bet · H601SfU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag om anslag inom utgiftsområde 10. Förslaget överensstämmer med ett gemensamt förslag från och som lagts fram under ärendets beredning. Anslagen uppgår sammantaget till . Därmed avstyrker utskottet de alternativa budgetförslag som förts fram i motioner. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndigande om ekonomiskt åtagande. Samtliga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Anslag inom utgiftsområde 10 1.Anslag inom utgiftsområde 10 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 10 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 10 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 10 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt regeringens förslag. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 10 punkt 2 och avslår motionerna 2018/19:1641 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 4, 14 och 15, 2018/19:2379 av m.fl. (SD), 2018/19:2615 av m.fl. (C), 2018/19:2964 av m.fl. (L) och 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 19. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 10 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (S)*, (C)*, Nooshi Dadgostar (V)*, (M), (SD)*, Kadir Kasirga (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (MP)*, (M), (SD)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Motionsförslagen finns också i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 10 s. 9 f.). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Under beredningen av ärendet har tillförordnade generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat kompletterande information till förslagen. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har i betänkande 2018/19:FiU1 Statens budget 2019 Rambeslutet tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (prop. 2018/19:1). har därefter med bifall till ett gemensamt förslag från och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 till 97 (res. 5 i 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Utgiftsramen för detta utgiftsområde överensstämmer med regeringens förslag. I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångs-regering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden inom utgiftsområde 10. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har regeringen dock avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning: Frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att kvinnors ohälsotal har minskat med och mäns med . Enligt regeringens mening förväntas minskningen fortsätta eftersom antalet personer med sjukersättning har minskat och antalet startade sjukfall (eller sjukpenningtalet) förväntas minska framöver. Det framgår att sjukpenningtalet började minska , och uppgick det , uppdelat för kvinnor och för män. Vidare avslutas sjukfall som är kortare än nu tidigare, medan antalet sjukfall som pågått ökar, vilket enligt regeringen förklaras främst av borttagandet av den bortre tidsgränsen. pågår ca 343 000 sjukfall minst (218 000 kvinnor och 125 000 män). Vidare framgår att andelen sjukfrånvarande har minskat inom samtliga sektorer, vilket motsvarar en total minskning jämfört med . För kvinnor är minskningen och för män . Dessa minskningar är enligt regeringen statistiskt säkerställda. Sjukfrånvaron skiljer sig fortfarande åt mellan olika sektorer, och högst sjukfrånvaro har kvinnor anställda inom kommun och landsting. Det framgår också att den vanligaste sjukskrivningsorsaken är psykisk ohälsa. Sjukskrivningstiden är generellt sett längre vid psykiatriska diagnoser än vid övriga diagnoser. Det finns regionala skillnader i sjukfrånvaron. I genomsnitt är variationerna per län något större för kvinnor än för män. Skillnaderna kan enligt regeringens mening delvis förklaras av olikhet i länens befolkningsdemografiska struktur men en del av skillnaderna kan också bero på andra faktorer, exempelvis bristande likformighet i tillämpningen och i nyttjandet av sjukförsäkringen. Vidare framgår att nybeviljades totalt 5 700 försäkrade personer sjukersättning (kvinnor och män). Det är 3 100 färre än 2016. Regeringen anger att bl.a. förändrade tillämpning kan ha inneburit att färre individer bedöms uppfylla villkoren för att beviljas sjukersättning. Det framgår också att ökningen av antalet försäkrade med aktivitetsersättning har brutits. Nedgången av nybeviljade ersättningar avser i första hand försäkrade med nedsatt arbetsförmåga och i mindre utsträckning nybeviljande av ersättningar för förlängd skolgång. Det framgår även att beviljandet av arbetsskadelivränta minskar och att skillnaderna mellan kvinnor och män består. Någon förklaring till ökningen av andelen avslag på ansökningar för kvinnor och män redovisas inte. Slutligen framhåller regeringen att den svenska sjukfrånvaron ligger i nivå med EU-genomsnittet men att den varierar betydligt mer när EU-genomsnittet (Arbetskraftsundersökning). Anställda kvinnor i har högre sjukfrånvaro än genomsnittet anställda kvinnor inom EU och enligt regeringen kan det delvis bero på att arbetskraftsdeltagandet bland kvinnor i generellt sett är högre än bland kvinnor i andra EU-länder. minskade sjukfrånvaron i för både kvinnor och män. Regeringen framhåller att sjukfrånvaron för kvinnor i nu närmar sig EU-genomsnittet för kvinnor. I har män ungefär samma sjukfrånvaro som EU-genomsnittet för män. Enligt utskottet ger resultatredovisningen värdefull information om utvecklingen på området. är den utformad på ett logiskt och tydligt sätt. Utskottet konstaterar i övrigt att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet har inget ytterligare att anföra. Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt förslag i budgetpropositionen och lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Motionärernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Budgetpropositionen har beslutats av en övergångsregering. Regeringens förslag utgår års budget med justeringar för pris- och löneomräkningar och med beaktande av ändrad makroekonomisk utveckling. Vidare har anslag justerats till följd av redan beslutade lagar och förordningar. Även behov av att upprätthålla nödvändiga samhällsfunktioner och samhällstjänster i avvaktan på en utredning m.m. har beaktats. Dessutom påverkas utgiftsområdet av finansieringen av en nystartad myndighet inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt justeringar till följd av flytt av ändamål och verksamheter för lokal statlig service vid servicekontoren till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Regeringen föreslår att 36 anvisas till anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken (SFB) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt SFB. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel för studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter. Regeringen anger att allt fler sjukfall avslutas omkring rehabiliteringskedjans bedömningstidpunkter, vilket sannolikt beror på förstärkta och förbättrade utrednings- och bedömningsarbete. Vidare har andelen försäkrade som får rehabiliteringspenning successivt minskat, delvis eftersom den försäkrade bara får rehabiliteringspenning för den tid som han eller hon deltar i en åtgärd, medan resterande del av dagen ersätts med sjukpenning om övriga förutsättningar är uppfyllda. Även behovet av arbetshjälpmedel m.m. har minskat och behov av kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Inflödet till sjukpenning i särskilda fall utgörs numera av försäkrade som haft aktivitetsersättning och fyllt . Regeringen förväntar att denna grupp kommer att växa något . Anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Regeringen föreslår att 43 anvisas till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till försäkrade med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa försäkrade med aktivitets- och sjukersättning enligt SFB och införandelagen. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många fyller och inte längre kommer att få sjukersättning, i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Anslag 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning Regeringen föreslår att 1 anvisas till anslag 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning. avskaffades ersättning för merkostnader inom vårdbidraget (utg.omr. 12 anslag 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag), och merkostnaderna för barn med funktionsnedsättning belastar nu i stället detta anslag. Anslag 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Regeringen föreslår att 2 anvisas till anslag 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Anslaget får användas för utgifter för arbetsskadeersättning enligt SFB samt motsvarande äldre lagstiftning. Arbetsskadeersättning kan lämnas i form av bl.a. livränta till den skadade, ersättning för tandvård samt begravningshjälp och livränta till efterlevande. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Antalet arbetsskadelivräntor förväntas fortsätta att minska till i genomsnitt drygt 29 800. Anslag 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Regeringen föreslår att anvisas till anslag 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet. Enligt regeringen beräknas ersättningarna bli något lägre , främst eftersom livräntorna enligt äldre lagstiftning upphör. Anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Regeringen föreslår att 2 anvisas till anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivningsprocessen, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, försäkrings-medicinska utredningar enligt lagen (2018:744) om försäkringsmedicinska utredningar, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningsutgifter. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar för att vidta åtgärder som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. Åtgärderna ska bidra till att skapa goda förutsättningar för övergång till arbetsmarknaden och förkorta tiden i sjukförsäkringen. Utgifterna beräknas till . Av resurserna till samordningsförbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. uppgick de statliga medlen till , och dessa bedömer regeringen förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Utredningen om finansiell samordning mellan hälso- och sjukförsäkring har lämnat betänkandet Samspel för hälsa – finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring (SOU 2018:80). Vidare har en arbetsgrupp utrett formerna för en permanent koordineringsfunktion inom vården (Ds 2018:6). Lagrådet har behandlat förslaget. För att kunna upprätthålla nödvändiga samhällsfunktioner eller tjänster i avvaktan på ställningstagande angående dessa båda förslag bedömer regeringen att det finns behov av en överenskommelse med SKL om en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess . Utgifterna beräknas till . Lagen (2018:774) om försäkringsmedicinska utredningar träder i kraft . I lagen anges att ska tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av och att har rätt till ersättning från staten för sina kostnader. Syftet med utredningarna är att tillgodose behov av att i rätt tid få tillgång till kvalificerade medicinska underlag för beslut i vissa ärenden om sjukförsäkring. Utgifterna beräknas till . Enligt bestämmelserna i 30 kap. 6 § SFB, som trädde i kraft , ska arbetsgivaren upprätta en plan för återgång i arbete för arbetstagare som varit frånvarande för sjukdom , om det kan antas att arbetstagarens arbetsförmåga kommer att vara nedsatt under minst (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SfU1, rskr. 2017/18:124). Denna lagreglerade skyldighet för arbetsgivare att planera och genomföra rehabiliteringsåtgärder kombineras med ett utökat ekonomiskt stöd vid användande av expertresurser. Utgifterna beräknas till . I förordningen (2017:117) om bidrag till företagshälsovården för köp av medicinsk service finns bestämmelser om bidrag till anordnare av företags-hälsovård för dennes kostnader för köp av medicinsk service från offentliga eller privata vårdgivare. beslutar om utbetalning av bidrag till anordnare av företagshälsovård. Utgifterna beräknas till . inrättades Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Regeringen föreslår att myndigheten delfinansieras 2019 med inom detta anslag. Anslag 1:7 Ersättning för höga sjukskrivningskostnader Regeringen föreslår att anvisas till anslag 1:7 Ersättning för höga sjukskrivningskostnader. har redovisat en kvalitetsuppföljning av förmånen med åtgärder för att öka sannolikheten för korrekta ersättningar (S2017/03474/SF). Uppföljningen visar på en relativt hög risk för felaktiga utbetalningar och därmed ett behov av utvecklingsinsatser. Kvalitetsförbättringar har delvis genomförts , och ytterligare åtgärder kommer att påbörjas. Regeringen föreslår att 8 anvisas till anslag 2:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Anslaget beräknas minska med 2019 eftersom ändamål och verksamheter för lokal statlig service vid servicekontoren flyttas till utgiftsområde 2 (prop. 2017/18:100, bet. 2017/18:KU40, rskr. 2017/18:419). I avvaktan på att uppgiften tas över av Statens servicecenter bör dock få disponera , dvs. delar av anslaget 1:19 Statens servicecenter (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.4). Anslaget beräknas öka till följd av pris- och löneomräkning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Anslag 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Regeringen föreslår att anvisas till anslag 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. Anslaget beräknas öka något till följd av pris- och löneomräkning. I kommittémotion 2018/19:2379 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar 4 mer än vad som föreslås till utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mer för att stärka rehabiliteringskedjan. Motionärerna föreslår att den sjukskrivnes arbetsförmåga efter dag 180 ska bedömas mot yrken inom hans eller hennes kompetensområde på arbetsmarknaden i stället för mot sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom annat sådant lämpligt arbete som är tillgängligt, om det inte finns särskilda skäl emot det eller om det i annat fall kan anses oskäligt. I övrigt föreslår motionärerna att anslaget höjs till följd av effekter av förslag inom andra områden, bl.a. moms på livsmedel och avskaffande av särskild löneskatt för äldre. Till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mer för att höja garantinivån i sjukersättningen motsvarande , införa en ny förmån (sjukersättning med vård och rehabilitering), höja högsta boendekostnaden som ersätts i bostadstillägget från dagens till och låta vuxna med funktionsnedsättning lönearbeta med behållen aktivitets- och sjukersättning. Om lönearbetet uppgår till bör ersättningen minskas. I övrigt höjs anslaget till följd av effekter av förslag om höjd ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Vidare minskas anslaget till följd av att bl.a. anslaget till bostadsbidraget föreslås öka inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till anslag 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning anvisas mer för att inkludera hjälpbehov i ersättningen även till vuxna med funktionsnedsättning och medge fortsatt ersättning vid förvärvsarbete efter att den försäkrade har fyllt . Till anslag 1:6 Bidrag till sjukskrivningsprocessen anvisas mer för att stärka rehabiliteringskedjan genom regelbundna personliga kontakter och avstämningsmöten. Aktörernas kompetens i bemötande och vid bedömning av försäkrade med psykisk ohälsa behöver också stärkas. Vidare föreslås att anvisas till ett nytt anslag, Sjuklön för småföretag. Syftet är att göra det både billigare och enklare för småföretag och mikroföretag att anställa, eftersom företag inte ska stå för sjuklönekostnader . Dessutom förbättras möjligheterna för arbetstagare att återinträda på arbetsmarknaden, eftersom arbetsgivarens risker minskar. Även i kommittémotion 2018/19:1641 av m.fl. (SD) begärs tillkännagivanden om att höja taket i bostadstillägget, lätta regelverket och stärka sjukersättningen, inkludera hjälpbehov i ersättning till vuxna med funktionsnedsättning och justera den övre åldersgränsen för ersättning till vuxna med funktionsnedsättning (yrkandena 3, 4, 14 och 15). m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2018/19:2615 att anvisar mindre än vad som föreslås till utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre till följd av effekter av förslag i arbetslöshetsförsäkringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. höjs anslaget till följd av effekter av förslag om avskaffande av särskild löneskatt för äldre. Till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre till följd av motionärernas förslag om att avskaffa kvalificeringsregeln i aktivitets- och sjukersättningen för flyktingar och andra skyddsbehövande. I kommittémotion 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 19 föreslås att anvisar mindre än vad som föreslås till utgiftsområdet i budgetpropositionen . Till anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisas mindre på grund av bl.a. effekter av förslag i arbetslöshetsförsäkringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Till följd av effekter av förslag om avskaffande av särskild löneskatt för äldre höjs anslaget. Till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisas mindre eftersom kvalificeringsregeln bör avskaffas för försäkrade som beviljats uppehållstillstånd på grund av flyktingskäl eller som annan skyddsbehövande. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom aktivitets- och sjukersättningen.