bet · H501TU4 · 2018-01-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i postlagen. Lagändringarna innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få utfärda föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras, och att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare föreslår utskottet att avslår yrkanden i motioner som rör olika postrelaterade frågor, bl.a. tillgången till postservice i hela landet, villkoren för övernattbefordran och differentierade porton. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning i huvudsak till de ovannämnda ändringarna i postlagen och pågående arbete inom ansvarig myndighet och hos berörda aktörer. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen. Fyra yrkanden i följdmotioner. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Postservice i hela landet Postförordningens villkor för övernattbefordran 1.Ändring i postlagen, punkt 1 (V) 2.Ändring i postlagen, punkt 1 (KD) 3.Postservice i hela landet, punkt 2 (SD) 4.Postservice i hela landet, punkt 2 (C, L) 5.Postservice i hela landet, punkt 2 (V) 6.Postservice i hela landet, punkt 2 (KD) 7.Posthantering och sekretess, punkt 3 (M) 8.Postförordningens villkor för övernattbefordran, punkt 4 (C) 9.Postförordningens villkor för övernattbefordran, punkt 4 (L) 10.Fastighetsboxar, punkt 5 (V) 11.Differentierade porton, punkt 6 (L) 12.Tillgång till postnummersystemet, punkt 7 (C) 13.Konkurrenssituationen på paketmarknaden, punkt 8 (C) 14.Terminalavgifter, punkt 9 (SD) Ändring i postlagen, punkt 1 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045). Därmed bifaller proposition 2017/18:41 och avslår motionerna 2017/18:876 av m.fl. (S), 2017/18:3202 av (M), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) Postservice i hela landet 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.1, 2017/18:873 av (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3562 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 59, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3934 av Per Klarberg och (båda SD) och 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C, L) Reservation 5 (V) Reservation 6 (KD) 2017/18:2887 av Boriana (M), 2017/18:3088 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 31. Reservation 7 (M) Postförordningens villkor för övernattbefordran 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 27 i denna del och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) 2017/18:3940 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 10 (V) 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 27 i denna del. Reservation 11 (L) 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 12 (C) 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 13 (C) 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (SD), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen, två följdmotioner samt ett tjugotal motionsyrkanden om postfrågor från allmänna motionstiden . En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1, och regeringens lagförslag återfinns i bilaga 2. överlämnade till regeringen slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). Utredningen föreslår vissa ändringar i postlagen (2010:1045) för att anpassa den till en postmarknad i förändring. Efter beredning av utredningens förslag beslutade regeringen att överlämna ett lagförslag till Lagrådet. Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter, och fattade regeringen beslut om propositionen. Vid utskottssammanträdet lämnade företrädare för () information med anledning av de kvalitetsbrister som uppmärksammats på den svenska postmarknaden. Postnords vd m.fl. samt vd m.fl. redogjorde i sin tur i samband med utskottssammanträdet för de störningar som förekommit i verksamheten och de åtgärder som vidtagits för att lösa kvalitetsproblemen. Vid utskottets sammanträde redogjorde statsrådet närmare för de föreslagna ändringar i postlagen som regeringens proposition innebär. I propositionen föreslår regeringen ett antal ändringar i postlagen (2010:1045). Regeringen framhåller att den ökade digitaliseringen av samhället har inneburit ändrade kommunikationsmönster och att förändringen har påverkat postmarknaden genom inte minst kontinuerligt minskande brevvolymer. Enligt regeringens bedömning behöver åtgärder vidtas för att se till att det även i fortsättningen kommer att finnas en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet i hela landet. I proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen föreslås därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få utfärda föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras. Vidare föreslås att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det handlar om uppgifter som är nödvändiga för att följa upp utvecklingen på postområdet och för att säkerställa att posttjänsterna svarar mot samhällets behov samt att en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla användare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i postlagen (2010:1045). avslår motionsförslag om olika önskemål om förtydliganden i postlagen. Utskottet anser att syftet med dessa tillgodoses genom lagförslaget. Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD) samt det särskilda yttrandet (M, C, L, KD). Den svenska brevmarknaden har varit öppen för konkurrens , när det dåvarande ensamrätt att befordra brev avskaffades. har ca 30 företag tillstånd att bedriva postverksamhet. Postnord har en särställning på brevmarknaden med en marknadsandel som uppgår till av de utdelade breven och av omsättningen. tillsatte regeringen en utredning, (N 2015:06), med uppgift att göra en översyn av postlagstiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar (dir. 2015:87). överlämnade utredningen sitt delbetänkande Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27). överlämnades slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54) till regeringen. betänkanden har remitterats, och beredningen av dem är avslutad. Postlagen (2010:1045) innehåller bestämmelser om postverksamhet, och enligt lagen ska det finnas en samhällsomfattande posttjänst, dvs. en posttjänst som finns i hela landet, som är av god kvalitet och som innebär att alla användare kan ta emot postförsändelser och till rimliga priser kan lämna sådana försändelser för befordran. Med postförsändelser avses adresserade försändelser som väger högst och som överlämnas i den slutliga form i vilken de ska transporteras av en tillhandahållare av posttjänster. Detta innebär att den samhällsomfattande posttjänsten avser både brev och paket. Enligt 2 kap. 1 § krävs det tillstånd för att bedriva postverksamhet. Med postverksamhet avses regelbunden insamling, sortering, transport och utdelning av brev mot betalning. Termen brev omfattar adresserade försändelser som är inneslutna i kuvert eller annat omslag och som väger högst samt vykort, brevkort och liknande försändelser. Detta innebär att tillståndskravet inte omfattar befordran av paket. Den svenska paketmarknaden har alltid varit i princip oreglerad. I och med att Postnord har utsetts att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten är företaget det enda på paketmarknaden som omfattas av PTS tillsyn enligt postlagen. Detta gäller dock endast postförsändelser som väger högst . Regeringen framhåller i propositionen att den pågående digitaliseringen av samhället påverkar förutsättningarna för att bedriva postverksamhet i . Detta gäller inte minst utdelningsverksamheten i gles- och landsbygd där förändringar kan innebära utmaningar för att upprätthålla postservicen som pålitliga brev- och paketleveranser har stor betydelse för människors möjligheter att bo, leva och verka i dessa områden. Regeringen påpekar att även marginella försämringar av postservicen riskerar att försämra förutsättningarna att bedriva näringsverksamhet i gles- och landsbygd. Enligt regeringen måste det långsiktigt kunna säkerställas att skyldigheten att dela ut postförsändelser inom den samhällsomfattande posttjänsten fullgörs på ett sätt som gör att det kommer att fortsätta att finnas en posttjänst i hela landet som är av god kvalitet, kostnadseffektiv och i så stor utsträckning som möjligt motsvarar hushållens och företagens behov. I ett läge med ökande konkurrenstryck och krav på verksamhetseffektivisering är det en fördel om den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser kan klargöras på ett tydligt sätt. Det gäller inte bara för den som tillhandahåller tjänsten utan även för postmottagare i allmänhet. Enligt regeringens bedömning går det att med föreskrifter skapa en mer långsiktig reglering som ger stabilitet när det gäller både kraven på den som tillhandahåller tjänsten och kraven på vilken postservice som kollektivet av postmottagare har rätt att förvänta sig. Sådana föreskrifter gör det således möjligt att förtydliga den samhällsomfattande posttjänstens gränser och vilken lägsta godtagbara servicenivå som ska upprätthållas. Det innebär också enligt regeringen ett tydligare mandat för tillsynsmyndigheten att övervaka på vilket sätt utdelning sker. Vidare öppnar det för att kunna reglera mer grundläggande frågor i föreskrifter och frågor där det finns behov av mer flexibilitet i tillståndsvillkor. Regeringen anser därför att det finns skäl att i postlagen införa ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter om utdelning av postförsändelser inom den samhällsomfattande posttjänsten. Av propositionen framgår att regeringen avser att delegera till PTS att utfärda sådana föreskrifter, men att ett sådant bemyndigande inte utesluter att regeringen själv vid behov utfärdar föreskrifter. Vad gäller meddelandeskyldigheten i 3 kap. 1 § tredje stycket, som innebär att kommissionen och tillsynsmyndigheterna inom EU ska underrättas om nationella undantag från det antal insamlingar och utdelningar av post som föreskrivs i lagen föreslår Lagrådet att denna skyldighet bör regleras i förordningsform och inte som i lag. Regeringen delar Lagrådets uppfattning i denna fråga. Regeringen föreslår att den som tillhandahåller en posttjänst på begäran ska lämna sådana uppgifter om sin ekonomi och verksamhet som är nödvändiga för uppföljning av utvecklingen på postområdet och för bevakning av att posttjänsterna svarar mot samhällets behov och av att en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla användare. Regeringen framhåller i propositionen att PTS är den myndighet som har ansvar för de uppgifter som anges i 3 kap. 5 § postlagen (2010:1045). Uppgiften att bevaka att posttjänsterna svarar mot samhällets behov omfattar samtliga posttjänster, inte bara den samhällsomfattande posttjänsten. Det bakomliggande syftet med förslaget är att löpande kunna utreda och analysera behovet av förändringar i det statliga åtagandet och även bedöma utförande, behov och den närmare definitionen av den samhällsomfattande posttjänsten. Enligt 4 kap. 14 § postlagen har PTS rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för sin tillsyn över att lagen och de föreskrifter och tillståndsvillkor som har meddelats med stöd av lagen följs. PTS tillsyn enligt postlagen omfattar dock endast dem som har tillstånd att bedriva postverksamhet. Det finns därmed inte någon möjlighet för PTS att samla in information från de företag som tillhandahåller posttjänster men som inte bedriver tillståndspliktig verksamhet. Av 2 § och bilagan till förordningen (2001:100) om den officiella statistiken följer att Trafikanalys är statistikansvarig myndighet på postområdet. PTS bistår Trafikanalys med statistikinsamling från dem som bedriver postverksamhet och får därigenom tillgång till vissa uppgifter som samlas in. För övriga uppgifter gäller enligt 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som huvudregel sekretess hos Trafikanalys. Denna begränsning hindrar att Trafikanalys lämnar ut uppgifter till PTS och försvårar därmed för PTS att fullgöra sitt uppdrag enligt postlagen. Den nuvarande ordningen innebär att PTS inte kan göra tillförlitliga analyser av hela postmarknaden, enligt regeringens uppfattning. Sådana analyser behövs för att myndigheten ska kunna bedöma den framtida utvecklingen och vilka tjänster som ska ingå i den samhällsomfattande posttjänsten, liksom om tillhandahållare av tjänsten behöver utses på alla områden eller om det finns sådan konkurrens på vissa delar av postmarknaden som gör att detta inte är nödvändigt. PTS kan t.ex. behöva skaffa uppgifter om geografisk täckning, utdelningsfrekvens, tjänsteutbud, volymer, försäljningsvillkor och omsättning. För att kunna fullgöra uppgiften i 3 kap. 5 § postlagen bör PTS enligt regeringen ha möjlighet att hämta in även andra uppgifter än sådana övergripande och aggregerade statistiska uppgifter för löpande tidsserier som behövs för Trafikanalys verksamhet och övriga uppgifter som kan hämtas in med stöd av 4 kap. 14 § postlagen. Regeringen föreslår att lagändringarna träder i kraft . Regeringen påpekar inledningsvis att införandet av ett bemyndigande i sig inte medför några konsekvenser, utan konsekvenserna blir indirekta som en följd av de föreskrifter som PTS kan tänkas utfärda. Föreskrifterna påverkar i huvudsak PTS, den som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten och samtliga postmottagare. Att utfärda föreskrifter medför en engångskostnad när de tas fram och eventuellt en kostnad för en utökad tillsyn. Enligt regeringens bedömning ska det eventuella merarbete som uppstår finansieras inom befintliga ekonomiska ramar för myndighetens verksamhet. Vad gäller förslaget om uppgiftslämnande kommer det enligt regeringens bedömning att leda till bättre och utförligare analyser av paketmarknaden, vilket förbättrar PTS möjligheter att säkerställa att den samhällsomfattande posttjänsten kan anpassas till samhällsutvecklingen och användarnas behov. Förslaget berör de företag på den svenska paketmarknaden som omfattas av postlagens definition av posttjänst. Även för de större företag som tillhandahåller posttjänster men som inte har tillstånd att bedriva postverksamhet, t.ex. Schenker, DHL, Bussgods, Jetpak, TNT och Fedex, kommer förslaget att medföra en viss ökad tidsåtgång och administrativ börda enligt regeringen. Regeringen framhåller dock att effekten av de nya krav som förslaget innebär kan balanseras av att Trafikanalys, som i egenskap av statistikansvarig myndighet på postområdet, kan komma att upphöra med att samla in vissa uppgifter och i stället hämta in dem från PTS. PTS samlar , i samarbete med Trafikanalys, in diverse uppgifter från de företag som har tillstånd att bedriva postverksamhet för analys av brev-marknaden och som avgiftsunderlag för myndigheten. Utökade möjligheter att samla in statistik från alla företag som tillhandahåller posttjänster innebär initialt ett visst merarbete för PTS eftersom det handlar om en ny arbetsuppgift. Kostnaden ska finansieras inom PTS nuvarande ekonomiska ram. I motion 2017/18:876 efterlyser m.fl. (S) ett förtydligande av postlagen. Motionärerna ser med oro på den försämring i utdelningsservicen som har drabbat delar av glesbygden när Postnord genomfört förändringar. Det har bl.a. medfört att invånarna i vissa fall måste åka flera mil för att hämta posten, något som inte minst försvårar villkoren för småföretagare. Motionärerna anser att lagens krav är för otydliga, vilket gör det möjligt för Postnord att försämra utdelningsservicen utan att bryta mot lagen. (M) yrkar i motion 2017/18:3202 på behovet av att förbättra servicen för postutdelning i glesbygden för att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet. Motionären pekar på de ganska omfattande förändringar som Postnord har gjort i utdelningsverksamheten, inte minst i glesbygden. Dessa förändringar har inneburit att vissa hushåll och företag får köra oacceptabelt långa sträckor för att hämta posten. Motionären påpekar att () har utfärdat allmänna råd om hur Postnord bör utforma utdelningsverksamheten men att dessa allmänna råd är en form av vägledning för verksamheten. Detta faktum begränsar enligt motionären myndighetens möjligheter att påverka just de förändringar som Postnord gör i glesbygden. m.fl. (KD) efterlyser i motion 2017/18:3741 yrkande 10 att en ny postlag bör komma till stånd. Behovet av en ny lagstiftning motiveras med oron kring Postnords organisation och finansiering på koncernnivå, vilket även påverkar den svenska delen av bolaget. Kravet på att regeringen skyndsamt ska lägga fram en ny postlag framförs också av m.fl. (KD) i kommittémotion 2017/18:3766 yrkande 60. Enligt motionärerna skulle en ny lagstiftning ge möjlighet till en skärpning av kraven på service och leverans av post till befolkningen. Med anledning av regeringens proposition efterlyser m.fl. (V) i kommittémotion 2017/18:3940 yrkande 3 förslag från regeringen på lagstiftning och villkor som på ett bindande sätt slår fast vad den samhällsomfattande posttjänsten innebär. Motionärerna delar regeringens bedömning av behovet av att förtydliga den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser men anser att regeringens förslag riskerar att leda till försämrade möjligheter till en likvärdig postservice över hela landet, vilket särskilt hotar boende och företag på landsbygden. I stället för PTS bör det enligt motionärerna vara regeringen och som genom lagstiftning fastställer de kriterier som ska gälla för ett tydligare samhällsuppdrag. Det kan exempelvis handla om undantag från femdagarsutdelning, lokalisering av utdelningsplatser, utdelningsfrekvens och befordringstider för post. Utskottet välkomnar regeringens lagförslag om ändringar i postlagen som enligt utskottets uppfattning gör lagen mer ändamålsenlig och anpassar regelverket till en marknad i stark förändring. Utskottet vill i sammanhanget peka på några av de bakomliggande faktorerna. befordrades ca 2,3 miljarder brev i . Jämfört med 2005 är det en minskning , och . En starkt bidragande orsak till de minskande brevvolymerna är de förändrade kommunikationsmönster som digitaliseringen av informationsflödet i samhället för med sig. Elektroniska kommunikationsmedel, t.ex. e-post, appar i sociala medier, elektroniska utdelningstjänster m.m., blir alltmer lättillgängliga och används allt flitigare. Trenden med minskande brevvolymer kan därför förväntas bestå . Enligt utskottets uppfattning skapar den pågående utvecklingen särskilda utmaningar i fråga om utdelningen av postförsändelser i gles- och landsbygd. Den geografiska tillgängligheten är fortfarande i huvudsak oförändrad även om Postnord har gjort mindre anpassningar av utdelningsnätet. I takt med att volymerna fortsätter att falla som utdelningsfrekvensen är densamma är det dock främst den geografiska tillgängligheten som kan komma att påverkas, t.ex. genom förändringar i lantbrevbäringen. Denna påverkan blir allt större med fortsatt digitalisering. Den föreslagna föreskriftsrätten för PTS kan enligt utskottets bedömning underlätta uppgiften att precisera den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelningsverksamheten. Tillämpningen av postlagen skulle därmed kunna anpassas efter samhällsförändringar och till förändringar av användarnas behov av postservice, vilket utskottet anser är av central betydelse. Detta kan också bidra till bättre förutsättningar för att på upprätthålla en god och proportionerlig postservice i hela landet. finns PTS allmänna råd (PTSFS: 2008:6) som anger hur utdelningen av postförsändelser ska gå till, men genom att låta PTS ta fram föreskrifter så blir regleringen mer långsiktig. Föreskrifterna ska tydliggöra för den postoperatör som är utsedd att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten (Postnord) vad som krävs för att uppfylla utdelningskraven inom den samhällsomfattande tjänsten. Föreskrifterna kan även tydliggöra den samhällsomfattande posttjänstens gränser och vilken lägsta servicenivå som ska upprätthållas, vilket är extra viktigt i gles- och landsbygden. Därigenom uppnås också ökad tydlighet för såväl den som tillhandahåller posttjänsten som för samtliga postmottagare i landet om vilken postservice som garanteras. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att frågan om postutdelning i glesbygden och de konsekvenser som uppstår för både enskilda och näringslivet om den tillåts försämras behandlades i en interpellationsdebatt (ip. 2016/17:218) . Statsrådet påpekade inledningsvis att digitaliseringen av samhället innebär bl.a. förändrade kommunikationsmönster, vilket ger minskande brevvolymer och ökad efterfrågan på snabbt bredband. Ministern underströk att postmarknaden är en marknad i förändring, och att det påverkar alla som använder posttjänster, även de företag som verkar på marknaden. Vidare påminde statsrådet om regeringens ambition att se till att hushållen och företagen även fortsättningsvis kommer att ha tillgång till en kostnadseffektiv posttjänst av hög kvalitet i hela landet, och att just därför behövs en lagstiftning som är i takt . Det måste också vara tydligt för alla som utnyttjar posttjänster och är verksamma på postmarknaden vilka regler som gäller, underströk ministern. Det är en uppfattning som utskottet ansluter sig till. I samband med utskottssammanträdet informerade PTS om de utmaningar som postmarknaden står inför som en följd av ett starkt förändringstryck i form av ökad digitalisering av meddelandemarknaden, minskande brevvolymer, snabbt växande e-handel och ändrade marknadsförutsättningar. Vad gäller de politiska utmaningarna på området lyfte PTS fram frågan om framtidens reglering mot bakgrund av att brevvolymerna har minskat med en tredjedel , och att ytterligare en tredjedel kan förväntas försvinna inom de närmaste fem–tio åren. Andra ställningstaganden som måste övervägas är vilken roll ett välfungerande postväsen ska ha i ett digitaliserat samhälle och vilka posttjänster och servicenivåer som ska säkerställas av statsmakterna och hur de ska finansieras. Även Postnord pekade vid utskottets sammanträde på behovet av att kunna möta den växande e-handeln liksom bl.a. det faktum att postregleringen inte har anpassats i takt med den ändrade efterfrågan. Vad gäller förslaget i propositionen om uppgiftslämnande konstaterar utskottet att i sitt slutbetänkande (SOU 2016:54) pekar på att den nuvarande begränsningen för PTS i fråga om att kunna samla in uppgifter från samtliga aktörer på postmarknaden, inklusive pakettjänster, innebär att myndigheten inte kan uppfylla de krav har på tillräckligt detaljerad statistik för paketmarknaden. Enligt postdirektiv ska tillhandahållare av posttjänster erbjuda de nationella tillsynsmyndigheterna de uppgifter som behövs för klart definierade statistiska syften.