna jämförelser av vården och omsorgen om äldre publicerats . Rapporten visar på utvecklingen av kvaliteten i vården och omsorgen om äldre genom ett antal utvalda indikatorer och bakgrundsmått. publicerade och omsorg om äldre – Lägesrapport . Av rapporten framgår bl.a. att allt fler personer som är eller äldre och som har större behov av vård och omsorg bor kvar i det ordinära boendet. Detta är en ökning som dock har stannat av . Vidare framgår att majoriteten av de som har äldreomsorg tycker att den är bra. Fler kommuner än bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre. Inom SKL arbetar man med Kommunens Kvalitet i Korthet, vilket är ett nationellt projekt som omfattar ca 260 kommuner (). SKL vill genom projektet sprida kännedom om framgångsrika arbeten och erfarenheter i kommuner. Ett av områdena innehåller exempel på erfarenheter och arbete kring kommunens effektivitet inom äldreomsorg. Området och måtten handlar om att få kunskap om kommunens särskilda boenden och hemtjänst, som t.ex. kvalitetsaspekter, som har stor betydelse för de äldre inom de särskilda boendena, kostnader för en plats i kommunens särskilda boenden, kunskaper om hur de äldre värderar sitt boende samt omsorgs- och serviceutbud inom kommunens hemtjänst. Enligt en inventering som SKL genomförde bland landets kommuner 2017 är det inom som flest kommuner infört valfrihetssystem (, Ersättningssystem i hemtjänst 2017). Kommunerna har valt olika modeller för sina valfrihetssystem. De kan omfatta serviceinsatser, omvårdnadsinsatser, hemsjukvård och delegerad hemsjukvård var för sig eller i kombination. Ersättningen är oftast baserad på en analys av vad den egna verksamheten kostar, men andra faktorer har också betydelse, som prisnivån i andra kommuner i regionen, marknadssituationen, effektiviseringskrav och politiska prioriteringar. Ersättningsmodell väljs utifrån lokala förutsättningar och prioriteringar. För att skapa rättvisa ekonomiska villkor differentieras ersättningen till utförarna utifrån olika faktorer, t.ex.: – typ av tjänst som service, omvårdnad, hemsjukvård – tidsdifferentiering: dag, kväll, natt, helg – tätort eller glesbygd – egen eller privat regi. Det är en stor spridning mellan kommunernas ersättning. var genomsnittet för omvårdnadsinsatser , men den varierar mellan och . Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) Regeringen beslutade att tillsätta en delegation med uppdrag att bl.a. analysera och föreslå hur styrningen av välfärdstjänster i offentlig sektor (kommuner och landsting) kan utvecklas för att i större omfattning ta till vara medarbetares kompetens och erfarenhet, för att därigenom bidra till större kvalitet för medborgare och företag (dir. 2016:51, dir. 2017:119). presenterade Tillitsdelegationen delbetänkandet SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsfrihet? I delbetänkandet kartlägger Tillitsdelegationen ersättningsmodellernas styrande effekter i hälso- och sjukvård samt socialtjänst. Utredningen presenterar de ersättningsmodeller som är mest aktuella i och diskuterar sedan deras betydelse för möjligheten att tillvarata medarbetarnas kompetens och förmåga och därigenom bidra till en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och innovativ välfärd av hög kvalitet. Utredningen ska redovisa de återstående delarna av uppdraget enligt det ursprungliga direktivet . De nya delarna av uppdraget ska redovisas i en slutrapport . Vem ansvarar för att ge bistånd i form av hemtjänst till asylsökande? SKL har tagit fram promemorian Vem ansvarar för att ge bistånd i form av hemtjänst till asylsökande? (dnr 16/00057, pm uppdaterat ). I promemorian har SKL försökt besvara frågan om det är eller kommunerna som är ansvarig för att ge sådant bistånd till asylsökande som är i behov av det, genom att göra en tolkning av bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. SKL gör sammanfattningsvis tolkningen att det är som är ansvarig för att tillgodose behovet av hemtjänst till asylsökande. Regelverket är dock inte helt tydligt. SKL anser att det är viktigt att frågor om sociala insatser till asylsökande klargörs genom vägledande domstolsavgöranden eller ändringar i lagstiftningen. Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) lämnade Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03) sitt betänkande Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) till regeringen. I betänkandet föreslår utredaren bl.a. att regeringen skyndsamt ser över om det krävs förtydliganden i den rättsliga regleringen vad gäller ansvaret för äldre personer som är asylsökande och behöver hemtjänst. Enligt utredaren är det olyckligt att det är oklara ansvarsförhållanden mellan och den kommun där den asylsökande bor i väntan på beslut om ansökan om uppehållstillstånd. Utredarens förslag bereds inom . Av regeringens propositionsförteckning, daterad , framgår att regeringen avser att lämna en proposition om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen . Utredningen socialtjänst (S 2017:03) Utredningen socialtjänst (S 2017:03) tillsattes av regeringen (dir. 2017:39). En särskild utredare ska göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbaserade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme att ta till vara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och att fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för staten eller kommunerna. Syftet med uppdraget är bl.a. att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att och genomför en rad olika jämförelser inom äldreomsorgen och hemsjukvården som i första hand riktar sig till beslutsfattare och verksamhetsansvariga. och lämnar även stöd som verksamheterna kan använda för att förbättra vården och omsorgen om äldre. Utskottet anser att detta arbete är av stor vikt för att sprida kännedom om de erfarenheter som finns i kommuner. Vidare noterar utskottet att förslagen i betänkandet SOU 2017:21 bereds inom . Utskottet anser inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2017/18:3421 (M) yrkande 40 och 2017/18:3593 (V) yrkande 1. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottet anser inte att något initiativ från är nödvändigt med anledning av motion 2017/18:3421 (M) yrkande 41 om ersättningssystem. Motionsyrkandet bör avslås. Motion 2017/18:3593 (V) yrkande 9 tar upp den rättsliga regleringen om ansvaret för hemtjänst för äldre som är asylsökande. Denna fråga behandlas även i betänkandet SOU 2017:21 som enligt vad som framgår ovan bereds inom . Utskottet anser att det inte är nödvändigt med något initiativ med anledning av motionen. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilt boende, om parboendegarantin och om en sammanboendeform mellan studenter och seniorer. Jämför reservation 5 (SD), 6 (V), 7 (KD) och 8 (M, SD). I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 44 föreslås ett tillkännagivande om vite för sent verkställande av beslut om plats på särskilt boende. I kommittémotion 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att verka för att lämplig myndighet får i uppdrag att kartlägga om det finns skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall ligger bakom dessa skillnader. I uppdraget bör vidare ingå att kartlägga om det finns skillnader mellan kvinnor och män i möjligheten att få plats i särskilt boende. Kartläggningen bör också innefatta om kommunernas ekonomi har någon betydelse. I kommittémotion 2017/18:3593 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att det bör utredas hur såväl befintliga bostäder som de som byggs kan möjliggöra för äldre personer att lättare klara sig själva, fortsätta odla sina intressen och ha ett socialt nätverk. I yrkandena 6 och 7 föreslås tillkännagivanden om att regeringen bör genomföra en kartläggning av skillnader i beslut om bistånd till särskilt boende mellan kommunerna och orsaker till dessa och att man i en sådan utredning också bör titta särskilt på livssituationen för personer som har fått avslag på ansökan om särskilt boende där huvudorsaken till ansökan varit oro, ångest eller ensamhet. I studien bör också ingå att undersöka i vilken mån andra insatser beviljats dessa personer samt om dessa insatser i så fall visat sig ändamålsenliga och hur den äldre personens möjlighet till delaktighet och inflytande tagits till vara. I motion 2017/18:874 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om möjlighet till plats på särskilt boende för äldre. Motionärerna anför att regeringen bör överväga ett förtydligande i lagstiftningen så att äldre människor som inte klarar sig själva och känner oro och otrygghet får större möjlighet till plats på särskilt boende, oavsett bostadsort. Ett liknande yrkande framförs i motion 2017/18:3297 av m.fl. (S). I kommittémotion 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 43 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av effekter och resultat av parboendegarantin. Samboendeform mellan studenter och seniorer I motion 2017/18:1476 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till en samboendeform mellan studenter och seniorer. Motionären anför att man i andra länder erbjuder studenter en plats på ett äldreboende, där studenten får gratis boende i utbyte mot att han eller hon bistår den äldre med daglig hjälp. Motionären anför att ett liknande projekt i en svensk studentstad bör utredas och utvärderas. Socialtjänstlagen (2001:453) Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. ska enligt 5 kap. 5 § SoL verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Vidare ska den äldre personen, så långt som möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Av 4 kap. 1 c § SoL framgår att för den som har beviljats eller beviljas bistånd i form av boende i en sådan särskild boendeform som avses i 5 kap. 5 § SoL ska det ingå i en skälig levnadsnivå att kunna sammanbo med make eller sambo. Detta gäller under förutsättning att paret varaktigt har sammanbott eller, om den ena parten redan bor i ett sådant boende, att paret varaktigt har sammanbott. Detta gäller oavsett om maken eller sambon har behov av boende i särskild boendeform. Av 16 kap. 6 a § framgår att en kommun som inte inom skälig tid tillhandahåller bistånd enligt 4 kap. 1 § som någon är berättigad till enligt ett beslut av socialnämnden, ska åläggas att betala en särskild avgift. Detsamma gäller en kommun som inte inom skälig tid på nytt tillhandahåller biståndet efter det att verkställigheten av ett sådant beslut avbrutits. Av 16 kap. 6 b § framgår att den särskilda avgiften fastställs till lägst och högst . Frågor om särskild avgift prövas efter ansökan av Inspektionen för vård och omsorg av den förvaltningsrätt inom vars domkrets kommunen ligger (16 kap. 6 c §). Förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt 1 § förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer är syftet med stödet att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Stödet lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till en byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Bakgrund och pågående arbete trädde förordningen om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer i kraft. Stödet syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Förordningen innehåller nya regler jämfört med den förordning som reglerade investeringsstödet –2014. Några ändringar är att begreppet ”trygghetsbostäder” har ersatts med hyresbostäder för äldre, att åldersgränsen sänkts från 70 till och att den som får bidraget förbinder sig att upplåta bostäderna jämfört med i den gamla förordningen. Med hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden avses bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation som främjar gemenskap och trygghet. I eller i anslutning till sådana bostadslägenheter och utrymmen ska det finnas personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider eller ska det finnas tillgång till andra gemensamma tjänster. Stödet betalas ut till fastighetsägaren och kräver inte i sig någon kontakt med kommunen. avsattes , avsattes ytterligare och har totalt avsatts till investeringsstödet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9, bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) lämnade Utredningen om nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03) sitt betänkande Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer (SOU 2017:21) till regeringen. I betänkandet föreslår utredaren bl.a. att regeringen ska ge i uppdrag att kartlägga om det finns skillnader mellan kommunerna vad gäller riktlinjer och tillämpning för att bevilja bistånd till särskilt boende och vilka orsaker som i så fall ligger bakom dessa skillnader. I uppdraget bör vidare ingå att kartlägga om det finns skillnader i möjlighet att få plats i särskilt boende mellan kvinnor och män eller beroende på socioekonomiska villkor, etnicitet, hbtq, funktionsnedsättning eller om man tillhör det samiska folket eller övriga nationella minoriteter. Kartläggningen bör också innefatta om kommunernas ekonomi har någon betydelse. föreslås också kartlägga antal och andel bifall och avslag, vilka motiv som anges i besluten vid avslag på ansökningar om särskilt boende, i vilken omfattning avslag överklagas och om det finns socioekonomiska skillnader och könsskillnader när det gäller vilka som överklagar, samt om besluten ändras av domstolarna och domstolarnas skäl. Regeringen föreslås även ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att göra en studie av livssituationen för personer som har ansökt om plats i särskilt boende där huvudorsaken varit oro, ångest och/eller ensamhet, men fått avslag på ansökan om särskilt boende. I studien bör också ingå att undersöka i vilken mån andra insatser beviljats dessa personer samt om dessa insatser i så fall visat sig ändamålsenliga och hur den äldre personens möjlighet till delaktighet och inflytande tagits till vara.