bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — agerande i strider mot internationell rätt och internationella avtal och kränker territoriella integritet både på och i de östliga delarna av . stöder på många olika sätt separatistgrupper och har även militära styrkor i landet. Utifrån principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till stormaktsfasoner som utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. ser med oro på situationen för oppositionella i . anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati även i fortsättningen bör stå högt på dagordningen när samtal förs mellan och . står bakom de sanktioner som EU infört mot , är öppet för ytterligare utvidgningar och anser att ska ställa sig bakom ytterligare utvidgningar om situationen för oppositionella inte förbättras. Det är viktigt att hållning står fast när andra EU-länder börjar vackla i fråga om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar regeringen att arbeta i EU för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli del av en sådan långsiktig lösning. Förutom den fysiska faran från terrororganisationen är Hamas terrortaktik en form av psykologisk krigföring som är ägnad att göra livet så svårt som möjligt för civila israeler. efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. Krav bör ställas på att palestinska myndigheten ska få stöd från EU. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte går vidare med att genomföra märkning av produkter från israeliska bosättningar. Vi anser att detta inte för fredsprocessen framåt, utan snarare missgynnar många människor från som tjänar sitt uppehälle genom att arbeta inom industrier i dessa områden. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för minoriteter och i synnerhet för ländernas kristna minoriteter. Både det europeiska parlamentet och den amerikanska senaten har bedömt händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. Vi ser därför mycket allvarligt på att EU gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som använder sin militär för att förhindra utökad kurdisk autonomi i . anser att regeringen bör verka i EU för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för de kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen i EU verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Regeringen bör även verka i EU för att en långsiktig, konstitutionell lösning utarbetas, som tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter så att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2017/18:4043 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2016/17:462 av m.fl. (SD), 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1582 av m.fl. (SD), 2017/18:2082 av m.fl. (SD), 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25. Mycket av den säkerhetspolitiskt försämrade situationen i vårt närområde härrör från aggressivitet gentemot sina grannar. Rysk militär närvaro är entydig för utvecklingen i såväl , , som östra . Detta är helt oacceptabelt. ockupation behöver upphöra. Sanktionspolitiken mot måste fortgå så länge inte återfår full kontroll över sitt territorium, sina erkända gränser. Det är bra att enades kring fördömandet av Salisbury-attacken där militär nervgas användes. Det är också positivt att flera europeiska länder gick samman och vidtog ytterligare och mer långtgående insatser än vad kunde enas kring och att valde att utvisa en rysk diplomat. Det går inte att låta några få länder hålla EU som gisslan i förhållande till . Men mer behöver göras, inte minst om fortsätter att förneka inblandning i Salisbury-attacken och inte samarbetar med OPCW. Och framför allt om de fortsätter att bryta mot internationell rätt och internationella konventioner. EU måste agera mer koherent gentemot . behöver arbeta mer för att EU agerar tydligt och samfällt mot . EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2016/17:462 av m.fl. (SD), 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1582 av m.fl. (SD), 2017/18:2082 av m.fl. (SD), 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 17, 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25 och 2017/18:4043 av m.fl. (C) yrkande 3. förändras snabbt, och därmed behöver samarbete med länder också utvecklas. menar att genom ett långvarigt engagemang i regionen hade byggt upp en hög grad av trovärdighet och kompetens som kastades bort i biståndsutfasningar då välfungerande projekt lades ned i all hast. Sida har tidigare föreslagit att det kvarvarande bilaterala utvecklingssamarbetet med , och ska fasas ut. Det skulle innebära att inte skulle bedriva bilateralt utvecklingssamarbete med något latinamerikanskt land. Under den rödgröna regeringen har det bilaterala biståndet till dessa tre länder levt vidare och även utvidgats till att omfatta . ser att det finns ett stort behov av svenskt utvecklingssamarbete i flera latinamerikanska länder. Det är hög tid att fördjupar och breddar utbytet och samarbetet med . Regeringen bör återkomma till med en heltäckande strategi för ett ökat svenskt samarbete och utbyte med . Handel baserad på rättvisa och jämlika handelsregler är central för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Exemplen är många på hur orättvisa handelsregler hindrat utveckling och i stället fördjupat fattigdom och klyftor. Vad behöver, är en handelspolitik som motverkar dagens ojämlika förhållanden. För är målet att handel och investeringar ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Avregleringar av handel och ökat ekonomiskt utbyte är inte ett självändamål i sig. EU har framförhandlat en rad associeringsavtal med flera länder i . Avtalen har fått hård kritik av enskilda regeringar, men framför allt av sociala rörelser och det civila samhället i både och . Tanken är att avtalen ska vila på tre ben: politisk dialog, utvecklingssamarbete och handel. Tyvärr har det dock visat sig att har fått större inflytande på förhandlingarna än vad EU:s samstämmighetspolicy om utvecklingsfrågor har fått. Handelsstrategin slår bl.a. fast att handelspolitiken ska underlätta för europeiska företag att konkurrera på världsmarknaden och säkra tillgången till råvaror. Därför tar EU i förhandlingarna mycket liten hänsyn till fattiga människors behov. I stället ligger tyngdpunkten på att stärka europeiska storföretags intressen på bekostnad av länders handlingsutrymme att välja sin egen politik för att bekämpa hunger och fattigdom. har varit mycket kritiskt mot EU:s associeringsavtal. Avtalen riskerar att försämra möjligheterna att bekämpa fattigdom och ökar riskerna för att småbönder ska slås ut och naturtillgångar exploateras på ett ohållbart sätt. EU har ingått avtal med och , trots att de fackliga rättigheterna är starkt begränsade i dessa länder och har toppat den globala statistiken när det kommer till mord på fackliga aktivister. bör som medlem i EU agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser lyfts inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med latinamerikanska länder. upphörde det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet med . I stället skulle samarbetet fortsätta genom s.k. aktörssamverkan. kan det konstateras att handelsförbindelser och ekonomiska intressen har dominerat relationerna mellan och . är behoven av utbyte och samarbete mellan myndigheter, högskolor, kultur och civila samhället mellan våra länder stora. Regeringen bör få uppdrag att ta fram en strategi för framtida aktörssamverkan mellan . EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:1878 av m.fl. (FP) yrkande 6 och 2016/17:462 av m.fl. (SD), 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:1578 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1582 av m.fl. (SD), 2017/18:2082 av m.fl. (SD), 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 17, 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 23–25 och 2017/18:4043 av m.fl. (C) yrkande 3. Utvecklingen i är mycket oroande. Dess militära styrka växer i samma takt som landets respekt för mänskliga rättigheter och folkrätten försvinner. Exemplen på grova brott inom båda dessa områden är omfattande. har i närtid annekterat och därmed i modern tid flyttat gränser i med vapenmakt. Landet har varit och är ännu verksamt i östra i syfte att destabilisera regionen. Vi bör verka för att ytterligare skärpa EU:s vapenembargo mot . Magnitskijsanktioner, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2017/18:2767 av och (M, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:4043 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2. Vi delar utskottets bedömning. ska driva på för att sanktionerna utvidgas så att personer som kränker mänskliga rättigheter, förföljer, torterar och dödar ryska demokrati- och civilsamhällesaktivister och som lever på korruption kan bli föremål för ytterligare sanktioner. Dessa principer för lagstiftning kan införas i enskilda EU-länder. I svensk rätt saknas regler motsvarande Magnitskijlagstiftningen, även om vi kan införa sanktioner mot enskilda personer efter EU- eller FN-beslut. Att lagreglera den här typen av sanktioner är komplicerat inte minst ur ett rättssäkerhetsperspektiv och kräver därför en grundlig utredning. Att andra väl fungerande rättsstater infört en liknande lagstiftning talar dock för att det är möjligt att hitta en både rättssäker och effektiv lagstiftning som kan fungera också i . bör även samarbeta med andra EU-länder i syfte att få fram gemensam EU-lagstiftning om sanktioner, s.k. Magnitskijlagstiftning. Vi anser att regeringen ska utreda en nationell sådan lagstiftning. Budget, ekonomi och finansiella frågor, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6–8 och 27–31. Om eurozonen går i mer centralistisk riktning är det mycket angeläget för att det inte påverkar övriga EU-medlemmars möjlighet att utöva inflytande i alla de frågor som inte handlar om eurosamarbetet. är i grunden positiva till en gemensam valuta inom EU. Vi respekterar resultatet av den folkomröstning som genomfördes . Det är inte aktuellt att införa euron i . Vi anser att ett svenskt eurointräde endast kan bli aktuellt inom ramen för ett välskött eurosamarbete, där de länder som delar den gemensamma valutan följer de finanspolitiska ramverken och bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik. Då är det också troligt att svenska folkets stöd för en gemensam valuta ökar. Mot bakgrund av detta bör ha en positiv grundsyn på förslag om att slå vakt om ställning och inflytande för medlemsstater som inte har euron som valuta. En av de fördragsändringar som har diskuterats, och som har anledning att se positivt på, handlar om att uttryckligen slå fast i fördraget om Europeiska unionen att EU är en union som inrymmer, och även framöver kan inrymma, flera valutor. Det är osannolikt att vissa medlemsländer någonsin kommer att införa euron som valuta. Att då frångå utgångspunkten att det långsiktiga målet är att euron ska användas som valuta i alla medlemsländer framstår som rimligt. Andra förslag som förts fram av tankesmedjan gäller förändringar i röstningsreglerna, t.ex. införandet av en ”nödbroms” som skulle göra det möjligt för en medlemsstat eller en grupp av medlemsstater att upphäva majoritetsbeslutsprocessen om ett förslag, enligt dessa länder, påverkar icke-euroländers rättigheter. Ett annat alternativ är att utvidga den princip om dubbel majoritet (stöd av en kvalificerad majoritet av rösterna och fler än hälften av medlemsstaterna) som används vid vissa beslut i den europeiska bankmyndigheten () till andra politikområden. Den här typen av förslag behöver analyseras noga innan det går att ta slutlig ställning, men har utifrån nationella intressen ingen anledning att utesluta dem på förhand. Budget, ekonomi och finansiella frågor, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 6–8 och 27–31 samt 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 13. vänder sig synnerligen starkt mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella bidragen och andra i stort sett får ta emot pengar nästan helt utan motkrav. Trots sin ringa storlek var den tredje största nettobetalaren till EU . sammanlagda EU-avgift uppgick till medan återflödet från EU:s budget endast var 2015. väntas återflödet hamna ungefär på samma nivå. Mellanskillnaden på kommer aldrig de svenska skattebetalarna till del utan används i stället för att finansiera ytterligare maktöverflyttning och utvidgning av EU. kräver att svenska skattemedel ska användas för utveckling av i stället för att gå till . ser med stor oro på att EU, vid sin halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014–2020, inte kan motivera varifrån inkomsterna för de höjda anslagen ska tas. Behovet av ökad finansiering för migration och det rådande säkerhetsläget i anges som skäl för att öka budgetanslagen med . Sättet genom vilket EU-budgeten fastställs och hur skattemedlen förvaltas av kommissionen visar på vikten av att EU:s budget minskas så länge är medlem. Vi sverigedemokrater vill därför att regeringen verkar inom EU för att hålla nere onödiga kostnader. motsätter sig att svenska skattebetalare ska bli tvungna att i ännu högre grad bekosta flyktingmottagning och dess konsekvenser för EU:s medlemsländer. förstår inte varför EU:s och kommissionens oförmåga att hantera budgetmedel inte har lyfts upp i en större utsträckning. De felmarginaler som har noterats på 2015, 2013 visar på avsevärt högre felmarginaler än EU:s egna krav på 2 procents felmarginal. Detta visar på en trend mot osunda finanser, vilket aldrig bör accepteras. kräver att regeringen lyfter frågan för att svenska medborgares ekonomiska medel ska tas om hand på ett långsiktigt och respektfullt sätt. är starkt kritiska till det makrofinansiella stödet från EU till på 500 miljoner, på 200 miljoner och på . EU bör inte engagera sig som bidragsgivare och högrisklångivare till länder som inte är medlemmar och därtill länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. anser därmed att kommande planerade utbetalningar till utomstående länder ska dras in och återföras till medlemsstaternas medborgare. Utöver detta vill vi framhäva vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. har byggt ett omfattande ramverk mot skatteundandragande och vinstförflyttning på bolagsskatteområdet, det omhuldade s.k. . Syftet med detta projekt är att skapa en global samsyn om väsentliga åtgärder mot skatteundandragande och vinstförflyttning på bolagsskatteområdet och genomföra detta genom att lansera ett multilateralt skatteavtal. Vi sverigedemokrater anser att detta är den bästa vägen att gå för att komma åt de allvarliga konsekvenser som blivit resultatet av den snabbt utvecklade globaliseringen, där framför allt globala företag som opererar i många länder genom olika skatteupplägg ser till att endast behöva betala skatt i länder med lägst bolagsskatt eller ingen bolagsskatt alls. Det är väsentligt att detta arbete mot skatteundandragande görs med så stor och bred internationell samsyn som möjligt för att det ska lyckas. arbetar aktivt för att utveckla internationellt samarbete för att komma till rätta med dessa problem, eftersom stabila skatteintäkter är en förutsättning för trygghet och välfärd i . Den springande punkten är huruvida EU avviker från eller harmoniserar med övriga länder globalt. Därför välkomnar de insatser EU vidtar för att genomföra i detta avseende enligt riktlinjer. • företagens inkomstbeskattning och bolagsskattebasen • rapporteringskrav, dubbelbeskattning och instrument mellan länder När det gäller arbetet mot skatteflykt finns det också arrangemang inom mervärdesskatteområdet som är viktiga att hantera. Det är positivt att regelverken för bolagsskattebasen i huvudsak riktar in sig på de större bolagskoncernerna med en global omsättning om eller mer och att regelverken ska vara frivilliga för mindre bolag. I den mån syftet med bolagsskattebasen är att minska skatteundandragande är detta en god avsikt. har en försiktigt avvaktande hållning till utformningen av regelverket och ifrågasätter det verkliga syftet med detta. När ärendet hanterades anförde följande: ”Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är en skattepolitisk åtgärd som ska förenkla skattereglerna, minska kostnaderna för att följa reglerna och undanröja skattehindren för företag som bedriver verksamhet över gränserna.” Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen avses vidare ge en nystart för den inre marknaden och flaggskeppsinitiativet för industripolitik i 2020-strategin och bidra till att genomföra de breda målen i unionens industripolitik enligt 2020-strategin. Vid hanteringen av frågan anförde följande: ”Ett viktigt syfte med förslaget är att öka rättvisan i skattesystemet genom att hantera några av grundorsakerna till skatteflykt bland företag.” Det är intressant att se hur motiveringen för förslaget skiftar års fokus på den inre marknaden till fokus på skatteflykt. är mycket kritiska till att ge EU egen beskattningsrätt och vill inte att arbetet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () ska användas i detta syfte. Det är positivt med de internationella avtalen, men vill höja ett varningens finger och mana till att ett vakande öga hålls på de nu pågående förändringsprocesserna. Det finns en risk att EU skapar överstatliga strukturer som i förlängningen innebär att beskattningsrätten flyttas över till EU-nivå helt och hållet. kan vi se hur EU har instiftat skattedirektiv på flertalet områden. Dessa direktiv begränsar möjligheter att fritt kunna utforma en egen skattepolitik som är anpassad efter våra förhållanden, kulturella förtecken och inte minst vår nations föränderliga ekonomiska situation. Risken är att EU:s skattedirektiv och ett successivt överflyttande av makt över skattepolitiken också blir en tvångströja på som smiter åt allt hårdare. Under vissa tidsperioder kan det innebära mycket stora problem för . Sedan den svenska folkomröstningen har många samarbetsområden inlemmats, vilket innebär ytterligare kostnader för EU-apparaten. EU vill nu göra så mycket att pengarna inte räcker till. För att finansiera ökade utgifter väntas antingen en högre EU-avgift för medlemsländerna eller ett nytt system för beskattning. Parallellt med de juridiska skattedirektiven som begränsar friheten diskuteras därför allt oftare begreppet ”egna medel” i samband med olika arrangemang i EU. Denna introduktion av vad som i förlängningen blir en EU-skatt motsätter vi sverigedemokrater oss med skärpa. bör inte gå med på att utvecklingen går i riktning mot en egen beskattningsrätt för EU. Med utgångspunkt från mervärdesskattedirektivet har upprättat en handlingsplan för gemensam mervärdesskatt inom EU, och man har presenterat två alternativ när det gäller framtiden: • Fortsätta på den inslagna vägen och vidareutveckla mervärdesskattedirektivet med nya skatteregler för alla medlemsländer. Medlemsländerna ska konsulteras, men fattar besluten. • Erbjuda medlemsländerna en något större frihet att själva utforma sin mervärdesskatt vad gäller reducerade momssatser och undantagsregler. är kritiska till mervärdesskattedirektivets reglering av svensk beskattning och vill därför stödja det andra alternativet för mervärdesskattedirektivet. Detta skulle bidra till att ge ett ökat självbestämmande i mervärdesbeskattningen. Rättsliga och inrikes frågor, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4036 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 16, 26 och 32–35. utgångspunkt är att liksom andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Mot bakgrund av att EU-institutioners passivitet redan har lett till katastrofala konsekvenser för men även för andra EU-medlemmar ska regeringen verka för att avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet som innebär att styrningen av migration och invandring lämnas över till EU-strukturer i en ännu högre utsträckning än vad som är fallet . Vi anser att svenska folket genom sina representanter ska kunna bestämma vilka som kommer till och på vilka villkor. Omfördelningsmekanismen, som är grundbulten i det gemensamma asylsystemet, har bevisligen inte fungerat. önskemål om att använda sig av en del av kvot och lätta på sin börda har inte fått gehör. Med politik kommer endast de som kommer direkt från ett krigsområde att omfattas av asylrätten, och därför finns det ingen anledning för att delta i utbyggnaden av det gemensamma systemet. I stället för att utforma en gemensam asylpolitik som gång på gång visat sig ha misslyckats anser vi att varje EU-land ska bidra med humanitära medel till krisens närområde. I stället för påtvingade kvotsystem på EU-nivå har varje land möjlighet att utforma bilaterala avtal med FN om att ta emot kvotflyktingar via UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Detta riktar sig till de mest utsatta direkt i krisens närområde. Då har varje land möjlighet att bidra utifrån sina egna förutsättningar.