bet · H501MJU18 · 2018-04-13 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om – bättre nationell samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin – förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns elva reservationer (S, M, SD, C, MP, V, KD). Ett nittiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stora fåglars påverkan på de areella näringarna Motioner som bereds förenklat 1.EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (M) 2.EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (SD, KD) 3.EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (V) 4.Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m., punkt 3 (S, MP, V) 5.Målen för livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev, punkt 4 (C) 6.Ängs- och hagmarker, punkt 5 (M, C) 7.Växtbaserade livsmedel m.m., punkt 6 (V) 8.Pollinerande insekter, punkt 8 (M, C, KD) 9.Växtförädling, punkt 11 (M, SD) 10.Föreningslivet på landsbygden, punkt 12 (S, MP, V) 11.Ändring av namn, punkt 13 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:2338 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD, KD) Reservation 3 (V) 2017/18:1852 av m.fl. (S) och 2017/18:2210 av m.fl. (S). Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om en bättre nationell samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2017/18:3107 av (M). Reservation 4 (S, MP, V) Målen för livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 5 (C) 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 77 i denna del. Reservation 6 (M, C) 2017/18:132 av (L), 2017/18:835 av m.fl. (S) och 2017/18:2757 av (M). Reservation 7 (V) 2017/18:2304 av (SD) och 2017/18:3283 av (M). 2017/18:1690 av (MP), 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 77 i denna del. Reservation 8 (M, C, KD) Stora fåglars påverkan på de areella näringarna 2017/18:3146 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. 2017/18:3234 av och (båda M) yrkandena 1 och 3. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 40. Reservation 9 (M, SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 10 (S, MP, V) 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 11 (V) 2017/18:1677 av (MP). Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 87 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om EU:s gemensamma jordbrukspolitik, livsmedelsindustrin, regionalt genomförande av livsmedelsstrategin, mathantverk, bevarande av ängs- och hagmarker, ändringar i utsädeslagen, pollinerande insekter, hästavel och växtförädling. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en bättre nationell samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår även att ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns elva reservationer (S, M, SD, C, MP, V, KD). godkände regeringens förslag om mål för en svensk livsmedelsstrategi för tiden (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Livsmedelsstrategins syfte är att uppnå en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Avsikten är att livsmedelsproduktionen ska öka, miljömålen ska nås och strategin ska bidra till en hållbar utveckling i hela landet. Med anledning av strategin riktade bl.a. följande tillkännagivanden till regeringen: – Regeringen bör säkerställa generellt goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Nationella, mer långtgående regler, ska alltid vara väl motiverade och prövas noga. – Berörda myndigheter bör få främjandeuppdrag som förtydligar att de inte bara ska kontrollera att regler följs utan att de även ska göra det lättare för och stötta företagen i livsmedelskedjan. – Regeringen bör göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val. – Svensk livsmedelsproduktion bör styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Till livsmedelsstrategin har regeringen beslutat om en handlingsplan som ska gälla . I handlingsplanen finns det konkreta åtgärder som syftar till att livsmedelsstrategins mål ska uppnås. Regeringen har även tillsatt ett nationellt råd för livsmedelsstrategin för att stärka samarbetet mellan det offentliga och olika aktörer. Regeringen avser att löpande följa och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin samt att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jordbruksstöden, att revidera ståndpunkt inom EU och subventioner inom kött- och mejeriindustrin. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD, KD) och 3 (V). Enligt kommittémotion 2017/18:2338 av m.fl. (V) yrkande 4 bör agera för ett slutdatum inom EU när miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Inom EU betalas mångmiljardbelopp ut som subventioner till animalieindustrin. Motionärerna konstaterar i sin rapport och klimatet – EU blundar och förvärrar (2007) att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter så att försäljningen av dem ska öka. Det är orimligt att så stora summor av våra gemensamma medel går till att subventionera en industri med så stor klimat- och miljöpåverkan. I kommittémotion 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 17 anförs att det behövs en avtrappning av jordbruksstöden. av EU:s befolkning arbetar inom jordbrukssektorn, en sektor som endast svarar för av EU:s samlade bruttonationalprodukt. Ändå går av EU-budgeten till denna sektor. Den andelen måste reduceras genom en stegvis avtrappning av jordbruksstöden. m.fl. (KD) anför i kommittémotion 2017/18:3426 yrkande 14 att de svenska ståndpunkterna i förhandlingar om EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska syfta till att stärka svensk konkurrenskraft, som den totala EU-budgeten för jordbruk ska minskas. behandling och kompletterande uppgifter presenterade kommissionen ett meddelande om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken (Meddelande från kommissionen om framtiden för livsmedel och jordbruk, KOM(2017) 713). I meddelandet föreslår kommissionen förändringar i den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) förvaltningsmodell i form av ökad subsidiaritet och att ett större ansvar för politikens genomförande läggs på medlemsstaterna. Andra förslag och områden som berörs i meddelandet är bl.a. en ny struktur för miljö- och klimatåtgärder inom GJP, förändringar av direktstödet, landsbygdsutveckling och generationsväxlingar. Enligt faktapromemoria 2017/18:FPM36 är regeringen i stort positiv till meddelandet och de förändringar och prioriteringar som föreslås. Regeringen anser att det är positivt att meddelandet lyfter fram strukturen för hur GJP:s mål bättre ska uppnås. Den föreslagna nya förvaltningsmodellen har potential att öka subsidiariteten och att lägga ett större ansvar för politikens inriktning på medlemsstaterna. Förenkling av politiken och en betydligt minskad byråkrati och administrativ börda måste vara en utgångspunkt i den kommande reformen. Regeringen anser vidare att åtgärder inom landsbygdsprogrammet har större förutsättningar att främja konkurrenskraft och hållbar produktivitet än direktstödet och förordar därför ett relativt ökat fokus på dessa åtgärder inom ramen för totalt sett väsentligt lägre utgifter för GJP. En ökad ambition för miljö och klimat ser regeringen som ett positivt budskap i meddelandet. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framgår att kommissionen förväntas presentera förslag till förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Regeringen avser att arbeta för att reformen ska leda till en effektivare politik och därmed ge förutsättningar för en högre måluppfyllelse. Det är viktigt att säkerställa en fortsatt marknadsorientering av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den reformerade politiken behöver även innebära märkbara förenklingar såväl för företagare som för myndigheter. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) bedömer regeringen att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Utskottet anförde följande vid behandlingen av propositionen (bet. 2016/17:MJU23): Utskottet delar regeringens bedömning att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Ett ökat fokus på produktivitet och konkurrenskraft är också en förutsättning för en ökad produktion, inte att öka mängden stöd i livsmedelssektorn. En långsiktig inriktning av livsmedelspolitiken skapar en stabilitet som gynnar företagen. Utskottet anser i likhet med regeringen att EU:s gemensamma jordbrukspolitik ska vara hållbar, avreglerad och marknadsorienterad och bidra till en konkurrenskraftig jordbrukssektor. När det gäller EU:s subventioner anförde landsbygdsminister följande vid debatten av interpellation 2015/16:547 Nya kött- och mjölksubventioner: I sammanhanget måste jag också påpeka att är en av få medlemsstater som drivit på för marknadsorienterade lösningar. Flera medlemsstater har efterfrågat åtgärder som kan vara produktionsdrivande. [...] I dessa diskussioner har konsekvent framhållit vikten av marknadsorientering, rättvis konkurrens mellan medlemsstaterna och åtgärder som på lång sikt kan skapa bättre förutsättningar för EU:s jordbrukare. Detta är något som jag kommer att fortsätta att vidhålla. har varit starkt pådrivande för marknadsorientering inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Det har vi varit , sedan vi gick med i gemenskapen. Vi har lång erfarenhet, och vi vet att omfattande marknadsregleringar leder till produktion mot stöd i stället för produktion mot marknaden. Jag är överens med om att vi måste ha de principer som guidar politiken i riktning mot mer marknadsinriktade lösningar. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt att EU-gemensam politik ska utformas så att den stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan, och att mängden stöd i livsmedelskedjan inte ska öka. Utskottet ser fram emot det fortsatta arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken och delar regeringens syn att en fortsatt marknadsorientering av den behövs. Förenklingar, lägre utgifter, avregleringar, rättvis konkurrens och en ökad ambition för miljö och klimat är enligt utskottet några viktiga komponenter för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Utskottet ser med stort intresse fram emot de lagförslag som kommissionen förväntas presentera och de förhandlingar som följer därefter. Med det anförda och i avvaktan på de kommande lagförslagen om den gemensamma jordbrukspolitiken anser utskottet att motionerna 2017/18:2338 (V) yrkande 4, 2017/18:3240 (M) yrkande 17 och 2017/18:3426 (KD) yrkande 14 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om matlänet och livsmedelsindustrin. I motion 2017/18:1852 av m.fl. (S) lyfts matlänet fram, och motionärerna anför att måltidsupplevelser, som är en del av besöksnäringen i , har goda utvecklingsmöjligheter. som en attraktiv destination för måltidsupplevelser har stärkts, och det finns ett ökat intresse för matkultur, råvaror, historia, ursprung och måltidens roll. Det är ett intresse som bör tillvaratas och vårdas. Motionärerna anför även att kompetensförsörjning är en av de största utmaningarna för branschen. Enligt motion 2017/18:2210 av m.fl. (S) har svensk livsmedelsindustri stor potential. För att utveckla svensk livsmedelsindustri är det nödvändigt med ett kontinuerligt arbete för att stärka industrin och öka vår självförsörjningsgrad av livsmedel. Med ett samlat arbete kring de strategiska frågorna som kompetensförsörjning finns stora utvecklingsmöjligheter. behandling och kompletterande uppgifter godkände regeringens mål för en svensk livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen har avsatt för att genomföra livsmedelsstrategin. I regeringens handlingsplan identifieras ett fyrtiotal insatser som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin uppnås. fattade regeringen beslut om åtgärder i fyra åtgärdspaket. När det gäller måltidsupplevelser bedömer regeringen i livsmedelsstrategin att det finns goda förutsättningar att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser kring mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin nämns bl.a. följande åtgärder på området: – marknadsföring av svenska och regionala mat-, dryckes-, och måltidsupplevelser för ökad export – insatser för att öka kunskap och kompetens om regional matkultur genom att upprätta ett nationellt nätverk med regionala myndigheter och aktörer inom kunskapskedjan – insatser för ökad kunskap om de svenska mervärdena. Även inom landsbygdsprogrammet finns satsningar som ska främja svensk måltidsexport. () har utlyst till projekt som främjar svensk måltidsexport eller s.k. gastronomiturism. Syftet är att utveckla näringslivet regionalt inom mat-, dryckes- och måltidsupplevelser för att skapa en attraktiv svensk landsbygd med ett ökat antal arbetstillfällen. Regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) som beslutades innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför. När det gäller besöksnäringen finns i strategin fortsatta insatser för att utveckla destinationer, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål utomlands. tillsatte regeringen en utredning som skulle föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir. 2016:83). Utredningen presenterade sitt betänkande Ett land att besöka – En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) . Utredningen föreslår bl.a. att regeringen, som en del i framtagandet av en nationell strategi för hållbar turism och växande besöksnäring, formulerar och antar delmål och en delstrategi för utveckling av måltidsturism som koordineras med den nationella livsmedelsstrategins mål och insatser. Betänkandet är på remiss fram till . I livsmedelsstrategin (prop. 2017/18:104) bedömer regeringen att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri är viktig för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Det är avgörande att industrin medverkar i genomförandet av strategin. Livsmedelsindustrin är även beroende av de satsningar som görs inom export- och utbildningsområdet. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömningar i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . För att anta de utmaningar som industrin möter har regeringen beslutat om en nyindustrialiseringsstrategi, Smart industri, som ska bidra till att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva. Arbetet med att genomföra strategin kommer att bedrivas inom de fyra fokusområdena: Industri 4.0 (digitalisering), Hållbar produktion (resurseffektivitet), Kunskapslyft industri (kompetensförsörjning) och Testbädd (attraktiva innovationsmiljöer). presenterades en ny handlingsplan för Smart industri som bygger vidare på befintliga insatser och stärker det nuvarande genomförandet av nyindustrialiseringsstrategin. ska vara världsledande inom innovativ och hållbar industriell produktion av varor och tjänster. Målet är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framhålls att livsmedelsindustrin är en del av den svenska tillverkningsindustrin och delvis möter samma utmaningar som andra industrigrenar. För att livsmedelssektorns konkurrenskraft ska stärkas är det viktigt att företagen fortsätter att arbeta målmedvetet med samverkan, digitalisering, hållbarhet, kompetens och innovationskraft. Vidare har regeringen fattat ett antal beslut för att stärka livsmedelsindustrin. beslutade regeringen om att ytterligare stötta företag som vill exportera sina produkter och förstärkte det exportprogram som sköts av Business med . kommer regeringen sammanlagt att satsa på olika åtgärder för att stärka den svenska livsmedelsexporten. tilldelades –2019 för att stödja företag och aktörer i livsmedelskedjan i etablerandet av en samverkansarena. fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att analysera konkurrenssituationen på livsmedelsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . När det gäller kompetensförsörjning för företag inom livsmedelskedjan lyfter regeringen fram i livsmedelsstrategin att utbildning och kompetensförsörjning fortlöpande behöver anpassas och utvecklas för att möta företagarnas behov av arbetskraft. Regeringen betonar vikten av att relevanta utbildningsanordnare på olika nivåer noga följer utvecklingen i livsmedelssektorn och strävar efter att möta de kompetensbehov som finns. Regeringen har även gett i uppdrag att inom området kompetensförsörjning stärka samverkan mellan industrin och skolan för att öka industrirelevanta utbildningars attraktionskraft och att genom validering stärka företagens strategiska kompetensförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det finns goda förutsättningar att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser av mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Förutom aktiviteter inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin pågår dessutom flera aktiviteter inom bl.a. landsbygdsprogrammet och inom ramen för regeringens exportstrategi för att främja måltidsupplevelser. Utskottet noterar även med intresse att utredningen land att besöka föreslagit en delstrategi för utveckling av måltidsturism som koordineras med livsmedelsstrategins målsättningar och insatser. När det gäller livsmedelsindustrins konkurrenskraft anser utskottet liksom tidigare att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri är viktig för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Vidare bör uppmärksammas att regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att stärka livsmedelsindustrin, bl.a. inom exportområdet, för att främja samverkan och analys av konkurrenssituationen. Eftersom livsmedelsindustrin till stor del möter samma utmaningar som annan industri spelar åtgärderna inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin Smart industri en stor roll för att livsmedelsindustrin ska kunna öka sin konkurrenskraft. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2017/18:1852 (S) och 2017/18:2210 (S) kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om en bättre nationell samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrategin. avslår motionsyrkanden om mathantverk och om skrivningar i myndigheters regleringsbrev när det gäller livsmedelsstrategins målsättningar. Jämför reservation 4 (S, MP, V) och 5 (C). Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m. Enligt kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 behöver det regionala arbetet med livsmedelsstrategin samordnas bättre. När livsmedelsstrategin nu är på plats är det viktigt att den förankras tillsammans med regioner och centrala aktörer inom livsmedelskedjan. Motionärerna anser att det är viktigt att det regionala arbetet med livsmedelsstrategin samordnas på ett sätt som tillgodoser regionala förutsättningar eftersom dessa ser olika ut runt om i landet. Även i kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 27 påtalas det regionala arbetet, och motionärerna framhåller vikten av att de regionala livsmedelsstrategierna får rätt förutsättningar för att startas lokalt. har regioner runt om i landet arbetat med att ta fram regionala livsmedelsstrategier för att lyfta livsmedelsbranschen utifrån lokala förutsättningar. Flera län har i nära samarbete med branschen och offentliga verksamheter tagit fram tydliga handlingsplaner för att stärka den regionala livsmedelskedjan. behöver regionerna rätt förutsättningar för att genomföra sina handlingsplaner; bl.a. behövs en tydligare ansvarsfördelning, samordning och inledande finansiering. I syfte att stötta svenskt mathantverk behövs det, enligt motion 2017/18:3107 av (M), ett tydligare uppdrag till länsstyrelser och regioner att arbeta med dessa frågor. Det är angeläget att regeringen fortsätter den tidigare regeringens goda arbete för svensk mat. Livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 29 bör livsmedelsstrategins målsättningar finnas med i regleringsbrev för myndigheter som är kopplade till livsmedelskedjan. Motionärerna anför att om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. behandling och kompletterande uppgifter Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) anförs att en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja bidrar till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet liksom till att möta lokala och globala utmaningar, däribland ett förändrat klimat. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) skapas stabila och långsiktiga förutsättningar för detta.