bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — Företag och privatpersoner drabbas av taxeringsbeslut som de aldrig hade kunnat förutse. När går tillbaka i tiden och ändrar sina beslut, eller tillämpar nya regeltolkningar på tidigare förhållanden, blir resultatet stora skatteskulder. Det finns exempel där lagen inte har ändrats och det heller inte kommit ett nytt domstolsavgörande som ligger till grund för en ny skattesituation, utan förändringen har motiverats av att har bestämt sig för att tillämpa ett tidigare avgörande på ett annorlunda sätt. Genom nya bedömningar, trots identiska förutsättningar, äventyras förutsebarheten och därmed hushållens ekonomi. Vi vill därför att regeringen utreder möjligheterna att begränsa möjligheter att fatta beslut retroaktivt sedan tolkningen av skatteregler har förändrats men inga nya omständigheter framkommit i det enskilda fallet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Minskad skatteadministration, punkt 7 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. En företagare i har ett mycket stort antal regelverk att ta hänsyn till och en uppsjö av myndighetskontakter att sköta. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 9 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3 och 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 5, 2017/18:491 av (L), 2017/18:827 av och (båda S), 2017/18:1436 av (M) och 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Det är genom arbete och företagande som resurser och välstånd byggs. är det genom att beskatta de aktiviteter som genererar resurser som vi drar in en överväldigande majoritet av resurserna till det offentliga. Detta blir ett problem, för när vi tar resurser från personer i förhållande till det ekonomiska värde de skapat så kommer vi att få mindre värdeskapande. Ett effektivt skattesystem är ett sådant som lyckas dra in tillräckligt med skatteintäkter med minsta möjliga negativa effekt på värdeskapandet. Där är vi inte . Det svenska skattesystemet uppmuntrar inte till arbete och företagande i tillräckligt hög grad. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att belysa och övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 9 (V) av Momodou Jallow (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:404 av och (båda L) yrkande 5, 2017/18:491 av (L), 2017/18:827 av och (båda S), 2017/18:1436 av (M) och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3. har lagt fram förslag till om att skapa tydligare villkor för F-skatt. Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. I utvärderingen är det tydligt att anser att det finns arbetsgivare som använder sig av personer med F-skatt i stället för att anställa i syfte att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. Jag anser därför att det ska krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Kravet på fler än en uppdragsgivare skulle minska risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. har begärt att det förändrade näringsbegreppet bör utvärderas och därvid anfört att ett regelverk som beaktar antalet uppdragsgivare är ett bra mått på huruvida en person med F-skatt är beroende av sina uppdragsgivare och om någons uppdrag innebär ”inordning i dennes verksamhet”, som lagen uttrycker det. Något lagförslag med den innebörden har dock ännu inte presenterats. Det är vidare viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilde konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Detta bör gälla de uppdragstagare som debiterar under en viss summa i skatt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ung Företagsamhet, punkt 10 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3720 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2017/18:157 av (L) yrkande 3. Företagen utgör motorn i ekonomi. För framtida tillväxt är det avgörande att vi har företag som tar risker och prövar nya idéer. För att detta ska kunna förverkligas behöver trösklarna till att starta företag sänkas. Kännedomen om hur man startar och driver företag måste öka. Ung Företagsamhet (UF) är här ett utmärkt verktyg för att främja kreativitet och entreprenörskap, men framför allt underlättar det för att gå från en idé till att förverkliga den. Forskning kring UF-företagande tyder på att de som provar på det i större utsträckning senare i livet startar eget företag och får högre lön än jämförbara elever som inte startat UF-företag. Att elever utbildas i entreprenörskap har därmed ett stort samhälleligt intresse. erbjuds inte alla elever möjligheten att starta ett UF-företag. Vi menar att många fler borde få denna möjlighet. Detta är särskilt viktigt för socioekonomiskt svaga grupper för vilka trösklarna till att starta företag är särskilt höga. måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomarna byggt upp under sitt UF-företagande och innebär ett avbräck för de ungdomar som vill ta sitt entreprenörskap till en ny nivå med F-skattsedel. Eftersom inte kan använda F-skatt försvåras kraftigt möjligheten att sälja tjänster genom UF-företaget. bör få i uppdrag att se över möjligheten till en snabb övergång från till F-skattsedel samt förutsättningarna för att sälja tjänster för UF-företag. är de skattemässiga villkoren för att sälja tjänster genom UF-företaget oproportionerligt krångliga. I många fall måste köparen lämna kontrolluppgifter och betala avgifter för en tjänst. Även här behöver förutsättningarna för att driva UF-företag utredas i syfte att förenkla villkoren för att sälja tjänster. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Personligt betalningsansvar, punkt 12 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3630 av (KD). Företagen är jobbmotor och vi måste sträva efter att näringslivet ska kunna verka under goda förutsättningar. Reglerna om personligt betalningsansvar för företrädare för aktiebolag har visat sig leda till att styrelseledamöter kan åläggas ett personligt betalningsansvar på ett sätt som inte framstår som proportionerligt. Sådana konsekvenser kan verka avskräckande på människors vilja att starta och driva företag. Som regel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Personligt betalningsansvar kan dock uppstå för bolagets styrelseledamöter i vissa särskilda fall som regleras i aktiebolagslagen. Reglerna finns för att uppnå en balans mellan bolagets och borgenärernas intressen. När det gäller skatter och avgifter till det allmänna finns därutöver regler om personligt betalningsansvar, s.k. företrädaransvar, i skatteförfarandelagen. För företrädaransvar krävs uppsåt eller grov oaktsamhet. Kunskapen om reglerna om företrädaransvar är bristfällig och har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. gav regeringen i uppdrag att se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och därför bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Regeringen lämnade i uppdrag till Statskontoret att se över vissa delar av skatteförfarandelagen (2011:1244) i fråga om skatterättsligt företrädaransvar. Uppdraget avser dock inte hela företrädaransvaret. Bland annat omfattar inte uppdraget den viktiga aspekten om rekvisiten, dvs. den grova oaktsamheten. Det är anmärkningsvärt. Regeringen bör därför ge ett utökat uppdrag till Statskontoret att utreda hela företrädaransvaret och inte bara begränsade delar. Uppdraget bör redovisas till regeringen . Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Certifierade kassaregister, punkt 13 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:657 av (M), 2017/18:1320 av och (båda M), 2017/18:1896 av Finn och (båda M), 2017/18:2075 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3174 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3643 av och (båda M) och 2017/18:3705 av (M) yrkandena 1 och 2. Sedan reglerna om kassaregister började tillämpas har det framkommit att det finns vissa otydligheter när det gäller hur lagen tolkas och tillämpas. Det har exempelvis visat sig vara svårt att tillämpa reglerna på ett rättssäkert sätt; exempelvis behöver det vara tydligare vad som gäller för att få undantag i lagen om kassaregister, vid ambulerande torg- och marknadsförsäljning och beroende på var, geografiskt, en verksamhet bedrivs. Den lagstiftning som infördes har utvecklats dels via lagstiftning, dels via tolkning och praxis. ändrades reglerna genom lagstiftning på så sätt att en näringsidkare utan fast driftsställe i inte längre ska vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Intentionen bakom ändringen är bra, att det ska vara lika villkor för företag som är verksamma i oavsett om de har fast driftsställe här eller inte. Det är nu reglerna om kassaregister infördes, och det är då inte ovanligt att göra en översyn för att se om det finns behov av eventuella justeringar i reglernas utformning för att underlätta och förtydliga reglernas tillämpning. Sammantaget finns ett behov av en grundläggande utvärdering av lagstiftningen. bör därför ge regeringen till känna att den ska genomföra en översyn av tillämpningen av reglerna i skatteförfarandelagen (2011:1244) som avser kassaregister. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anstånd, punkt 15 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 2–4, 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:2987 av (M). har det uppmärksammats flera fall då enskilda och företag har lidit rättsförluster i skatteprocesser, trots att de slutligen har fått rätt i processerna. Den som enligt beslut har en skatt eller avgift att betala är nämligen skyldig att betala skatten eller avgiften även om beslutet inte har vunnit laga kraft. kan dock bevilja anstånd med betalningen. Om anstånd inte beviljas, innebär det att Kronofogden kan driva in den icke fastställda skulden. Det innebär att företagare måste betala utdömd skuld i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En entreprenör kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. Det bör göras en översyn av anståndsreglerna i skattemål. För att stärka rättssäkerheten inom skattemål bör huvudregeln vara att anstånd ska beviljas. Det bör endast vara i uppenbara fall som anstånd inte beviljas. Som en sista säkerhetsventil bör det införas regler om att utmätt egendom inte får säljas förrän exekutionstiteln har vunnit laga kraft, på samma sätt som gäller för enskilda mål, med de undantag som gäller i enskilda mål. Vidare saknas det hos statistik över anståndsbeslut och hur de står sig i förhållande till det slutliga avgörandet i sak. Detta försämrar möjligheterna att utvärdera hur reglerna om anstånd tillämpas i praktiken, varför statistik bör ses över. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:1983 av (M). Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på dom i skattemål vid förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interrimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatteflykt, punkt 17 (V) av Momodou Jallow (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1148 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 2–5 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 25. Skatteflykt och skattebrott är ett stort samhällsproblem. Det undandrar samhället stora resurser och skadar en fri och rättvis konkurrens. Det ökar också ojämlikheten när skatteuttaget övervältras på andra grupper med lägre inkomster. Det är också allvarligt eftersom det minskar tilliten, sammanhållningen och förtroendet för vårt samhälle och våra myndigheter. har länge krävt att ska få ökade resurser för att motverka skatteflykt och aggressiva skatteupplägg. Det var därför glädjande med det resurstillskott till och på sammanlagt för perioden –2020 som kom överens med regeringen om i budgetpropositionen . , i de s.k. Panamadokumenten, avslöjades det att den Panamabaserade advokatfirman hjälpt mängder med förmögna individer att gömma undan inkomster och förmögenheter via s.k. brevlådeföretag och på så sätt slippa att betala skatt. Brevlådeföretag är företag utan verksamhet som bara finns till namnet. Den vanligaste anledningen till att någon startar ett brevlådeföretag är att man vill dölja inkomster man haft hemma eller utomlands. Regeringen bör se över möjligheterna att förbjuda brevlådeföretag vars enda syfte är skatteplanering. Förslaget om offentlig land-för-land-rapportering har emellertid en rad brister. För det första är omsättningsgränsen väl hög. Endast multinationella företag med en omsättning som överstiger behöver ta fram en land-för-land-rapport. För det andra innehåller förslaget ett kryphål som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra, om denna information är kommersiellt känslig. För det tredje begränsas de multinationella företagens rapporteringsskyldighet till deras verksamhet inom EU och till länder som är uppförda på en s.k. svart lista över skatteparadis. När det gäller företagens verksamheter i länder utanför EU behöver dessa endast rapporteras på en aggregerad nivå. Rapporten om nytt direktiv är nu föremål för s.k. trialog-förhandlingar. Regeringen bör inom ramen för de pågående förhandlingarna om nytt direktiv för offentlig land-för-land-rapportering verka för att gränsvärdet för rapportering sänks, att bestämmelsen som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra slopas och att företagens rapporteringsskyldighet fullt ut ska gälla även i länder utanför EU. har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas i . bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Som stor biståndsgivare bör stötta utvecklingsländerna i att upprätta fungerande strukturer för att kunna driva in skatter samt stödja det civila samhället så att utvecklingsländerna kan agera ”watchdogs” i att utkräva ansvar av politiker och företag. Regeringen bör också undersöka möjligheten att införa ett globalt värdepappersregister. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Skatteflykt, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:1148 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 2–5. Skatteflykt måste förhindras. Slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering, Action Agenda (), innehåller starka ambitioner att förhindra de multinationella företagens skatteflykt från fattiga länder. Vi tycker inte att det förslag som och flera andra länder förespråkar om att ett FN-organ ska etableras för att arbeta med skattefrågor är en god idé. Liberalerna vill i stället se ett verksamt arbete mot skatteflykt och stödjer det arbete som drivs inom för att skapa regler för internationellt verksamma företag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fastighetstaxering, punkt 18 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 53 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:1231 av (M), 2017/18:2264 av (M) och 2017/18:2830 av och (båda M) yrkande 2. var drivande i reformeringen av den statliga fastighetsskatten. Vi vill nu gå vidare genom att helt slopa taxeringsvärdessystemet, vilket är kostnadskrävande och leder till krångel för enskilda småhusägare. Trots att fastighetsskatten bytts mot en fastighetsavgift finns taxeringsvärdessystemet fortfarande kvar. Därmed finns också den struktur kvar som skulle kunna användas för att återinföra det gamla fastighetsskattesystemet. finns liten anledning att behålla taxeringsvärdessystemet, varför vi föreslår att det bör avskaffas. (SOU 2012:52) lämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningen föreslog bl.a. en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken på en byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. anser inte att denna modell är optimal utan vill komplettera den genomförda utredningen i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatteavtal, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2017/18:2520 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1984 av (M), 2017/18:2731 av (M), 2017/18:2756 av (M), 2017/18:2912 av (M) och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 19. Exportindustrin är den motor som skapar förutsättningarna för välfärdsutveckling och genererar de resurser som krävs för att finansiera välfärdens vidmakthållande. Det är därför viktigt att staten tar ansvar för att skapa de förutsättningar som krävs för att den svenska exportindustrin ska kunna utvecklas på ett effektivt sätt, vilket kräver en mängd åtgärder som sammantaget bygger en aktiv och offensiv näringspolitik. En viktig sådan åtgärd är att stärker sina bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet. De brister som finns i tempot med att teckna nya skatteavtal samt att uppgradera och komplettera befintliga skatteavtal gör att förutsättningarna för svensk exportindustris konkurrenskraft försämras för som går. kan långsiktigt tappa stora delar av skattebasen för företagsbeskattning om vi inte ser till att hålla internationellt konkurrenskraftiga skattevillkor för våra internationellt verksamma företag. Det går alltså inte att utesluta att bristerna i arbetet med bilaterala skatteavtal är en del av orsaken till att den ekonomiska utvecklingen i stagnerat. Inom ramen för arbete med ett omfattande åtgärdspaket mot skatteundandragande och vinstförflyttning (BEPS), ett problem som expanderat kraftigt i takt med att globaliseringen utvecklats, har man tagit fram en konvention för ett multilateralt skatteavtal. Detta innebär en rad möjligheter för att minska komplexiteten i skatteavtal och skapa en bättre ordning kring uppdatering av skatteavtal, när det gäller vissa åtgärder inom detta problemområde. har skrivit under ett avtal om att tillämpa konventionen, med vissa inskränkningar, i tillämpliga delar i skatteavtal, och det innebär att befintliga skatteavtal kommer att behöva uppdateras, också på grund av detta tillägg. Vi välkomnar att har tagit detta steg och anser därmed också att regeringen bör dedikera tillräckliga resurser för att fullfölja genomförandet av de nya tilläggen, som kommer att kräva omförhandling av en lång rad skatteavtal. Målet måste vara att ska återta sin position bland de nationer som har bäst villkor i sina skatteavtal, och antalet länder som vi tecknar avtal med måste öka. En tydlig agenda för arbetet och vilka åtgärder som vidtas för att nå målet måste arbetas fram. som detta arbete görs anser vi att regeringen bör ta tillfället i akt att också omförhandla en lång rad gamla och inaktuella delar av många av våra skatteavtal med andra länder. Frågan är så viktig att regeringen bör redovisa statusen på de svenska bilaterala skatteavtalen för . En sådan redovisning bör innehålla skatteavtalens såväl antal som kvalitet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:60 av och (båda KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förändring i betalning av skatter, så det blir tydligt belopp och betalningsdatum och tidsfrister, för varje enskild deklaration, som är i paritet med andra lagar i samhället och tillkännager detta för regeringen.