bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — 2017/18:439 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121 av (S), 2017/18:2298 av (SD), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11, 2017/18:2468 av (SD), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3. Jämställdhet i skolan är en förutsättning för att alla barn ska kunna komma till sin rätt, oavsett kön. Vi vill därför se över och skärpa skollagen så att det inte råder några som helst tvivel om att huvudregeln i den svenska skolan är att undervisningen inte ska vara könsuppdelad. Detta utesluter dock inte att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2298 av (SD), 2017/18:2468 av (SD) och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:439 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121 av (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10. Vi ser med oro ökade tendenser att det inom det svenska skolväsendet görs avkall på grundläggande likabehandling av flickor och pojkar genom att exempelvis ordna könssegregerade aktiviteter eller acceptera bärandet av plagg som begränsar flickors friheter. Det finns också fall där en skola själv köpt in sådana plagg. Likaså oroas vi av det faktum att pojkars skolresultat har legat väsentligt lägre än flickors, vilket måste ses som ett misslyckande avseende skolans uppdrag att rusta barn . Därför välkomnar vi att ett av de nya delmålen inom jämställdhetspolitiken syftar till just en jämställd utbildning. Vi vill i detta sammanhang även betona behovet av att särskilt beakta problemen med könssegregerade aktiviteter i skolan och pojkars skolresultat. Vidare vill vi att regeringen bör stryka formuleringen i läroplanen om att skolan har ett ansvar att motverka traditionella könsmönster. Självklart ska all form av könsdiskriminering motarbetas och varje individ ska ha rätt att forma sin identitet. Såväl flickor som pojkar ska behandlas lika, vilket också med rätta framgår av andra delar av läroplanen. Vi vet dock att det finns skillnader mellan könen. Med nämnda stycke i läroplanen innebär det i praktiken att skolan aktivt ska motarbeta elevers egen vilja till en specifik identitet, om denna faller inom ramen av vad som kallas för ett traditionellt könsmönster. Detta är inte rimligt och går emot den grundläggande principen att samtliga elever ska få välja sin identitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2017/18:439 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121 av (S), 2017/18:2298 av (SD), 2017/18:2468 av (SD), 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3. Jag anser att skolor behöver få stöd i hur de ska göra skolorna tryggare för unga transpersoner, i hur de ska tänka kring könade skoltoaletter eller omklädningsrum, och i fråga om könsnormer och kunskap om att ha elever som genomgår könsbekräftande vård. Jag menar att det måste till mer förebyggande arbete i dessa frågor, bl.a. bör det tas fram ett stödmaterial för att skolans personal ska kunna möta transpersoner i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:439 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121 av (S), 2017/18:2298 av (SD), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11, 2017/18:2468 av (SD), 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3. Jag anser att skolan ska vara en frizon där alla unga, oavsett kön, ges möjlighet att utvecklas som fria individer och slipper påtryckningar utifrån snäva könsrollsföreställningar. Elever ska uppmuntras att göra studie- och framtidsval som bygger på deras egna önskningar, inte könsrollsbundna förväntningar. Jag menar att detta arbete ska genomsyra arbetet genom utbildningsväsendets alla nivåer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Konfessionella inslag i skolan, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:3390 av (SD) samt 2017/18:1054 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18, 2017/18:2353 av och (båda SD) och 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 9. har allt fler svenska skolor valt att avveckla sina traditionella skolavslutningar. Motivet för att avveckla de traditionella skolavslutningarna är oftast att skolan ska vara religiöst neutral och att invandrade elever med annan trosuppfattning kan känna sig kränkta. Vi anser att de traditionella skolavslutningarna är en viktig del av det svenska kulturarvet och följer traditionen om läroplanens värderingar om västerländska traditioner och humanism. Vi menar därför att landets skolor bör åläggas att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. När det gäller problematiken med de konfessionella friskolorna, och särskilt de muslimska friskolorna, misstänker vi att Skolinspektionen trots flera avslöjanden endast har skrapat på ytan. Det är naturligtvis oacceptabelt att sådant förekommer i ett modernt land som säger sig vila på en humanistisk och demokratisk värdegrund. Vi anser därför att regeringen ska tillsätta en objektiv utredning för att klargöra förhållandena på de konfessionella friskolorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Konfessionella inslag i skolan, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:1054 av m.fl. (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 33, 2017/18:2353 av och (båda SD), 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 9 och 2017/18:3390 av (SD). I valfriheten ingår att varje individ själv har rätt att välja livsåskådning och utöva den. Jag anser därför att religiös eller annan ideologisk påverkan inte ska förekomma i skolan, oavsett om det handlar om obligatoriska eller frivilliga inslag i utbildningen. Det bör därför utredas hur alla skolor kan bli konfessionsfria. Vidare anser jag att det bör tillsättas en utredning om vilka åtgärder som krävs för att alla skolor ska garantera alla elevers rätt till religionsfrihet i enlighet med . Trots att skrivit under larmar elever om hur deras rätt att utöva sin religion förhindras och försvåras på en del skolor. Om alla elever ska kunna gå i en gemensam skola, trots familjernas olika sociala ställning eller värderingar, så bygger det på en bred överenskommelse i samhället för att gynna alla elevers kunskapsutveckling. På så sätt kan skolan bli verkligt gemensam för hela samhället och skapa långsiktig demokratisk utveckling. Alla föräldrar måste med förtroende kunna lämna sina barn till skolan. För att det ska vara möjligt måste skolan bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och avstå från att tvinga på eleverna åsikter eller andra livsval. Däremot ska skolan erbjuda eleverna information och utbildning om de olika alternativ som står till buds. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Skolornas förebyggande och åtgärdande arbete för att öka tryggheten i skolan måste stärkas. Vi anser därför att regeringen ska ta initiativ till en ny kvalitativ utvärdering av de program och metoder som effektivt förebygger och åtgärdar kränkningar och trakasserier, exempelvis det s.k. Olweusprogrammet. Alla som får veta att ett barn far illa eller misstänker att ett barn riskerar att fara illa är skyldiga att anmäla det till . I skolan gäller denna skyldighet rektorer, förskolechefer, pedagoger, elevhälsan och övrig skolpersonal – oavsett om verksamheten är offentlig eller enskild. Vi anser att alla som jobbar i skolan därför måste ha kunskap om hur man ska gå till väga om någon blir utsatt för kränkande behandling. Det ska därför finnas krav på att alla skolor har program mot kränkningar och trakasserier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Vi anser att det bör genomföras en antimobbningssatsning i den svenska skolan. Det är vår uppfattning att mobbning, sexuella trakasserier och utanförskap bäst motverkas genom ett aktivt agerande av lärare och skolledning, och därför har vi bl.a. föreslagit att det ska införas ett system med jourklasser och där det är lämpligt även jourskolor. Syftet med att flytta elever till jourklasser är att den som ägnar sig åt mobbning ska få hjälp att komma ur sitt destruktiva beteende och att övriga elever ska ges en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23 samt 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6. Många unga som utsätts för olika typer av hedersrelaterat förtryck förbjuds att delta i obligatorisk skolundervisning. Jag anser att det är centralt att poängtera vikten av att skolan ser till att skollagen följs. Den svenska är obligatorisk, vilket innebär att det inte ska vara möjligt för en elev att utebli från all undervisning inom ett speciellt område. Hämtning av elever som uteblir från obligatorisk undervisning är inte bara ett sätt att hindra skolk, det är också ett sätt att bryta påtvingad frånvaro från undervisning där kunskaper förmedlas som är viktiga för att kunna leva i det svenska samhället. Jag anser också att kunskapen om hedersförtryck måste höjas i kommunerna. Jag vill därför att det ska utarbetas handlingsplaner mot hedersförtryck och mot kontroll av elever som ska finnas i grund- och gymnasieskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Skolan är en av de vanligaste platserna för unga tjejer att utsättas för sexuella trakasserier. För mig är det oacceptabelt att sexuella trakasserier blivit en del av vardagen för många unga. Jag anser därför att regeringen bör ta fram ett stödmaterial till skolorna specifikt för att motverka förekomsten av sexuella trakasserier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Ett av de största problemen som elever själva upplever i skolan är oordning, stök och trakasserier. Sexuella trakasserier och annat könsrollsbundet förtryck är tyvärr en del av vardagen på många skolor. Jag anser att sådana företeelser ska ses som den brottslighet det är. Skolan ska vara en frizon där alla unga, oavsett kön, ska ges möjlighet att utvecklas som fria individer och slippa påtryckningar utifrån snäva könsrollsföreställningar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:333 av (SD), 2017/18:617 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:2224 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:2744 av (M), 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 7, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 23. Regeringen bör besluta om en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. Det bör även tas fram rekommendationer till skolhuvudmännen om vilka program som kan användas mot mobbning. Därutöver bör alla metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet sluta att användas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Läromedel och undervisningsmetoder, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3. Jag anser att regeringen ska låta utreda ett inrättande av en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. De värden som skolan ska förmedla är människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Undervisningen ska dessutom vara saklig och allsidig. Dock förmedlar de läromedel som används i skolan ofta något helt annat. När skolans läroböcker har granskats har man funnit att de genomsyras av en manlig, heterosexuell norm. Därtill lyfts funktionsnedsättning fram som en problematisk avvikelse, och flera av de nationella minoriteterna behandlas sällan eller aldrig. Jag anser att det kritiska tänkandet och granskandet måste få större tyngd i undervisningen redan tidigt i , och skolorna måste därför ta ett större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmännen, rektorerna och lärarna. Huvudmännen har ett viktigt ansvar att skapa rimliga förutsättningar att värdera de läroböcker som ska användas i undervisningen. Att inrätta en kvalitetsmärkning av läromedel som är utformad i enlighet med läroplanernas värdegrund anser jag skulle underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och även sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Läromedel och undervisningsmetoder, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 9. De undervisningsmetoder som används i skolan måste ha bättre stöd i forskning och utvärderas innan de introduceras. Det behövs också mer forskning om vilka pedagogiska metoder som faktiskt fungerar och ger bra resultat. Den pedagogiska forskningen i fokuserar i liten utsträckning på utvärdering av undervisningsmetoder. Vetenskapliga utvärderingar ska i större utsträckning ligga till grund för de pedagogiska metoder som används i skolan. Ett problem på skolans område är att nya pedagogiska metoder och trender snabbt införlivas i verksamheten, metoder som inte alltid har stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Inom sjukvården ligger SBU:s () utvärderingar till grund för normerings- och riktlinjearbete. Dessa är i sin tur styrande för vilka behandlingsmetoder som får användas inom sjukvården. Motsvarande krav på utvärdering av pedagogiska metoder bör utvecklas på skolområdet. Det bör därför tillsättas en utredning om inrättandet av en instans för utvärdering av skolans undervisningsmetoder. En sådan instans ska ha en funktion liknande den som finns inom hälso- och sjukvården (SBU), och instansen ska dels få i uppdrag att utvärdera undervisningsmetoder, dels stimulera till akademisk forskning inom området. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolbibliotek, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2337 av m.fl. (V) yrkande 5. I budgetpropositionen finns en satsning på personalförstärkningar vid skolbiblioteken. Det är enligt min mening en viktig och bra satsning, men den är långt ifrån tillräcklig, särskilt inte för alla de elever som inte har tillgång till bibliotek på sina skolor och därmed sannolikt inte berörts alls av satsningen. Jag anser att skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha skolbibliotek. Även om omfattningen av dessa bibliotek kan variera så ska det inte räcka med biblioteksbussar eller stadsbibliotek. Dessa ska i stället ses som kompletterande verksamheter till det integrerade skolbiblioteket. Skolbiblioteket ska ge eleverna tillgång till ett rikt utbud av medier, och av såväl skön- som facklitteratur. Ett bibliotek där välutbildad bibliotekspersonal samarbetar med den pedagogiska personalen kan enligt min mening locka fram och tillfredsställa barnens och ungdomarnas läslust, nyfikenhet och forskarintresse samt även hjälpa dem att orientera sig bland nya medier och i flödet av information på nätet. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som innebär att skolelevernas rätt till skolbibliotek stärks. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 36 samt 2017/18:189 av (SD), 2017/18:486 av (SD), 2017/18:498 av och (båda L), 2017/18:1021 av (M), 2017/18:2046 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:2062 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2065 av och (båda SD), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2362 av (M), 2017/18:2926 av Boriana (M), 2017/18:3333 av och (båda SD), 2017/18:3470 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2017/18:3783 av och (båda SD). Skolans roll är inte bara att vara kunskapsförmedlare utan till stor del också att förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv – från en generation till en annan. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer, värderingar, språk och religion. Vi menar att dessa byggstenar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar och våra gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt – om inte omöjligt – att bli en naturlig del av det svenska samhället. Vi anser därför att skolan bör betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken samt inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Vidare anser vi att elevernas miljömedvetenhet bör stimuleras för att öka förståelsen för och förmedla vikten av ett hållbart och ekologiskt samhälle samt betydelsen av att bevara vår biologiska mångfald. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda undervisningsämnen och kunskapsområden, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 37 och 2017/18:189 av (SD), 2017/18:486 av (SD), 2017/18:498 av och (båda L), 2017/18:1021 av (M), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 36, 2017/18:2046 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:2062 av (SD) yrkande 1, 2017/18:2065 av och (båda SD), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2362 av (M), 2017/18:2926 av Boriana (M), 2017/18:3333 av och (båda SD), 2017/18:3470 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3783 av och (båda SD). Programmering och digital kunskap ska vara en del av undervisningen i . Att ha en grundläggande kunskap i programmering bidrar till förståelse för hur all digital teknik och internet fungerar och är uppbyggt. Det är också starkt kopplat till logiskt tänkande och matematik. Framöver kommer kunskaper i programmering att bli allt viktigare, såväl på arbetsmarknaden som för vår ekonomi och samhället i stort. Ett större fokus på programmering i skulle även leda till ett ökat intresse för teknik bland unga och få fler att söka sig till t.ex. ingenjörsutbildningar . Dessutom finns en stor brist på programmerare, inte minst kvinnliga programmerare. Vi behöver säkerställa att alla barn får med sig kunskaper om och färdigheter i programmering från den svenska skolan.