bet · H501KU37 · 2018-04-11 00:00:00 — Stödstrukturen ska stärka det offentligas dialog med det civila samhället och möjliggöra initiativ och genomförande av dialog och samråd inom de politikområden som regeringen verkar inom. Stödstrukturen ska ha en gemensam styrgrupp som efter behov beslutar om hur dialoger och samråd ska genomföras. Ytterligare paraplyorganisationer kan ansluta till överenskommelsen. Utskottet finner inte skäl att ställa sig bakom det som yrkas i motionen om samverkan med pensionärsorganisationer. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om äganderätten och proportionalitetsprincipen. Jämför reservation 13 (C). (C) föreslår i motion 2017/18:1884 att en genomlysning ska göras av hur äganderätten och brukanderätten beaktas i politiska beslut och hur myndigheterna tillämpar proportionalitetsprincipen. Detta bör enligt motionären göras för att säkerställa att den grundlagsstadgade äganderätten värnas och att proportionalitetsprincipen tillämpas korrekt. I 2 kap. 15 § regeringsformen anges att vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Bestämmelsen fick denna lydelse som inkorporerades i svensk rätt. Den proportionalitetsprincip som kommer till uttryck i bestämmelsen knyter an till artikel 1 i det första tilläggsprotokollet till konventionen som reglerar skyddet för egendom. I den proposition som låg till grund för inkorporeringen underströks att en proportionalitetsprincip har vunnit hävd i svensk rätt (prop. 1993/94:117 s. 39 f.). Krav på proportionalitet finns även i andra föreskrifter i 2 kap. regeringsformen i fråga om den bedömning som ska göras när relativa rättigheter begränsas i lag eller genom annan författning (se t.ex. 20–23 §§). Även om bestämmelserna i första hand riktar sig till lagstiftaren, ska de också beaktas vid tolkning och tillämpning av lagstiftningen (jfr prop. 1975/76:209 s. 39, 99 och 153). En ny förvaltningslag antogs av (prop. 2016/17:180, bet. 2017/18:KU2, rskr. 2017/18:2). Förvaltningslagen (2017:900) träder i kraft . Genom lagen upphävs förvaltningslag. I 5 § i den nya lagen regleras de grundläggande kraven på legalitet, objektivitet och proportionalitet i myndigheternas verksamhet. Bestämmelsen har inte någon motsvarighet lag. Av bestämmelsens tredje stycke framgår att en myndighet får ingripa i ett enskilt intresse endast om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Åtgärden får aldrig vara mer långtgående än vad som behövs och får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. Bestämmelsen ger uttryck för den allmänna proportionalitetsprincip som har utvecklats genom Högsta förvaltningsdomstolens praxis och innebär ett skydd för enskilda intressen mot en ensidig prioritering av det allmännas önskemål vid myndigheternas agerande. Den gäller i all verksamhet som en myndighet bedriver, dvs. vid såväl handläggning av och beslutsfattande i enskilda ärenden som s.k. faktiskt handlande (prop. 2016/17:180 s. 290). Regeringen anför i propositionen om den nya förvaltningslagen (prop. 2016/17:180 s. 290) att bestämmelsen inte ska tolkas alltför vidsträckt. Avsikten är t.ex. inte att ställa något krav på myndigheterna att i detalj väga en från allmän synpunkt angelägen åtgärd mot varje tänkbart motstående enskilt intresse. Kravet på rimlighet innebär att det inte får föreligga ett klart missförhållande mellan det allmänna intresset av ett visst ingripande och den belastning som detta medför för den enskilde. Innan myndigheten väger olika intressen mot varandra, måste den ha tagit ställning till om åtgärden uppfyller principens krav på lämplighet och nödvändighet. Det krävs alltså att myndigheten först prövar om den tilltänkta åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Myndigheten måste också konstatera att åtgärden är det minst ingripande av de alternativ som finns för att uppnå samma resultat. Bestämmelsen avser enligt regeringen inte att hindra myndigheterna från att vidta åtgärder utan att säkerställa att de åtgärder som vidtas är proportionella. har i betänkandet En ny förvaltningslag gjort en sammanställning av Högsta förvaltningsdomstolens praxis när det gäller tillämpningen av proportionalitetsprincipen (SOU 2010:29 s. 176–181). har i sin praxis slagit fast och utvecklat en allmän proportionalitetsprincip i svensk rätt. Utvecklingen av denna princip är direkt kopplad till och , men principen har som utredningen påpekar fått ett vidare tillämpningsområde. Principen har aktualiserats såväl i samband med beslut om olika former av ingripanden, t.ex. förelägganden eller förbud, som i dispenssammanhang och andra situationer där inslaget av maktanvändning från det allmännas sida är mindre påtagligt. De flesta rättsfallen gäller frågor om markanvändning. Tillämpningsområdet tar dock sikte på samtliga förvaltningsområden. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ till en sådan genomlysning av äganderätten och proportionalitetsprincipen som efterfrågas i motionen. Motionen avstyrks därför. Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:2835 av (S), 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:1694 av (SD), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:2639 av m.fl. (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22. God tillgång till offentlig service är en förutsättning för en levande landsbygd. har en ond spiral inneburit att offentlig service har försvunnit från landsbygden till följd av ett minskat befolkningsunderlag, vilket i sin tur har bidragit till att ytterligare försämra befolkningsutvecklingen. För att kompensera för detta har myndigheter och kommuner satsat alltmer på att erbjuda information och service över internet och telefon, vilket är ett fullgott alternativ för många. kan många människor av olika skäl inte använda dator i sina kontakter med myndigheterna. Utvecklingen är oroande. Medborgarservicen behöver stärkas genom ökad samverkan för att behålla och utveckla den offentliga servicen. Fysiska möten kan ibland av praktiska skäl inte äga rum, men inom ramen för samverkanskontor kan man genom teknik verka för personliga möten på distans, vilket kan ge alla medborgare en likvärdig tillgång till service. Det är positivt att det pågår ett arbete med att förbättra tillgängligheten till grundläggande statlig service. Ytterligare åtgärder måste emellertid vidtas för att trygga en god tillgång till offentlig service i hela landet. Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:2835 av (S), 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1694 av (SD), 2017/18:2639 av m.fl. (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 1. Lokala servicekontor i alla kommuner och i storstädernas stadsdelar skulle kunna utgöra en plattform för medborgarna att få hjälp med kommunala ärenden och enklare ärenden hos t.ex. Arbetsförmedlingen, och . De lokala servicekontoren ska även vara en plats dit människor kan vända sig för att få hjälp med andra nödvändiga myndighetskontakter, t.ex. digitala möten med tjänstemän på andra orter. Kontor för lokal offentlig service kan fungera både som en okomplicerad väg in till det offentliga och som en kontaktyta med föreningsliv och arbetsmarknad. Tillgång till denna typ av servicekontor bör finnas i landets alla kommuner. Lokala servicekontor kan även bidra till att minska utanförskap i samhället. Servicekontoren ska också ha ett ansvar för att samverka med den kommersiella servicen på de platser där marknaden har svårt att vara bärkraftig. På så sätt kan både kommersiell och offentlig service tryggas i hela landet. Det är bra att det pågår ett arbete med att förbättra tillgängligheten till grundläggande statlig service. En bredare översyn måste emellertid göras för att människors tillgång till statlig och service ska kunna öka i hela landet. Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:2835 av (S), 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1694 av (SD), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:2639 av m.fl. (S), 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22. Medborgare och företag har rätt att få del av offentlig service på ett likvärdigt sätt oavsett om de finns i tätort eller på landsbygden. På landsbygden har den offentliga servicen emellertid monterats ned . På många håll i landet måste man resa miltals för att få hjälp av en tjänsteman med sitt problem. behöver det byggas upp kompletta servicekontor i alla kommuner. Där kan statlig och service samlas i gemensamma utrymmen på lokal nivå och resurserna användas gemensamt. Här finns det stora besparingsmöjligheter. Kontoren kan även kompletteras med servicepunkter på vissa orter utanför centralorten. Kostnaderna bör kunna rymmas inom myndigheternas ordinarie anslag. Statens servicecenter är en lämplig aktör för att samordna och effektivisera statens service till medborgarna. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Utredningen ska slutredovisas . Det är positivt att möjligheterna till förbättrad statlig service ses över. Utredningen bör dock även ta hänsyn till hur detta kan kompletteras med utökad service. Det behövs en ny anda av samverkan mellan stat och kommun där statlig och verksamhet kan samsas för att ge enhetlig och samlad service till medborgarna. Regeringen bör ge (dir. 2017:95) ett tilläggsdirektiv att se över möjligheterna att kombinera statliga myndigheters lokala service med sådan. Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2835 av (S), 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1694 av (SD), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:2639 av m.fl. (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22. Servicecenter är ett bra sätt att samla olika myndigheters service så att basala myndighetstjänster finns att tillgå runt om i landet. Åtgärder bör vidtas för att främja sådan myndighetssamverkan. Kommuner och statliga myndigheter bör samordna sin grundläggande service till medborgare och företag genom att samarbeta i lokala servicecenter. Som komplement till servicecentren bör servicepunkter inrättas i samarbete med det lokala näringslivet och det civila samhället. Posten bör få i uppdrag att tillhandahålla mobila servicepunkter till dem som bor längs lantbrevbärarlinjer. Ett sätt att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare att leva. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet – eller att flytta dit. Förslaget budgetproposition om att , och ska upprätta tio nya servicekontor är ett steg i rätt riktning. Ytterligare åtgärder måste emellertid vidtas för att upprätthålla en grundläggande servicenivå över hela landet. De viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna, främst , och Arbetsförmedlingen, ska i princip finnas i alla kommuner. Samverkan mellan kommunerna behöver utvecklas, så att man tar till vara de möjligheter som finns för att erbjuda medborgarna en så god service som möjligt och hushållar med de ekonomiska resurserna. Alternativa möjligheter att resa kollektivt på landsbygden behöver utvecklas. Nya samverkansmodeller måste prövas där offentliga resor, t.ex. sjukresor och skolskjutsar, kan kombineras med privata resor. Ett stort mått av innovativt arbete måste vara tillåtet för att hitta framtidens lösningar. Upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är viktig för att människor ska känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. Basal offentlig service ska vara lätt tillgänglig för alla i landet, och man bör därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta kring detta. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecenter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Utnämningar, punkt 3 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:472 av (M) yrkandena 1 och 2. Tillsättningen av offentliga ledande positioner och tjänster är en viktig jämställdhetspolitisk fråga. Genom att ansökningsförfarandena är transparenta och tillgängliga kan etablerade nätverk, som kanske är könshomogena, förhindras att premiera den egna gruppen. Det är därför tillsättningen av offentliga tjänster i ledande positioner numera sker med öppna förfaranden som innebär att man annonserar, upprättar en kravprofil och dokumenterar tjänstetillsättningen. Regeringen bör säkerställa att ett öppet och transparent rekryteringsförfarande tillämpas när offentliga tjänster ska tillsättas. Myndigheters ledningsformer, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 3 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 24, 2017/18:1843 av (S) yrkande 1 och 2017/18:1843 av (S) yrkande 2. I näringslivet är det en självklarhet att en styrelse leder företaget framåt. De företag som har en mer diversifierad styrelse uppnår också bättre resultat. I leds en liten andel av myndigheterna av en styrelse. En diversifierad styrelse som består av individer med vitt skilda bakgrunder, erfarenheter och kompetenser leder till att frågor som rör verksamhetsutveckling belyses i ett bredare perspektiv. Att en ensam myndighetschef leder mer än hälften av myndigheter innebär att verksamhetsutvecklingen till stor del styrs efter en persons vision och planer, givetvis med beaktande av de lagar, regler, förordningar och regleringsbrev som myndigheten lyder under. har en viktig roll att spela i att avlasta myndighetschefen, som då kan fokusera mer på det operativa arbetet. Styrelsen kan fokusera på att leda det långsiktiga utvecklings- och planeringsarbetet. Huvudregeln bör därför vara att en statlig förvaltningsmyndighet leds av en styrelse. Regeringen och har tydligt sagt att man vill att myndigheternas verksamhet decentraliseras. har då uppdraget att fokusera på det långsiktiga arbetet med att planera för och genomföra de beslut som har fattat som myndighetschefen kan fokusera på att operativt genomföra decentraliseringen. Länsstyrelsernas uppgifter, punkt 5 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:1148 av (S), 2016/17:1487 av (M), 2017/18:1410 av och (båda S) och 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 4. I länsstyrelsernas uppgifter ingår bl.a. att främja landsbygdsutveckling, miljö, kultur och samhällsplanering. Det är inte rimligt att länsstyrelserna ger stöd till landsbygdens näringsidkare genom landsbygdsprogrammet, för att sedan kräva miljöförbättrande åtgärder som kan leda till nedläggning av vattenkraftsanläggningar och angränsande näringsverksamheter. Länsstyrelsernas uppgifter måste därför samordnas och konsekvensanalyser genomföras så att uppgifterna harmonierar med varandra när det gäller den småskaliga vattenkraften. Antalet myndigheter och opinionsbildande verksamhet, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkandena 2 och 4 samt 2016/17:1450 av och (båda M), 2017/18:629 av (-), 2017/18:1293 av (M), 2017/18:2704 av (M) yrkande 1, 2017/18:3259 av och (båda M), 2017/18:3311 av (M) och 2017/18:3448 av (M). För att uppnå största möjliga nytta och ändamålsenlighet i förvaltningen är det viktigt att rätt myndigheter gör rätt saker. Regeringen behöver ta ett helhetsgrepp på myndighetsfrågan och genomföra en inventering för att kunna slå fast vilka myndigheter som inte är samhällsnyttiga eller vilkas egentliga uppdrag överskuggas av ovidkommande hänsyn. Myndigheter som är politiserade eller överflödiga eller har uppdrag som överlappar andra mer effektiva myndigheters uppdrag bör läggas ned eller reformeras. Exempel på sådana myndigheter är och . Regeringen bör också avbryta arbetet med att starta upp . En myndighetsinventering skulle även kunna resultera i att vissa områden som inte är föremål för omedelbar myndighetsutövning skulle kunna bli det. Ett sådant exempel är den verksamhet som bedrivs av . En översyn av förvaltningslagen, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkande 7. Den gamla förvaltningslagen har ersatts av en produkt som inte når hela vägen. Regeringen ignorerade regelmässigt remissinstanserna, vilket fick till följd att de svenska förvaltningsrättsliga principerna försvagades i stället för att stärkas. Bland annat infördes en extensiv rätt till tolk för personer med annat modersmål än svenska, och det vedertagna begreppet myndighetsutövning avskaffades trots att det fortfarande finns i svensk grundlag. Den nya lagen bör ses över och ersättas av en modern, rättssäker och adekvat lag som tar fasta på de svenska förvaltningsrättsliga principerna. Tolkning vid myndighetskontakter, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 72 och 2017/18:99 av och (båda SD), 2017/18:1780 av (M) och 2017/18:2402 av Boriana (M). betalas det ut stora belopp för språktolkar i . Det är orimligt att invandrares bristande kunskaper i svenska språket får kosta samhället så mycket pengar. Ambitionen bör vara att kostnaden för språktolkar ska finansieras av egenavgifter. För att lösa de problem som finns bör emellertid landsting, regioner och kommuner stimuleras att använda videotolkning. Med hjälp av välfärdsteknologi kan administrationen minska och insatserna bli effektivare. Stora besparingar skulle också kunna göras genom samordningsinsatser med Kommuner och Landsting. Öppenhet mot medier, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3649 av och (båda SD) yrkande 1. För att granskningen av det offentliga ska fungera förutsätts att myndigheterna och deras företrädare är öppna och transparenta gentemot såväl allmänheten som medierna. Myndigheterna har enligt förvaltningslagen ett ansvar för att vara tillgängliga, och kontakterna med medier bör ses som en naturlig del av uppdraget. Det är i första hand myndighetschefen som ska se till att den delen av uppdraget fungerar. Det är inte acceptabelt att myndigheter som är föremål för granskning stänger medierna ute eller anlitar pr-konsulter för att hantera mediernas frågor. Det bör ställas långtgående krav på myndigheterna att vara öppna och tillmötesgående. Regeringen bör därför ges i uppdrag att förtydliga kravet på öppenhet och att säkerställa att myndigheterna förstår vikten av och vidtar åtgärder för att vara öppna och transparenta. Det innebär även att ansvariga företrädare på myndigheterna ska hålla sig tillgängliga inom ramen för sina uppdrag. En EU-portal, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 20. Medborgarnas kunskap om EU-arbetet måste förbättras. Både vuxna och unga måste genom utbildning och informationshöjande insatser få en större inblick i hur arbetet i EU går till och påverkar svensk politik. För en bättre allmän informationstillgång om EU:s arbete bör upprätta en EU-portal på webbplatsen . Där ska information om regeringens politik på EU-nivå och alla pågående lagstiftningsprocesser finnas lätt tillgänglig för ökad transparens. Äganderätten och proportionalitetsprincipen, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1884 av (C). Den privata äganderätten utgör en av flera förutsättningar för ett demokratiskt och väl fungerande samhälle. Äganderätten är också grundlagsskyddad. Utan möjlighet för den enskilde att förutse stora ingrepp i den privata äganderätten eller att överblicka konsekvenserna av ett intrång minskar den enskildes vilja att utveckla och satsa på sin verksamhet. Det finns givetvis tillfällen när intrång i äganderätten måste göras, men det är då viktigt att det sker på ett rättssäkert och förutsägbart sätt. Det är också av största vikt att intrånget sker i enlighet med proportionalitetsprincipen, dvs. att nyttan av intrånget står i proportion till kostnaden för den enskilde.