bet · H501SkU25 · 2018-10-16 00:00:00 — Nya skatteregler för företagssektorn Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn. I propositionen lämnas förslag om att införa en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn i form av en EBITDA-regel. Med detta avses en regel som är baserad på ett företags rörelseresultat före räntor, skatter, nedskrivningar och avskrivningar (Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortization). Avdragsutrymmet uppgår till av rörelseresultatet beräknat på ovanstående sätt. Förslaget om att införa en generell ränteavdragsbegränsningsregel motiveras av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden) och av om åtgärder mot skattebaserodering och vinstförflyttning (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS) när det gäller ränteavdragsbegränsningar (åtgärd 4). Detta kombineras med en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till . Av offentligfinansiella skäl kommer bolagsskattesatsen dock att vara . Vidare lämnas förslag om avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer, s.k. hybrida missmatchningar. En förenklingsregel föreslås som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Ett sådant avdrag får göras i stället för ett avdrag av avdragsunderlaget enligt EBITDA-regeln. Med anledning av att det införs generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen och regler mot vissa hybrida missmatchningar har dagens riktade ränteavdragsbegränsningsregler setts över. Regeringen föreslår också att reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus ändras på så sätt att av byggnadens anskaffningsvärde får dras av från det att hyreshuset färdigställs (primäravdrag), utöver ordinarie avdrag för värdeminskning. Vissa förändringar föreslås också i reglerna för periodiseringsfond och säkerhetsreserv. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V, -). Proposition 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn. Nio yrkanden i tre följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya skatteregler för företagssektorn 1.Nya skatteregler för företagssektorn (SD) 2.Nya skatteregler för företagssektorn (V) 3.Nya skatteregler för företagssektorn (-) 1.Nya skatteregler för företagssektorn (M) 2.Nya skatteregler för företagssektorn (C) 3.Nya skatteregler för företagssektorn (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nya skatteregler för företagssektorn antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 4. lag om ändring i lagen (2018:000) om ändring i lagen (2018:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller proposition 2017/18:245 punkterna 1–4 och avslår motionerna 2017/18:4186 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2017/18:4187 av (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:4188 av och (båda -) yrkandena 1–3. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) Reservation 3 (-) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (-), (M), (MP), (M), (S), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (S), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:245 Nya skatteregler för företagssektorn. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. I ärendet har tre motioner väckts med anledning av propositionen. Dessa återges i bilaga 1. Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté, som antog namnet (), med uppdrag att se över beskattningen av bolag (dir. 2011:1). FSK:s slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet (SOU 2014:40) överlämnades till . I det föreslår FSK i huvudsak att det införs en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn i kombination med en sänkning av bolagsskatten. lämnade rekommendationer om hur skattebaserodering och vinstförflyttning (BEPS) motverkas när det gäller ränteavdrags-begränsningar. [1] lämnades en uppdaterad slutrapport[2], och har även lämnat ett antal rekommendationer för att neutralisera de skattemässiga effekter som kan uppstå vid s.k. hybrida missmatchningar. antogs rådets direktiv (EU) 2016/1164 om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden). Direktivet innehåller bl.a. en generell ränteavdragsbegränsningsregel (artikel 4) samt regler om hybrida missmatchningar som är tillämpliga på transaktioner inom EU (artikel 9). Genom ett ändringsdirektiv har tillämpningsområdet utökats till att även omfatta hybrida missmatchningar med tredjeländer (rådets direktiv (EU) 2017/952 av om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer). Mot bakgrund av FSK:s förslag, rådets direktiv mot skatteundandraganden (inklusive nämnda ändringsdirektiv) och ovan nämnda rekommendationer har tagit fram en promemoria med titeln för företagssektorn (i det följande benämnd promemorian). I promemorian föreslås bl.a. en generell ränteavdragsbegränsningsregel i kombination med en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten (från till ), ett avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer, insnävade riktade ränteavdragsbegränsningsregler, skatteregler om avtal om finansiell leasing samt förändrade regler för värdeminskningsavdrag på nyproducerade hyreshus. I promemorian lämnas två alternativa förslag på utformning av en generell ränteavdragsbegränsningsregel, i första hand som en EBIT-regel (avdragsutrymmet uppgår till av EBIT) och i andra hand som en EBITDA-regel (avdragsutrymmet uppgår till av EBITDA). Förslaget har varit föremål för lagrådsgranskning. I förhållande till förslagen i lagrådsremissen har regeringen gjort vissa följdändringar i inkomstskattelagen och i kupongskattelagen (1970:624) som författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att det skulle sakna betydelse att låta lagrådet yttra sig. Regeringen har därför inte begärt Lagrådets yttrande över de förslagen. Alltför förmånliga skatteregler för ränteavdrag kan leda till skattebaserosion och vinstförflyttning. Med hänsyn till detta och för att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt möjliggöra en breddning av bolagsskattebasen föreslår regeringen att en generell begränsning av ränteavdrag i bolagssektorn införs i form av en EBITDA-regel. Med detta avses en regel som är baserad på resultatmåttet EBITDA (Earnings Before Interest and Tax, Depreciation and Amortization). Avdragsutrymmet uppgår till av EBITDA. Detta kombineras med en sänkning av bolagsskatten och expansionsfondsskatten från till . Av offentligfinansiella skäl kommer bolagsskattesatsen dock att vara . Regeringen föreslår en förenklingsregel som innebär att ett negativt räntenetto får dras av . Ett sådant avdrag får göras i stället för ett avdrag av avdragsunderlaget enligt EBITDA-regeln. Förslaget om att införa en generell ränteavdragsbegränsningsregel motiveras av rådets direktiv (EU) 2016/1164 av om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt inverkar på den inre marknadens funktion (direktivet mot skatteundandraganden), artikel 4 samt av mot skattebaserodering och vinstförflyttning (BEPS, Base Erosion and Profit Shifting) när det gäller ränteavdragsbegränsningar (åtgärd 4). Olikheter i nationell lagstiftning vad gäller den skattemässiga behandlingen av både företag och finansiella instrument (s.k. hybrida missmatchningar) gör det möjligt för skattskyldiga, särskilt företag i intressegemenskap med företag i andra länder, att använda gränsöverskridande skatteplaneringsstrategier för att undkomma skatt. I det internationella BEPS-arbetet har ett antal olika rekommendationer tagits fram för att neutralisera de skattemässiga effekter som kan uppstå vid hybrida missmatchningar. Förslaget om avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer som lämnas i lagrådsremissen innebär ett första steg i genomförandet av om hybrida missmatchningar (åtgärd 2) samt reglerna om hybrida missmatchningar i direktivet mot skatteundandraganden och rådets direktiv (EU) 2017/952 av om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer i svensk rätt. Med anledning av att det införs generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen och regler mot vissa hybrida missmatchningar har dagens riktade ränteavdragsbegränsningsregler setts över. Regeringen föreslår att dessa regler ska snävas in till att i princip avse rena missbruksfall. Enligt förslaget får inte ränteutgifter på interna skulder dras av om skuldförhållandet uteslutande eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. Enligt förslaget får ränteutgifter på interna skulder till lågskattejurisdiktioner över huvud taget inte dras av. Införandet av generellt utformade regler som begränsar ränteavdragen motiverar även ett behov av att definiera uttrycken ”ränteutgifter” och ”ränteinkomster”. Det införs därför regler som innebär att räntedelen i leasingavgiften vid finansiell leasing skattemässigt ska behandlas som en ränteutgift. För att förslagen inte ska påverka nyproduktion av framför allt bostäder negativt på ett omotiverat sätt lämnas förslag på förändrade regler för värdeminskningsavdrag för nyproducerade hyreshus. Reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus föreslås i lagrådsremissen ändras på så sätt att av byggnadens anskaffningsvärde får dras av från det att hyreshuset färdigställs (primäravdrag), utöver ordinarie avdrag för värdeminskning. Primäravdraget kommer även att gälla utgifter för till- eller ombyggnad efter att den till- eller ombyggda delen av hyreshuset färdigställts. Vissa förändringar bör också göras i reglerna för periodiseringsfond och säkerhetsreserv. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Nya skatteregler för företagssektorn Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till nya regler för företagssektorn samt avslår motionsförslag om annan utformning av ränteavdragsbegränsningsreglerna, bibehållen bolagsskattesats samt tillkännagivanden till regeringen om olika ändringar i förslaget. Jämför reservation 1 (SD), 2 (V) och 3 (-) samt särskilt yttrande 1 (M), 2 (C) och 3 (L). Genomförande av en generell ränteavdragsbegränsningsregel och sänkt bolagsskatt En generell begränsning av avdrag för interna och externa ränteutgifter införs i bolagssektorn kombinerat med en sänkning av bolagsskatten. Den generella begränsningen av ränteavdrag utformas som en avdragsbegränsning för negativa räntenetton. Avdragsunderlaget ska baseras på resultatmåttet EBITDA, som visar resultatet före finansiella poster, skatter samt avskrivningar. Ett företag ska enligt EBITDA-regeln dra av ett negativt räntenetto högst med ett belopp som motsvarar av avdragsunderlaget (avdragsutrymmet). Detta gäller för ränteutgifter för vilka avdragsrätten inte har begränsats enligt andra ränteavdragsbegränsningsregler. Med negativt räntenetto avses skillnaden mellan ränteutgifter som ska dras av under beskattningsåret och ränteinkomster som ska tas upp under beskattningsåret, om ränteutgifterna överstiger ränteinkomsterna. En förenklingsregel införs som innebär att ett företag får dra av ett negativt räntenetto . Ett sådant avdrag får göras i stället för att dra av av avdragsunderlaget enligt EBITDA-regeln. För företag som är i intressegemenskap får de sammanlagda avdragen för negativa räntenetton inte överstiga om något av företagen använder sig av förenklingsregeln. i intressegemenskap avses företag som ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen. I intressegemenskapen ingår även svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som något av företagen äger andel i, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. I fråga om företag som, direkt eller indirekt genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, äger andel i ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, avses med företag i intressegemenskap företaget och handelsbolaget respektive företaget och den utländska juridiska personen. Fördelningen av beloppet inom intressegemenskapen ska redovisas öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt enligt skatteförfarandelagen eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokföringsskyldighet upphör. För svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer med fast driftställe i gäller i stället att fördelningen av beloppet ska redovisas öppet i de särskilda uppgifterna. Ett företag som inte har kunnat dra av ett tidigare beskattningsårs negativa räntenetto i sin helhet, får dra av återstående del (kvarstående negativt räntenetto). Ett kvarstående negativt räntenetto får högst dras av med ett belopp som motsvarar avdragsutrymmet. En minskning ska göras med årets avdrag för negativt räntenetto. Avdrag för kvarstående negativt räntenetto gäller inte vid tillämpning av förenklingsregeln. Avdrag ska göras efter det beskattningsår då det kvarstående negativa räntenettot uppkom. Ett tidigare uppkommet kvarstående negativt räntenetto ska dras av före ett senare uppkommet sådant. Vid ägarförändringar som innebär att ett företag får ett bestämmande inflytande över ett annat företag, upphör rätten att använda ett kvarstående negativt räntenetto i det sistnämnda företaget. Ett företag anses ha ett bestämmande inflytande över ett annat företag, om företagen efter ägarförändringen tillsammans utgör en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen. De föreslagna begränsningarna vid ägarförändringar gäller inte om det företag som får det bestämmande inflytandet ingick i samma koncern som företaget med ett kvarstående negativt räntenetto redan före ägarförändringen eller om det avyttrade företaget har försatts i resolution enligt lagen om resolution. För att de föreslagna reglerna vid ägarförändringar inte ska kunna kringgås görs motsvarande ändringar i reglerna om kvalificerade fusioner och fissioner. Det förtydligas att kvarstående negativa räntenetton inte kan föras över från ett företag till ett annat genom verksamhetsavyttringar eller partiella fissioner. Om ett företags ränteinkomster ett beskattningsår överstiger ränteutgifterna samma beskattningsår (positivt räntenetto), får det företaget dra av ett negativt räntenetto som har uppkommit hos ett annat företag högst med ett belopp som motsvarar det positiva räntenettot hos företaget som gör avdraget. Det negativa räntenettot får inte dras av till den del det har dragits av på annat sätt. Vidare får avdrag inte göras för ett annat företags kvarstående negativa räntenetto. Med positivt räntenetto avses skillnaden mellan ränteinkomster som ska tas upp och ränteutgifter som får dras av, om ränteinkomsterna överstiger ränteutgifterna. Ett avdrag minskar det negativa räntenettot hos det andra företaget med samma belopp. Avdragsrätten gäller bara om båda företagen med avdragsrätt kan lämna koncernbidrag till varandra och om de redovisar avdraget öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma deklarationstidpunkt eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokföringsskyldighet upphör. Den generella ränteavdragsbegränsningsregeln gäller juridiska personer och svenska handelsbolag. Den gäller dock inte – svenska handelsbolag som under hela beskattningsåret bara har ägts av fysiska personer, direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, eller – i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som under hela beskattningsåret bara har ägts av obegränsat skattskyldiga fysiska personer, direkt eller indirekt, genom ett eller flera svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer. Vid tillämpning av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln avses med beskattningsår för svenska handelsbolag räkenskapsåret. Den generella ränteavdragsbegränsningsregeln ska tillämpas efter övriga ränteavdragsbegränsningsregler i 24 kap. inkomstskattelagen. Ränteutgifter som avses i definitionen i 24 kap. 2 § första stycket inkomstskattelagen räknas inte in i anskaffningsvärdet för tillgångar som tas upp som lager, byggnader, markanläggningar och inventarier (till vilka förvärvade immateriella tillgångar räknas). Detsamma gäller immateriella anläggningstillgångar som har upparbetats i den egna näringsverksamheten. Inkomstskatten för juridiska personer sänks från till . Regeringen bedömer att ändringar i reglerna i 39 a kap. inkomstskattelagen inte är nödvändiga med anledning av den föreslagna sänkningen av bolagsskatten. Reglerna gäller särskilda bestämmelser om beskattning i vissa fall av delägare i utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster (de s.k. CFC-reglerna). Expansionsfondsskatten sänks från till av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond. Andra svenska handelsbolag än fåmanshandelsbolag, samt i utlandet delägarbeskattade juridiska personer med fast driftställe i , ska lämna alla uppgifter till delägare som dessa behöver för att kunna beräkna sina intäkter från bolaget eller den juridiska personen. Procenttalet 20,6 ska användas vid tillämpningen av regeln om beslut om säkerhet för slutlig skatt för skalbolag. Regler för att neutralisera effekterna av hybrida missmatchningar Avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer ska införas. Bestämmelserna ska gälla företag som är i intressegemenskap med varandra. Företag ska vid tillämpning av bestämmelserna om avdragsförbud för ränteutgifter vid vissa gränsöverskridande situationer anses vara i intressegemenskap om företagen ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen ett av företagen, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i det andra företaget eller har rätt till av vinsten i det andra företaget eller en och samma person, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i företagen. Vid bedömningen av om företagen är i intressegemenskap ska personer som agerar tillsammans i fråga om innehav av kapitalet eller rösterna i ett annat företag behandlas som en enda person. Vid tillämpning av bestämmelserna om dubbla avdrag eller hybrida företag ska, i stället för i punkt 2–3, gälla. Ett företag får inte dra av ränteutgifter om avdrag för samma ränteutgifter får göras av ett företag som hör hemma i en annan stat och som ingår i samma intressegemenskap, och ränteutgifterna betalas av det andra företaget, eller av företaget och avdrag inte nekas i den andra staten. Avdrag får dock göras till den del inkomst som företaget tar upp även tas upp till beskattning i den stat där det andra företaget hör hemma, räknat från utgången av det beskattningsår som ränteutgifterna hänför sig till. Ett företag får vidare inte dra av ränteutgifter till ett företag som hör hemma i en annan stat och som ingår i samma intressegemenskap om motsvarande inkomst inte tas upp till beskattning i den stat där det andra företaget hör hemma och detta beror på skillnader i den rättsliga klassificeringen av något av företagen i skattehänseende i och den andra staten eller i två eller flera andra stater, eller skillnader i den rättsliga klassificeringen av det finansiella instrumentet eller betalningen i skattehänseende i och den andra staten. När det gäller skillnader i den rättsliga klassificeringen av det finansiella instrumentet eller betalningen i skattehänseende i och den andra staten ska en inkomst anses tas upp till beskattning om den tas upp av det andra företaget räknat från utgången av det beskattningsår som ränteutgifterna hänför sig till. I bestämmelserna om utdelning på vissa utländska andelar i nuvarande 24 kap. 19 § inkomstskattelagen ersätts uttrycket ”utländskt företag” med uttrycket ”företag som hör hemma i en annan stat”. Ett företag ska anses höra hemma i en viss stat om företaget enligt lagstiftningen i denna stat hör hemma i staten i skattehänseende och inte anses ha hemvist i en annan stat på grund av ett skatteavtal. Om företaget enligt ett skatteavtal anses ha hemvist i en annan stat, ska det anses höra hemma i denna andra stat. Om ett företag inte hör hemma i någon stat i skattehänseende, ska det anses höra hemma i den stat där det är bildat eller registrerat. En särskild begränsning i avdragsrätten för ränteutgifter på vissa skulder till företag i intressegemenskap Avdrag för ränteutgifter som omfattas av de riktade ränteavdrags-begränsningsreglerna får bara göras om det företag inom intressegemenskapen som faktiskt har rätt till inkomsten som motsvarar ränteutgiften hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått skatteavtal som inte är begränsat till vissa inkomster, om företaget omfattas av avtalets regler om begränsning av beskattningsrätten och har hemvist i denna stat enligt avtalet. I övriga fall får avdrag göras om det företag som faktiskt har rätt till inkomsten som motsvarar ränteutgiften skulle ha beskattats för inkomsten med enligt lagstiftningen i den stat där företaget hör hemma, om företaget bara skulle ha haft den inkomsten. Ränteutgifterna får dock inte dras av om skuldförhållandet uteslutande eller så gott som uteslutande har uppkommit för att intressegemenskapen ska få en väsentlig skatteförmån. Om en skuld till ett företag i intressegemenskapen avser ett förvärv av en delägarrätt från ett företag som ingår i intressegemenskapen, får avdrag bara göras om även förvärvet är väsentligen affärsmässigt motiverat. Om en skuld har ersatt en tillfällig skuld till ett företag som inte ingår i intressegemenskapen och denna skuld avser ett förvärv av delägarrätter, ska även den förstnämnda skulden anses avse förvärvet. Bestämmelserna som rör vissa externa skuldförhållanden, s.k. back-to-back-lån, utvidgas till att omfatta alla interna lån. Sådana lån omfattas av förslagen ovan, med undantag för regeln om tillfälliga skulder. Företag ska anses vara i intressegemenskap med varandra om – ett av företagen, direkt eller indirekt, genom ägarandel eller på annat sätt har ett väsentligt inflytande i det andra företaget, eller – företagen står under i huvudsak gemensam ledning. En andel i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska behandlas som en delägarrätt. avses juridiska personer och svenska handelsbolag. Definitioner av ränteutgifter och motsvarande ränteinkomster Med ränteutgifter avses vid tillämpning av 24 kap. inkomstskattelagen – ränta och andra utgifter för kredit – utgifter som är jämförbara med ränta. Med ränteinkomster avses vid tillämpning av den generella ränteavdrags-begränsningsregeln inkomster som motsvarar ränteutgifter. Vid tillämpning av den generella ränteavdragsbegränsningsregeln gäller även följande. Om valutarisken på ett lån i utländsk valuta har säkrats med ett derivatinstrument ska valutakursförändringen på skulden anses jämförbar med ränta och därmed utgöra en ränteutgift respektive en ränteinkomst. Om derivatinstrumentet utgör en kapitaltillgång ska instrumentet på balansdagen värderas på motsvarande sätt som i 14 kap. 8 § inkomstskattelagen (IL). Värdeförändringen ska anses vara en ränteutgift eller en ränteinkomst.