bet · H601KU9 · 2018-11-15 00:00:00 — Ändringar i regleringen av och sametingsvalet Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter och lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). De föreslagna ändringarna i sametingslagen innebär vissa förändringar i organisation. plenum ska även i fortsättningen vara det högsta beslutande organet. ska ansvara för verksamhet, och kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Det föreslås vidare att plenum har rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Förslaget innebär också att nya bestämmelser förs in i sametingslagen, dels om offentlighet vid sammanträden, dels om att ordföranden ansvarar för ordningen vid sammanträden i plenum och då också har rätt att visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Slutligen föreslås ändringar i bestämmelser om val till , bl.a. avskaffas kravet i sametingslagen på svenskt medborgarskap för att vara valbar till . Regeringen föreslår också en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. Den omfattar såväl plenum som sammanträden i styrelsen och i nämnderna. Som en följd av denna lämnas förslag till en komplettering i lagen (1980:578) om ordningsvakter, så att det av den lagen framgår att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra även vid säkerhetskontroller i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). Proposition 2017/18:287 Ändringar i regleringen av och sametingsvalet. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslag om ändringar i regleringen för och sametingsvalet 1.Lagförslag om ändringar i regleringen för och sametingsvalet, punkt 1 (SD) 2.Förordnande av ordförande, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslag om ändringar i regleringen för och sametingsvalet antar regeringens förslag till 1. lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, 2. lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter, 3. lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). Därmed bifaller proposition 2017/18:287 punkterna 1–3 och avslår motion 2018/19:37 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 2018/19:48 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (M), (SD), Skånberg (KD), (S), (L), (SD), (MP), (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:287 Ändringar i regleringen av och sametingsvalet föreslår regeringen att antar lagen om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden samt de förslag till ändringar i lagen om ordningsvakter (1980:578) och i sametingslagen (1992:1433) som läggs fram i propositionen. Regeringen redovisar i propositionen ärendets beredning fram till dess att propositionen beslutades. Av denna redovisning framgår att regeringen gett () samt två utredare i uppdrag att utreda tre frågor: organisation, ekonomiska förmåner för förtroendevalda i respektive säkerhetskontroll vid sammanträden. Regeringen gav ESV i uppdrag att analysera arbete med intern styrning och kontroll samt användningen av statliga medel. Vidare skulle ESV analysera förutsättningarna för att säkerställa att verksamheten bedrivs effektivt utifrån gällande reglering samt hur verksamheten kan effektiviseras. ESV redovisade uppdraget i rapporten av – Finansiering och intern styrning och kontroll (ESV 2017:6). Regeringen behandlar i propositionen de förslag i ESV:s rapport som kräver ändringar i sametingslagen. Förslaget om organisation diskuterades vid möten med bl.a. , , och . hölls det ett informationsmöte och fördes samtal om ESV:s rapport med företrädare för politiska partier. Vidare beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att biträda () i arbetet med att utreda om det är lämpligt med en reglering i sametingslagen av ekonomiska förmåner, inklusive pension (Ku 2017:B). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Reglering av ekonomiska förmåner för förtroendevalda i (Ds 2017:63). Förslaget om ekonomiska förmåner för förtroendevalda vid diskuterades vid möten med bl.a. och . Slutligen beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att biträda () i arbetet med att utreda möjligheter att vidta säkerhetshöjande åtgärder vid offentliga sammanträden (Ku 2017:C). Uppdraget redovisades i departementspromemorian Säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden (Ds 2017:65). Förslaget om säkerhetshöjande åtgärder vid sammanträden diskuterades vid möten med bl.a. . har departementspromemorian Ändringar i bestämmelser om val till (Ds 2017:34) utarbetats. Förslaget om nya bestämmelser om val till diskuterades vid möten med bl.a. och . Lagrådet har granskat lagförslagen när det gäller organisation, ekonomiska förmåner för förtroendevalda i samt säkerhetskontroll vid sammanträden. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. inrättades genom ett beslut av 1992 (prop. 1992/93:32, bet. 1992/93:KU17, rskr. 1992/93:114). Propositionen byggde på betänkandet Samerätt och sameting (SOU 1989:41). Bestämmelser om finns i sametingslagen (1992:1433) och i förordningen (2009:1395) med instruktion för . plenum har också beslutat om reglering av arbetet i sametingsordningen. är enligt 1 kap. 1 § sametingslagen en särskild myndighet med uppgift att främst bevaka frågor som rör samisk kultur i . Av 1 § sametingsordningen framgår att är ett folkvalt samiskt parlament och att arbetet i plenum regleras av sametingsordningen. folkvalda organ är uppbyggt på samma sätt som en folkvald församling, dvs. det består av företrädare för grupper eller partier som fått sina mandat i ett val som är organiserat på samma sätt som riksdags- och kommunalvalen. är organiserat som en vald ledamotsförsamling om 31 ledamöter. För ledamöterna finns ersättare. Efter förslag av förordnar regeringen ordförande i . Vidare finns en styrelse och ett antal nämnder, däribland en valnämnd. I 3 kap. sametingslagen finns bestämmelser om val till . Uppgifter vid val till fullgörs även av den centrala valmyndigheten enligt vallagen (2005:837) och av i det län där har sitt säte. I propositionen Om samerna och samisk kultur m.m. (prop. 1992/93:32), som låg till grund för inrättande, uttalades att fick ett drag av kollegial myndighet som exempelvis s.k. nämndmyndigheter eller myndigheter som organiseras som råd med ledamöterna som det egentliga beslutande organet (s. 43). Det framhölls vidare att en församling som inte kunde vara samlad i den omfattning som krävdes för att den skulle kunna handlägga de löpande ärendena. Till sitt förfogande gavs därför en styrelse som skulle sköta den löpande verksamheten (s. 63). Departementschefen uttalade också i lagstiftningsärendet att han var medveten om att lösningen var okonventionell när det gäller en statlig myndighet. Den rymdes dock inom de legala ramarna (s. 35). uppgifter anges i 2 kap. 1 § sametingslagen, och styrelsens i 2 kap. 4 §. Det ligger inte några beslutsfunktioner direkt på styrelsen. Styrelsen ska bereda, yttra sig, handha, verkställa och fullgöra uppdrag, bl.a. ska den handha den ekonomiska förvaltningen (2 kap. 4 § 2). Alltsedan inrättades har det också funnits en kanslichef. Detta framgår av förordningen med instruktion för . Kanslichefens uppgifter framgår av 11–13 §§ i instruktionen, bl.a. ska kanslichefen ansvara för myndighetens verksamhet och se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt. Oklarheter vad gällde organisationen medförde att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att analysera dåvarande organisation och överväga och lämna förslag till nödvändiga förändringar i såväl sametingslagen som myndighetens instruktion. Utredaren skulle bl.a. undersöka om det krävdes en tydligare skillnad än den rådande mellan olika roller som folkvalt organ och statlig myndighet (dir. 2000:70). Utredningen presenterade sina förslag i betänkandet roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77). Utredningen framhöll att det sedan tillkomst hade skett en dynamisk utveckling av samernas folkrättsliga ställning. Det var nu ostridigt att samerna har rätt till en kulturell autonomi och att detta förutsätter en viss grad av självstyre. Detta förändrade synsätt skulle enligt utredningens bedömning möjliggöra en omprövning av ställning som myndighet under regeringen (s. 145). Utredningen påpekade vidare att det grundläggande problemet var dubbla roller. Det hade till uppgift att driva den samiska politik som kommit till uttryck genom valet till trots att det i sin egenskap av myndighet löd under regeringen. Utredningen fann det därför inte ändamålsenligt att var en myndighet. Utredningen, som konstaterade att en ändring av samernas självstyrelse skulle kräva en grundlagsändring, föreslog bl.a. att frågan om roll borde utredas närmare (s. 129–149). Utredningens förslag behandlades i propositionen Ett ökat samiskt inflytande (prop. 2005/06:86). Även regeringen påpekade att är ett folkvalt organ och en myndighet under regeringen, vilket innebär att det har dubbla roller (s. 27). Regeringen ansåg dock att utredningens förslag om att det borde utredas om kunde vara ett organ för självstyre inte borde genomföras. Den samiska självbestämmanderätten borde i första hand ökas genom att övertog nya myndighetsuppgifter som rör samiska förhållanden. Det fanns därmed inte anledning att utreda om kunde vara ett organ för självstyre. anslöt sig till författningsförslagen i propositionen (bet. 2005/06:KU32, rskr. 2005/06:253). Genom bestämmelser i sametingslagen (2 kap. 1 §) och rennäringslagen (1971:237) överläts ett antal uppgifter som rör samiska förhållanden till att besluta om. I propositionen konstaterade regeringen också att det inom förekommit en del interna problem och att en stor del av dessa hänförde sig till en otydlig ansvarsfördelning mellan styrelse och kanslichef (s. 65). Gränsdragningen mellan politiska del och den myndighetsutövande delen utgjorde ett problem i verksamheten (s. 67). Vissa förändringar genomfördes efter förslag i propositionen. Det skrevs bl.a. in i sametingslagen (2 kap. 6 a §) att styrelsen var ansvarig för förvaltningen och myndighetsutövningen. I författningskommentaren anfördes att med förvaltningsfrågor avsågs frågor om den fortlöpande verksamheten (s. 80). Bestämmelsen hade en förebild i 3 kap. 13 § i den dåvarande kommunallagen (1991:900). Enligt den paragrafen skulle nämnderna besluta bl.a. i frågor som rörde förvaltningen. När det gällde ett förslag från utredningen om att samtliga uppgifter borde anges i lag konstaterade regeringen att så länge var en förvaltningsmyndighet under regeringen, måste denna på vanligt sätt kunna styra förvaltningen genom föreskrifter, direktiv och budgetbeslut. Utredningens förslag i denna del borde därför inte genomföras (prop. 2005/06:86 s. 38). redovisade för överskridanden och begärde ytterligare medel till såväl förvaltningsanslaget som ett av de sakanslag (anslag 1:22 Främjande av rennäringen m.m., utg.omr. 23) som disponerar. Vidare lämnade vid sin årliga granskning en revisionsberättelse med reservation för årsredovisningen . framförde i fråga om årsredovisningen att den inte var upprättad i enlighet med gällande regelverk, inte gav en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet, finansiering och finansiell ställning samt att ledningen inte hade efterlevt de föreskrifter som är tillämpliga för användning av anslag och inkomster. Det var mot den bakgrunden regeringen gav uppdraget till ESV (se ovan). avgav även en revisionsberättelse med reservation. I propositionen lämnar regeringen förslag till vissa ändringar i sametingslagen. Vissa förändringar i organisation föreslås. plenum ska även i fortsättningen vara det högsta beslutande organet, och ingen ändring görs när det gäller förordnande av ordförande i . ska ansvara för verksamhet och kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrelsen beslutar. Det föreslås vidare en bestämmelse i sametingslagen om att plenum har rätt att besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Förslaget innebär också att nya bestämmelser förs in i sametingslagen, dels om offentlighet vid sammanträden, dels om att ordföranden ansvarar för ordningen vid sammanträden i plenum och då också har rätt att visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. Regeringen lämnar också förslag om ändringar i bestämmelser om val till . Kravet i sametingslagen på svenskt medborgarskap för att vara valbar till tas bort. Det införs en bestämmelse i sametingslagen om att en valsedel ska innehålla en upplysning om personvalets innebörd. Regeringen föreslår att en väljare som inte är känd för röstmottagaren ska kunna styrka sin identitet även på annat sätt än genom att legitimera sig för att få rösta i sametingsvalet. Förbudet i sametingslagen för väljarens make eller barn att vara vittne vid brevröstning vid val till tas bort. Regeringen föreslår utöver ändringar i sametingslagen en särskild lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. Den omfattar såväl plenum som sammanträden i styrelsen och i nämnderna. Som en följd av denna lämnas förslag till en komplettering i lagen om ordningsvakter, så att det av den lagen framgår att ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra även vid säkerhetskontroller i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslag om ändringar i regleringen för och sametingsvalet Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden, lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter och lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). Ett motionsyrkande avslås. Jämför reservation 1 (SD). Regeringen gör bedömningen att organisation ska framgå av sametingslagen och myndighetens instruktion. Regeringen föreslår att det av sametingslagen ska framgå att det vid finns ett kansli som leds av en kanslichef och att kanslichefen anställs av styrelsen. Det bör inte genomföras någon ändring när det gäller förordnande av ordförande i . Någon ändring av ordförandens titel bör heller inte göras. Det föreslås vidare att det av sametingslagen ska framgå att kanslichefen ska sköta den löpande verksamheten enligt de riktlinjer och direktiv som styrelsen beslutar. Begreppet förvaltning ersätts med begreppet verksamhet i de bestämmelser i sametingslagen som reglerar styrelsens uppgifter, möjlighet att tillsätta nämnder och styrelsens och nämndernas beslutsbefogenhet. Regeringen gör bedömningen att plenum även fortsättningsvis bör vara högsta beslutande organ. Plenum bör besluta arbetsordning medan styrelsen bör besluta verksamhetsplan. Någon förändring av arbetsuppgifter bör, enligt regeringen, inte genomföras i detta sammanhang. Ekonomiska förmåner för förtroendevald i Regeringen föreslår att plenum ska få besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare. Det bör inte i detalj regleras vilka förmåner som kan komma i fråga eller förutsättningarna för förmånerna. Regeringen föreslår att sammanträden i plenum ska vara offentliga. får dock besluta att överläggningen i ett visst ärende ska hållas inom stängda dörrar. Vid en sådan överläggning får ledamöternas ersättare närvara, även när de inte tjänstgör. Vidare föreslår regeringen att ordföranden leder sammanträdena och ansvarar för ordningen. Ordföranden får visa ut den som uppträder störande och inte rättar sig efter tillsägelse. I fråga om styrelsens sammanträden föreslår regeringen att de ska hållas inom stängda dörrar. Efter medgivande från plenum får styrelsen dock besluta att sammanträden ska vara offentliga. Sammanträdena ska dock alltid hållas inom stängda dörrar i ärenden som rör myndighetsutövning eller där det förekommer uppgifter som omfattas av sekretess. Regeringen föreslår att samma regler ska gälla för sammanträden i nämnder. Vidare föreslås att ska kunna fatta beslut om säkerhetskontroller vid sammanträden enligt samma ordning som gäller för sammanträden i kommuner och landsting. En ny lag om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden I propositionen föreslår regeringen att bestämmelser om säkerhetskontroll ska tas in i en särskild lag som är uppbyggd på samma sätt som lagen om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och landsting. Säkerhetskontroll ska få genomföras vid inpassering till eller i de sammanträdeslokaler som disponeras för ett sammanträde som är offentligt enligt sametingslagen. Förutsättningen för att säkerhetskontroll ska få anordnas är att det finns anledning att befara att det vid sammanträdet kan komma att begås brott som innebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. Beslut om säkerhetskontroll ska avse ett visst sammanträde och ska utöver sammanträdeslokalen och entréutrymmen endast omfatta de angränsande lokaler som behöver utnyttjas för att besökare ska kunna följa sammanträdet. Beslutet ska fattas av den som är eller ska vara ordförande vid sammanträdet. Beslutet ska föregås av samråd med . I ett beslut om säkerhetskontroll ska det anges vilket sammanträde och vilka lokaler som omfattas av beslutet. I lagen föreslås även bestämmelser om kontrollens utformning och omfattning, bl.a. vad kontrollen ska få omfatta, vilka personer som får kontrolleras, kontrollens bemanning, hur kroppsvisitation ska få utföras och om avvisning och avlägsnande. Enligt förslaget ska ordningsvakter få förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroller i . Ändringar i bestämmelser om val till Regeringen föreslår att kravet i sametingslagen på svenskt medborgarskap för att vara valbar till tas bort. Vidare föreslår regeringen att det införs en bestämmelse i sametingslagen om att en valsedel ska innehålla en upplysning om personvalets innebörd. Det föreslås även att förbudet i sametingslagen för väljarens make eller barn att vara vittne vid brevröstning vid val till ska tas bort. Vidare föreslås att uttrycket ”kroppsligt fel” ersätts med uttrycket ”funktionsnedsättning eller liknande” i bestämmelsen om en väljares möjlighet att anlita biträde vid brevröstning. Uttrycket ”anlita biträde” ersätts med ”anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen”. Regeringen föreslår även att en väljare som inte är känd för röstmottagaren ska kunna styrka sin identitet även på annat sätt än genom att legitimera sig för att få rösta i sametingsvalet. Enligt 3 kap. 15 § andra stycket sametingslagen (1992:1433) ska en väljare som inte är känd för röstmottagaren legitimera sig för att få rösta vid val till . Möjligheten att styrka sin identitet på annat sätt än genom legitimering saknas enligt sametingslagen, till skillnad mot vad som gäller enligt motsvarande bestämmelse i vallagen (2005:837), se 8 kap. 6 §. Regeringen framhåller att utgångspunkten för vallagen är enhetliga regler för kontroll av väljarnas identitet med ett system som är lätt att förstå och tillämpa och som uppfattas som rättvist av väljarna. I förarbetena till vallagen (prop. 2004/05:163 s. 74 f.) diskuterades vilket krav på identitetskontroll som ska ställas på väljare som inte är kända för röstmottagarna. Det framgår att bestämmelsen om identitetskontroll vid röstmottagning ska gälla lika för alla väljare och utformas på ett sätt som inte ger utrymme för godtycke eller misstankar om godtycke. Det är viktigt med ett välfungerande kontrollsystem vid all röstmottagning, såväl vid val till som till kommun- och , och . En väljare som inte är känd för röstmottagaren ska därför styrka sin identitet. En väljare kan styrka sin identitet genom att legitimera sig. Att skaffa legitimation står dock var och en fritt att göra. En ordning som innebär att identiteten endast kan styrkas genom att väljaren legitimerar sig medför en risk att de av väljarna som saknar legitimation avstår från att rösta i valet. Mot denna bakgrund har det i vallagen införts en möjlighet att styrka sin identitet på något annat tillförlitligt sätt än genom att legitimera sig. Enligt förarbeten till vallagen (prop. 2004/05:163 s. 75) kan det vara genom att t.ex. någon annan intygar förhållandet. Det är lämpligt att röstmottagarna dokumenterar hur väljarnas identitet har kontrollerats. I vallokalen kan det göras genom en anteckning i röstlängden när väljarnas röster tas emot (prop. 2004/05:163 s. 76). De olika möjligheterna för att styrka sin identitet i vallagen respektive sametingslagen framstår enligt regeringen som omotiverade. Det är lämpligt med en ordning som är lika vid val till som vid andra allmänna val. I propositionen föreslår regeringen att den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft . Ärenden som har inletts hos före ikraftträdandet men ännu inte har avgjorts ska handläggas enligt äldre föreskrifter i sametingslagen. Bestämmelsen i sametingslagen om att plenum får besluta om skäliga ekonomiska förmåner för ledamöter och ersättare ska inte tillämpas på förmåner som har intjänats före ikraftträdandet. I kommittémotion 2018/19:37 av m.fl. (SD) begärs att propositionen avslås i den del den avser ett slopande av kravet att visa legitimation när en röstberättigad som inte är igenkänd ska rösta till sametingsvalet. Motionärerna menar att det förvisso är bra att både sametingslagen och vallagen är så likalydande som möjligt eftersom båda reglerar val, men i motsats till regeringen anser motionärerna att vallagen borde ändras för att efterlikna sametingslagen och inte tvärtom. Kravet på att legitimera sig för att få rösta, oavsett val, borde vara absolut, i vart fall om man inte redan är igenkänd av röstmottagaren. Systemet med intygspersoner kan, enligt motionärerna, alltför enkelt utnyttjas, och har det hänt att personer som kommer till sin vallokal för att rösta redan är avprickade i röstlängden. Det finns således ingen anledning att bygga in denna svaghet även i sametingslagen. behandlade utskottet en motion om legitimationskrav vid röstning. Utskottet ansåg att resultatet av det arbete som bedrevs av vallagskommitté (Ju 2003:03) borde avvaktas och avstyrkte därför motionen (bet. 2003/04:KU13). I samband med behandlingen av propositionen Ny vallag (prop. 2004/05:163) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att göra det obligatoriskt för samtliga röstberättigade att vid samtliga val uppvisa en identitetshandling innan röst avges (bet. 2005/06:KU9). Utskottet underströk att det får förutsättas att i sin information till valförrättarna lämnar vägledning om hur de i olika kontrollsituationer bör agera. Utskottet ställer sig bakom de överväganden som görs i propositionen och anser att bör anta regeringens lagförslag och avslå motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förordnande av ordförande. Jämför reservation 2 (V). Av 2 kap. 2 § 3 stycket sametingslagen (1992:1433) framgår att regeringen efter förslag av förordnar ordförande i . Ordföranden ska utses bland tingets ledamöter. väljer en eller flera vice ordförande bland ledamöterna. får återkalla vice ordförandes uppdrag. I propositionen gör regeringen bedömningen att det inte bör genomföras någon ändring när det gäller förordnande av ordförande i . Regeringen framhåller att det skäl som departementschefen anförde i lagstiftningsärendet om inrättandet av för att regeringen, efter förslag av plenum, skulle förordna ordförande, var att ordföranden kom att inta samma ställning som ordföranden i råds- eller nämndmyndigheter. Regeringen måste ta någon av de valda ledamöterna men var inte formellt bunden av tingets förslag (prop.