bet · H501MJU16 · 2018-04-12 00:00:00 — 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ett svenskt undantag från EU-reglerna vad gäller bäst-före-datum för ägg och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3425 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kravet på att vildsvinskött först måste passera en vilthanteringsanläggning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om främjandeuppdrag till myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner och landsting/regioner på menyerna ska uppge ursprungsland för de köttråvaror som använts och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för konsumenterna att göra hållbara medvetna val och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre ursprungsmärkning och äkthetskontroll av honung och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att uppdatera livsmedelslagstiftningen, exempelvis gränserna för vad som räknas som gröda och vad som räknas som livsmedel, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3538 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3573 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska införas gränsvärden för försäljning av kycklingkött smittat av campylobacter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3579 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ursprungsmärkning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3646 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på innehållsdeklaration på vin och andra alkoholhaltiga drycker och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C): 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska ohållbar antibiotikaanvändning vid upphandlingar och inköp till offentliga kök och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet med tillgången till dricksvatten ska förstärkas och tillkännager detta för regeringen. 70.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att köttets ursprung synliggörs i det offentliga köket och på restauranger och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3756 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka möjligheterna att ställa hälso-, miljö- och djurskyddskrav i offentliga upphandlingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka ursprungsmärkningen och införa denna på fler livsmedel på EU-nivå, i ett första steg mejeriprodukter, och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra märkningen på livsmedel från bäst före till minst hållbar till och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU bör verka med kraft för att minska livsmedelsfusket och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3791 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvarsfull offentlig upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tjänstemän ska beakta äganderätt och egendomsskydd vid myndighetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ersättningsformer när mark tas i anspråk vid bildande av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vid offentlig upphandling av livsmedel ställa krav på miljöhänsyn och minst svenska regler för djurskydd och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för lokala leverantörer och producenter att delta i den lokala offentliga upphandlingsprocessen av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skrivningarna om nya livsmedel i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3896 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kulturmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera arbetet med kontroller av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka sanktionsmöjligheterna mot dem som fuskar med livsmedel, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer effektiv och likvärdig livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lägre temperaturer för hantering av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav i offentlig upphandling på livsmedel som är producerade i enlighet med svensk lagstiftning och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om satsning på en större andel närproducerade livsmedel i de offentliga upphandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare regler för gårdsförsäljning av livsmedel och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat Per Lodenius och (båda C) och (båda MP) och (båda S) och (båda M) m.fl. (KD) m.fl. (M) m.fl. (MP) m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (M) 19–21, 23 och 32 m.fl. (M) m.fl. (M) m.fl. (KD) m.fl. (KD) 5, 12, 13 och 17 m.fl. (L) m.fl. (C) m.fl. (C) m.fl. (C) 26, 27 och 29 m.fl. (KD) m.fl. (C) och (båda SD) 2, 4, 6, 7, 10, 11 och 13 debatterar vi betänkande 16 från miljö- och jordbruksutskottet om livsmedelspolitiken. Betänkandet innehåller 81 yrkanden från allmänna motionstiden /18 och behandlar frågor som livsmedelslagstiftning, konkurrenskraft, livsmedelskontroll och märkning. De allra flesta av frågorna har debatterats i kammaren tidigare . Utskottet har därför valt att behandla dessa frågor förenklat eftersom inget nytt hänt i sak. står självklart bakom alla sina reservationer, men för att inte ta alltför mycket av kammarens dyrbara tid i anspråk vill jag yrka bifall endast till reservation 4 om livsmedelskontrollen. Detta betänkande är som sagt väldigt likt dem vi debatterat tidigare. Vi har dessutom haft en grundlig debatt i ämnet för mindre än , då debatterade propositionen om livsmedelsstrategin. Vi är politiskt överens om att öka den svenska livsmedelsproduktionen. Det beslutet fattade vi gemensamt här i kammaren. Men vi är inte överens om hur detta ska gå till. skickade dessutom en rad tillkännagivanden till regeringen som det finns anledning att nämna , då regeringen i slutändan valt att göra något helt annat än vad beslutade om. För oss i Alliansen är det fortfarande viktigt att fokusera på en bra och säker livsmedelskedja som ska kunna fortsätta växa sig stark. Förutom bra livsmedel krävs det att säkerhetskedjan följs hela vägen från jord till bord via handeln. Lagstiftning är bra, men den ska vara enkel, tydlig och aktuell. Lagstiftningen är till för vår skull, för att den mat vi äter ska vara säker och för att konsumenten ska känna sig trygg oavsett om maten lagas hemma, äts på restaurang eller intas inom den offentliga sektorn. Vi har tidigare här i kammaren pratat hästköttsskandaler, då det uppdagades ett systematiskt fuskande som funnits i fler länder än bara . Problemet med livsmedelsbedrägerier fortsätter dessvärre. vet vi att bedrägerierna systematiskt och organiserat förekommer även med produkter som honung, olivolja och kanel. Det är viktigt att gå till botten med dessa brott och dessutom hitta samband med annan brottslighet som ibland förekommer. Som konsumenter och handlare måste vi känna trygghet i att produkter verkligen innehåller det de säger sig innehålla. En säker och redlig livsmedelskedja är viktig för både konsumenter och livsmedelsproducenter. Tryggheten måste även bejakas mellan konsument och producent. Där spelar säkerheten och tryggheten inom handeln en stor roll. Vi moderater föreslår därför skärpta straff för livsmedelsbedrägerier och att straffskalan höjs till att inkludera fängelse. Brott ska aldrig löna sig. Säkerheten inom livsmedelskedjan är viktig, och för att producenter, handlare och konsumenter ska känna sig trygga i att producera, sälja och äta mat är det viktigt att livsmedelskontrollen är bra och säker. Det ska löna sig att vara duktig på säkerhet, och det ska finnas en morot i systemet när man gör rätt. Vi moderater föreslår därför att livsmedelskontrollen ska göras smartare än den är . Det behövs till att börja med en bättre dialog mellan myndighet och företag. Vi vill att myndigheten ska hjälpa till att göra rätt i stället för att som endast kontrollera och komma med synpunkter i efterhand. Vi vill även att man inför efterdebitering, det vill säga att företagaren betalar först efter det att kontrollen är utförd i stället för att som betala en regelbunden avgift. Även är inne på den linjen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Livsmedelspolitik riktades ett tillkännagivande till regeringen om att se över detta. Regeringen har ännu inte kommit tillbaka med ett förslag för hur livsmedelskontrollen ska bli mer kostnadseffektiv. Även begäran till om att se över avgiftsdebiteringen är begravd i en utredning på departementet under den nu ganska kända parollen att frågan utreds vidare. Under förra årets debatt om livsmedelsstrategin beslutade om några övergripande mål för regeringen att förhålla sig till. Ett av dessa mål var att säkerställa generellt goda företagarvillkor för hela livsmedelskedjan, där nationella försämringar alltid skulle vara väl motiverade. Ett annat mål var att svensk livsmedelsproduktion skulle styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda mål för specifika produktionsformer. Tyvärr ser vi nu att regeringen lägger fram flera förslag som är direkt skadliga för branschen och dessutom går tvärt emot vad lagstiftaren har bestämt. Svenska producenter och svenska konsumenter förtjänar bättre än så. Det behövs sjysta konkurrensvillkor och en regering som tar demokratin på allvar. Eftersom det här är den sista livsmedelsdebatt vi har den här mandatperioden blir det också en summering och ett bokslut över nuvarande regerings mandatperiod - en mandatperiod som kantats av för lite konkret politik som kommit . Vi hoppas kunna vända detta. Förhoppningsvis ses vi här igen och då med en alliansregering och en annan majoritet i kammaren. står bakom alla sina reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 6 om livsmedelsbedrägeri. har granskat om staten genomför tillräckliga insatser för att säkerställa att livsmedelskontrollen fungerar i tillräcklig omfattning. I granskningsrapporten - tar staten sitt ansvar? framför kritik mot att bristfälliga register för livsmedelskontroll av primärproducenterna försvårar länsstyrelsernas planering av kontrollen och därför omöjliggör ett riskbaserat urval. påtalar även problem avseende den kommunala kontrollen i och med att många av kontrollmyndigheterna är små och har svårt att leva upp till de omfattande krav som ställs på dem. Dessa problem i den kommunala kontrollverksamheten har konstaterats . Det handlar bland annat om otillräcklig finansiering och bristande resurser, att kontrollen inte är riskbaserad och att det saknas kontrollplan eller att planerade kontroller helt enkelt inte genomförs. Kritik framförs även mot att ansvaret för uppföljning av livsmedelskontrollen inte är tydligt definierat i lagstiftningen och att inte gör någon fördjupad uppföljning i syfte att föreslå förbättringar av kontrollverksamheten. Bristerna i livsmedelskontrollen har uppmärksammats av de organisationer som har till uppgift att granska kontrollverksamhet: , och för livsmedelssäkerhet och djurhälsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Livsmedelspolitik egen granskning av den offentliga kontrollen visar på samma brister. Men också livsmedelsbranschen och enskilda företag har påtalat bristerna. De efterlyser en välfungerande offentlig kontroll. Flera av de stora handlarna och livsmedelskedjorna litar mer på sin egenkontroll och på privata kontrollorgan än på den offentliga kontrollen. 290 kommuner har ansvaret för den kommunala livsmedelskontrollen på ca 90 000 livsmedelsföretag. Många kommuner saknar tillräckliga resurser att utföra en adekvat kontroll, och den utredning som gjort visar att en tredjedel av kommunerna har mindre än en person för livsmedelskontroll. Vi i anser att maten måste vara säker och att staten bör ta ett större ansvar för en effektiv och fungerande livsmedelskontroll i hela . Länsstyrelserna kontrollerar att kommunernas kontroll följer lagstiftningen, men genom att helt föra över ansvaret från kommunerna till staten kan kontrollerna bli mer likvärdiga och effektiva. Enligt bedöms bedrägeriet med livsmedel vara omfattande runt om i världen. Dessa bedrägerier involverar ofta flera led: primärproducenter, livsmedelsföretag och grossister. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. anser därför att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. Regeringen bör också förtydliga ansvaret för samordning och uppföljning av livsmedelskontrollen. Många kommuner och landsting köper in livsmedel som är olagliga att producera i enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning, så långt detta är möjligt. Småskaliga slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade och högkvalitativa livsmedel. Dessutom bidrar de småskaliga slakterierna till kortare djurtransporter och lokala arbetstillfällen. För att fler småskaliga slakterier ska kunna etableras anser vi att reglerna kring dessa behöver förenklas ytterligare. antog en nationell livsmedelsstrategi för . Faktum är att kostnadsläget för insatsvaror och arbetskraft är betydligt högre än i jämförbara länder. Ändå menar regeringen att förbättrad konkurrenskraft främst ska uppnås genom strukturomvandling och produktivitetsutveckling. Vi i vill i stället fokusera på att förenkla regler och mildra lönekostnaderna för små och medelstora företag genom en överflyttning av sjuklöneansvaret till staten samt slopad arbetsgivaravgift för de tre första anställda, det vill säga den allmänna löneavgiften. Vi vill också göra det lättare att anställa unga genom lärlingsanställningar som ny anställningsform, för att skapa fler vägar till arbete och vidareutbildning. Vår företagarpolitik handlar mycket om att förenkla regler, minska skattetrycket samt underlätta för handel och export. Den övergripande målsättningen måste vara att göra lagstiftningen enklare och lättare att följa. Vi har ambitionen att även fortsatt ska vara en avancerad kunskapsekonomi och en stark företagarnation. Vi vill se ett där det lönar sig att arbeta och skapa sysselsättning för en bättre framtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Livsmedelspolitik Jag ska i detta betänkande endast diskutera en sak, men konstaterar jag att jag självklart står bakom alla reservationer med en centerstämpel men väljer att yrka bifall endast till reservation nr 11. Det jag tänkte ta upp i denna debatt är något som jag tycker att vi diskuterar alldeles på tok för lite, i motsats till alla andra saker som diskuteras i detta betänkande, nämligen vattnet. Vatten är som jag ser det - det är väl allmänt bekant, och jag tror att vi alla tycker så - vårt viktigaste livsmedel. Alliansregeringen valde därför att tillsätta en dricksvattenutredning. Den lämnade sitt betänkande - ett viktigt betänkande, som jag tycker att regeringen bara till del har tagit hand om, apropå att vatten är vårt viktigaste livsmedel. Varför är denna fråga aktuell över huvud taget ? Vatten kan ju ses som en självklarhet i vårt land. Jo, vi har en pågående klimatförändring. Vi vet att vi i många delar av landet har förorenade områden och så vidare, som kan påverka det vatten som vi alla ser som en självklarhet. Vad finns då att göra? Ja, en sak som till exempel måste göras är att se till att alla de kommunala vattentäkter som finns och ska finnas runt omkring i landet har tillräckliga skydd för det vatten som är livsviktigt för oss alla. Så är det inte . Då kommer jag in på nästa fråga som är viktig i sammanhanget. När man inför sådana här vattenskyddsområden, som bör finnas runt alla de viktiga dricksvattentäkterna i vårt land, gör man för det mesta intrång i det som någon äger. Det är viktigt att i de sammanhangen - och detta är en uppmaning till regeringen - verkligen titta på detta med äganderätten. Någon bedriver en verksamhet i området. Det kan vara en skogsbrukare eller en jordbrukare, för att ta ett par exempel på verksamheter som ofta bedrivs i vattenskyddsområdena. Det är rimligt, tycker jag, att man tar hänsyn till den grundlagsskyddade äganderätten när man gör intrång i en verksamhet på mark som någon äger. Äganderätten, som vi ofta talar om, är grundlagsskyddad i vårt land. Den är dessutom, som alla känner till, inskriven i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Jag tycker att regeringen borde inkludera dessa värderingar i det arbete som man förhoppningsvis påskyndar. Där utgör en utmärkt grund för det vidare arbetet. Gör inte denna regering det, vilket vi inte har sett , får vi hoppas att nästa regering gör det. Vi diskuterar nu livsmedelspolitik. Vi i vill att vi ska producera mer, bättre och hållbarare livsmedel i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Livsmedelspolitik kan vi se ett antal problem som är relaterade till just konsumtion och produktion av livsmedel, som vi borde försöka lösa. Vi har stora problem med hjärt- och kärlsjukdomar, olika cancerformer, stroke och diabetes, som är direkt relaterade till det vi äter. En stor del av våra växthusgasutsläpp kommer från livsmedelskonsumtionen - ungefär en femtedel om vi räknar med all den mat som vi konsumerar, som är producerad i eller importerad. Vi har också ett problem med att vi vill att man ska kunna leva och verka i hela , som lantbrukare lägger ned sina verksamheter på löpande band. Man finner det inte längre lönsamt att producera mat till oss svenskar. Detta behöver vi göra något åt, och jag tror att vi i denna kammare är relativt överens om problembeskrivningen. Det är också därför regeringen har tagit fram en livsmedelsstrategi. Vi i tycker att livsmedelsstrategin är ett bra första steg. Andemeningen är att vi ska producera mer, och ofta nämner man också hållbara, livsmedel i . Men vi i tycker att det var en förlorad möjlighet att inte vara mer specifik när det handlar om att producera mer livsmedel i . Vi tycker till exempel att vi borde ha infört ett mål om självförsörjningsgrad i livsmedelsstrategin. Vi skulle kunna säga att till exempel av de livsmedel som konsumeras i ska vara producerade här och inte importerade. En sådan självförsörjningsgrad hade vi tidigare i . Vi tycker också, herr talman, att det är olyckligt att det inte är tydligt specificerat i livsmedelsstrategin vad hållbar mat egentligen är. Hållbar mat är för mig och mat som förutom att den är god och näringsrik också bidrar till att nå de miljömål vi har , som vi alla vet att vi inte kommer att nå. Det rör sig exempelvis om mat som ger upphov till låga utsläpp av växthusgaser. Då borde det bli mindre kött och mer vegetarisk mat. Överlag tycker vi att det är synd att vi i livsmedelsstrategin inte tydligt kopplar ihop våra ambitioner med de åtaganden som vi har gjort inom miljömålssystemet. Detta är några områden där vi tycker att svensk livsmedelspolitik behöver förbättras. Jag yrkar bifall till reservation nr 10, där vi vill ha en obligatorisk näringsdeklaration för alkoholhaltiga drycker. Sådan näringsdeklaration finns när det gäller andra livsmedel, men inte när det gäller alkoholhaltiga drycker som vin, öl och starksprit. Vi vet att alkohol är ett väldigt kaloritätt livsmedel. Alkohol innehåller nästan lika mycket kalorier som fett. En stor stark innehåller nästan . Ett glas vin innehåller ungefär hälften så mycket. En drink innehåller nästan lika mycket kalorier som en stor stark. Detta talas det inte särskilt mycket om. Det talas inte heller särskilt mycket om sockerinnehållet i alkoholhaltiga drycker. Jag tror att det helt enkelt beror på att vi inte känner till det. Vi tycker att det är jättebra att vi har en restriktiv alkoholpolitik. Vi vet att alkoholkonsumtion i stor skala är skadligt för samhället och folkhälsan. Men det vore också bra om vi kunde få tydligare information på de alkoholhaltiga produkterna i handeln om vad de har för näringsinnehåll. Då skulle det nog bli tydligt att de inte är särskilt hälsosamma ur näringssynpunkt. Även detta är ett skäl ett vara måttfull med alkohol. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Livsmedelspolitik Det här är ingen nyhet. Det är något som har framfört. har gett alkoholindustrin i ett konkret uppdrag att presentera förslag på hur man ska kunna redovisa näringsinnehållet tydligare. Alkoholindustrin har varit väldigt motsträvig i detta, men har de till slut kommit fram till ett förslag om att det ska finnas en QR-kod, som man ska kunna skanna med mobil eller liknande. Men det är ju långt ifrån lika effektfullt som att ha en robust och bra näringsdeklaration som på andra livsmedel. Därför yrkar jag alltså bifall till reservation 10, som tar upp just detta. Flera har nämnt att vi måste komma till rätta med matfusket. Visst är det så. Det är oacceptabelt och upprörande att det finns företag och privatpersoner som gör miljardvinster på att fuska med mat. Det kan handla om att de märker om kött, blandar om drycker eller färgar grönsaker. Det finns mängder med exempel på sådant. Här måste vi ha fler förebyggande åtgärder. Bättre livsmedelskontroll har nämnts. Visst behöver kontrollerna bli bättre och mer omfattande. Även om detta är något som ska finansieras via avgifter blir jag ändå förvånad över att från tidigare talade om mer resurser till bättre livsmedelskontroller. , hur ska man kunna göra detta med de stora nedskärningar som finns i ert budgetförslag? Detta är en verksamhet där man behöver se kopplingen till ekonomisk brottslighet överlag. Om vi blir bättre på att attackera ekonomisk brottslighet kommer vi också att upptäcka mer av matfusk. Men det är också viktigt att det blir kännbara sanktioner när man fuskar med mat. Därför har vi i länge krävt att brott mot livsmedelslagen ska vara belagt med fängelsestraff. Så var det tidigare i , , men tyvärr rev den dåvarande regeringen och upp det. är ett förslag med hårdare straff för matfusk på gång, och det är något som vi i helhjärtat välkomnar. diskuterar vi livsmedelspolitik med utgångspunkt i 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Av naturliga skäl kan det bli lite spretigt - "mångfasetterat" kanske är ett bättre ord i sammanhanget - för livsmedelspolitik kan handla om så mycket. Det visar också den debatt vi har haft .