bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — tar upp utformningen av föräldraförsäkringen som en faktor för nyanlända kvinnors etablering i arbets- och samhällslivet. Utskottet noterar begränsningen av antalet dagar med föräldrapenning som personer som anländer till med barn som är äldre än kan ta ut och avskaffandet av vårdnadsbidraget som några av de åtgärder som vidtagits av regeringen för att öka utrikes födda kvinnors arbetskraftsdeltagande. En begränsad rätt till föräldrapenning för äldre barn kan förväntas snabba på främst kvinnors etablering genom att risken för inlåsningseffekter därigenom minskas. Utskottet konstaterar vidare att Utredningen om en modern föräldraförsäkring lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2017:101) och att detta har remitterats. Utredningens uppdrag har varit att göra en bred översyn av föräldraförsäkringen i syfte att föreslå åtgärder bl.a. för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jämställt föräldraskap. Utskottet kommer att följa den fortsatta beredningen av förslagen med stort intresse. I sammanhanget bör även nämnas det långsiktiga reformprogram som regeringen presenterat för att minska segregationen. Syftet med programmet är att lyfta socialt utsatta områden och att bryta segregationsmekanismer strukturellt. En del av programmet är att minska arbetslösheten bland utrikes födda kvinnor. Den nya myndigheten mot segregation startade sin verksamhet . Myndighetens verksamhet med reformprogrammet kommer utskottet att följa med intresse. Utskottet noterar att nästa led i regeringens arbete mot segregation är att utarbeta en strategi för att minska och motverka segregation och att denna fråga är under beredning i . När det gäller insatser riktade till föräldralediga, som Liberalerna tar upp, noterar utskottet att flera kommuner, ofta i anslutning till öppen förskola, erbjuder möjlighet för föräldralediga att utveckla sina kunskaper i svenska språket. Utskottet ser positivt på regeringens förslag om förbättrade möjligheter att delta i insatser för att lära sig svenska under föräldraledigheten, och att regeringen tilldelat Kommuner och Landsting extra resurser för att arbeta med hur kommuner kan samordna exempelvis öppen förskola med språkinsatser i svenska under föräldraledigheten (se bet. 2017/18:UbU1). I alltför stor utsträckning hamnar utrikes födda kvinnor utanför såväl arbetsmarknaden som utbildningssystemet. Utskottet välkomnar i detta sammanhang den avsikt regeringen på olika håll redogjort för att se över hur bestämmelser inom olika ersättningssystem samspelar och påverkar utrikes födda kvinnors ekonomiska förutsättningar att studera och arbeta. Utskottet noterar också det regeringsuppdrag som Statskontoret har haft att sammanställa och utveckla kunskap om varför kvinnor som är födda utanför i större utsträckning än andra står utanför arbetskraften, samt att beskriva vad som kan förbättra deras förutsättningar att delta i arbetskraften. Statskontoret lämnade en delrapport (dnr 2017/149-5), och slutrapporten (2018:3) överlämnades . Rapporterna är enligt utskottet ett viktigt kunskapsunderlag i det fortsatta arbetet på området. Avslutningsvis vill utskottet återigen hänvisa till (A 2016:03) och det arbete som utredningen bedriver för att skapa förbättrade förutsättningar för en väl fungerande arbetsmarknad. En väl fungerande arbetsmarknad är till nytta för arbetstagare och arbetsgivare, men även för samhället i stort, och den kännetecknas av en hög nivå på sysselsättningen och en produktiv användning av arbetskraften. I detta ligger enligt utskottet att kvinnors sysselsättning och arbetskraftsdeltagande måste öka, särskilt bland utrikes födda. Utskottet kan sammantaget konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete som i stort stämmer överens med den inriktning som ges uttryck för i motionerna. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om de frivilliga försvarsorganisationerna i integrationsarbetet. Jämför reservation 17 (M, C, L, KD). Liberalerna, , och riktar i motion 2017/18:3220 av m.fl. sitt intresse mot de frivilliga försvarsorganisationerna och pekar på den roll som dessa kan spela i integrationsarbetet (yrkande 14). Enligt partierna skulle nyanlända kunna delta i meningsfulla aktiviteter och utbildningar hos dessa organisationer och känna att de på ett tydligt sätt kan bidra till sitt nya land. Frivilligorganisationer har enligt utskottet en viktig funktion i samhället och utgör ett värdefullt komplement till det övriga samhällets resurser i att ge asylsökande och nyanlända ett bra mottagande. Som framhålls i motionen har de frivilliga försvarsorganisationerna en lång historia av socialt arbete och ansvarstagande, och givetvis bör det engagemang och den kraft som finns i dessa organisationer tas till vara i möjligaste mån. Utskottet för sin del ser emellertid inte skäl till att man från statens sida skulle vidta särskilda åtgärder i den riktning som föreslås i motionen. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om bl.a. informationsmaterial till nyanlända, innehållet i samhällsorienteringen och bättre uppföljning av frånvaro. Jämför reservation 18 (M), 19 (SD) och 20 (M, C, L, KD) samt särskilt yttrande 9 (L). , , och konstaterar i motion 2017/18:3177 av m.fl. att det har framkommit brister i statistiken när det gäller deltagande i samhällsorienteringen, och för att säkerställa att samhällsorientering genomförs föreslår partierna att frånvaron ska följas upp bättre än vad som är fallet (yrkande 9). I partimotion 2017/18:3591 av m.fl. betonar vikten av att nyanlända, inte minst pojkar och flickor, får information och kunskap om sina rättigheter, möjligheter och skyldigheter. föreslår att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck, könsstympning samt skyldigheter och rättigheter i (yrkande 8). Motsvarande förslag för fram i motion 2017/18:3129 av m.fl. yrkande 1. I motion 2017/18:3736 av m.fl. betonar att det behövs strukturerade satsningar för att förändra de normer och värderingar som kan leda till hedersrelaterat våld och förtryck. De föreslår att ett av målen för samhällsorienteringen för nyanlända ska vara att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck (yrkande 15). anför i partimotion 2017/18:3890 av m.fl. att det ska bli obligatoriskt för samtliga som beviljas uppehållstillstånd att delta i samhällsorientering (yrkande 19). Partiet vill också utveckla utbildningens innehåll så att den ger en bra introduktion till som land, till livet i , till praktiska kunskaper om skyldigheter, rättigheter och möjligheter, såväl som till kännedom om det svenska samhällets kultur, historia och värdegrund. Förslag som handlar om samhällsinformation till de som kommer nya till finns också i ett antal enskilda motioner. (M) betonar i motion 2017/18:2564 vikten av information om jämställdhet till nyanlända och menar att inom samhällsorienteringen bör ämnet väga ännu tyngre än vad som är fallet . (M) anför i motion 2017/18:2964 att den som kommer till som nyanländ asylsökande ska informeras och orienteras om hur vårt samhälle accepterar och respekterar olikheter. Amineh Kakabaveh (V) betonar i motion 2017/18:3186 vikten av att alla nyanlända flyktingar inte bara får lära sig svenska i sfi-undervisningen utan tidigt också får lära sig hur det svenska samhället fungerar, om svenska lagar, om demokrati, mänskliga rättigheter och kvinnors och barns rättigheter (yrkande 1). De senaste årens stora flyktingmottagande har ökat behovet av att ge människor som är nya i tidig och tydlig information om att leva, arbeta och bo här. Asylsökande bör så snabbt som möjligt få information om det svenska samhället, om grunderna i det svenska systemet, om jämställdhet och vad som gäller i fråga om individens rättigheter och skyldigheter. För många människor som kommer till innebär det en stor omställning att etablera sig i arbets- och samhällslivet, och det är viktigt att samhället erbjuder relevant stöd i denna process. och tar i sina motioner upp innehållet i den lagreglerade samhällsorienteringen. Utskottet kan konstatera att regeringen har gett i i uppdrag att se över samhällsorienteringen (A2018/00335/I). ska se över och revidera det nationellt framtagna utbildningsmaterial som används inom samhällsorienteringen inom kommunerna. Materialet ska enligt uppdraget på ett tydligare sätt än synliggöra de normer och värderingar som kommer till uttryck genom lagar och regler samt hur det svenska samhället är organiserat. ska också se över hur man kan säkerställa kvalitet i utförandet av samhällsorienteringen. I uppdraget ingår också att se över i vilken utsträckning det befintliga utbildningsmaterialet används och kompletteras med regionalt eller lokalt framtaget stödmaterial och diskussionsunderlag. ska även lämna förslag till ett nationellt stödmaterial som riktar sig till anställda inom offentligfinansierade verksamheter som i sitt dagliga arbete möter nyanlända och hanterar frågor som rör normer och värderingar samt hur materialet kan tillgängliggöras. i ska redovisa uppdraget . Utskottet ser med intresse fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. vill se att samhällsorienteringen görs obligatorisk, och som det får förstås ska detta gälla alla som beviljas uppehållstillstånd i . Som nämnts tidigare i detta betänkande beslutade att anta ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Förutom en omläggning av Arbetsförmedlingens arbete med etableringen av nyanlända innebär det nya regelverket att lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ändrats så att målgruppen utvidgats till alla nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , har beviljats uppehållstillstånd och är folkbokförda i en kommun. Jämfört med tidigare regelverk innebär utvidgningen av målgruppen att även nyanlända i åldern 18–som av någon anledning inte går i gymnasieskola omfattas. Kommunernas skyldighet att erbjuda samhällsorientering gäller även för nyanlända som har påbörjat samhällsorienteringen och fyller innan den slutförts samt i de fall en nyanländ har anmält sig för att delta i denna och fyller efter anmälan men innan samhällsorienteringen påbörjats. I likhet med vad regeringen anförde i budgetpropositionen anser utskottet att målgruppen för samhällsorientering främst bör utgöras av personer i arbetsför ålder som ska etableras långsiktigt i arbets- och samhällslivet. Målgruppen för samhällsorientering bör därför inte utvidgas utöver vad som beslutats. När det gäller annan samhällsinformation, dvs. sådan som ligger utanför den samhällsorientering som varje kommun ska erbjuda enligt lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare, instämmer utskottet principiellt i det som anförs av bl.a. om vikten av att informera den som kommer ny till om den svenska synen på bl.a. mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, och hedersrelaterat våld och förtryck. Med ambitionen att göra det möjligt för fler att få del av samhällsinformation har regeringen, som utskottet redan nämnt i avsnittet Insatser , fattat beslut om att öppna för kommuner och kommunalförbund att kunna söka och ta del av statsbidrag för tidig information om det svenska samhället på samma villkor som organisationer i det civila samhället. Utskottet välkomnar detta och kommer med intresse att följa utvecklingen på området. Utskottet noterar också att i det ovannämnda uppdraget till i ingår att lämna förslag till ett nationellt stödmaterial som kan användas av dem som i sitt dagliga arbete möter nyanlända och hanterar frågor som rör normer och värderingar. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor haft i uppdrag att, i samverkan med den nationella webbaserade ungdomsmottagningen UMO, ta fram en digital plattform med information på relevanta språk om hälsa och jämställdhet för nyanlända barn och unga. Det våldsförebyggande arbete som regeringen i och med detta uppdrag avser att stärka handlar delvis om att förändra stereotypa könsnormer som kopplar samman maskulinitet och våld. Som ett resultat av detta uppdrag öppnade den digitala plattformen . Utskottet noterar också webbportalen , som är länsstyrelsernas gemensamma portal för samhällsinformation och som fungerar som informationskanal för nyanlända kvinnors och mäns etablering samt för asylsökande m.fl. Specifikt ska webbplatsen vara ett verktyg för individen och för aktörer som bedriver verksamhet för bl.a. nyanlända och/eller asylsökande. Webbplatsen har funnits och förvaltas och utvecklas av länsstyrelserna genom i , i samråd och med delfinansiering från Arbetsförmedlingen och . registrerades drygt 1,8 miljoner sidvisningar, vilket är en ökning jämfört med . När det gäller , , och motionsyrkande om behovet av förbättrad uppföljning av frånvaron när det gäller deltagande i samhällsorienteringen noterar utskottet att länsstyrelserna ska följa upp samhällsorienteringen och lämna en redovisning till regeringen (se förordningen [2010:1138] om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare). Varje kommun ska lämna de uppgifter som behövs för uppföljningen. Det kan vidare noteras att det i länsstyrelsernas redovisningar till regeringen förs resonemang om brister i statistiken och vad dessa kan bero på, samt att det pågår ett arbete för att säkerställa en tillförlitligare statistik. Utskottet, som förutsätter att regeringen följer frågan noga, bedömer inte att det finns skäl för , i varje fall inte , att ta något initiativ i denna fråga. Sammantaget konstaterar utskottet att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller att förse den som kommer ny till med relevant information. Det bör också noteras att det i uppdrag ingår att se över hur ett system med tidiga insatser för asylsökande kan utformas. Detta arbete bör inte föregripas. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Insatser , punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkandena 3, 21 och 24. är ett land fullt av möjligheter. Vi tror att kraften att göra något bra med sitt liv och att göra rätt för sig finns hos alla. I ska det vara lätt att jobba och göra rätt för sig. Men är ingen kravlös gemenskap. Inom ramen för integrationen behöver vi ställa betydligt tydligare krav på den som kommit till för att bygga sig ett nytt liv här. Det gäller framför allt vikten av att lära sig svenska språket, att göra sig anställningsbar och att komma i egen försörjning. Att skapa förutsättningar för att fler snabbare ska komma in på arbetsmarknaden är centralt för integrationen. är integration betydligt mer än bara ett jobb. En viktig del är att anpassa sig efter det svenska samhället och de normer och värderingar som gäller här. Den i måste tas till vara. Vi anser att undervisning i svenska språket bör ges från dag ett och att arbetet för att samhällsorienteringen ska genomföras ska prioriteras. För att underlätta detta bör arbeta som i där motsvarande myndighet ställer krav på att t.ex. språkundervisning och samhällsorientering ska finnas tillgänglig och genomföras på asylboendena. För att tillgodose olika yrkesgruppers behov i svenskundervisningen vill vi även att ökar jobbfokus i placeringen av asylsökande. Vi delar inte utskottets uppfattning vare sig om att regeringen vidtagit tillräckliga åtgärder eller om att förslag bör inväntas. Det behövs fler och snabbare åtgärder. Vi anser att regeringen bör verka för dels att undervisning i svenska språket ges från dag ett i , dels att arbetet för att samhällsorienteringen ska genomföras prioriteras i enlighet med vad vi anfört ovan. Insatser , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkandena 21 och 24 samt 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 3. Sänkta trösklar för arbete, företagande och nyanställning är bland det viktigaste för att bryta den tudelade svenska arbetsmarknaden. Men detta kommer enligt inte att räcka. När det gäller nyanlända krävs omfattande insatser för att öka kunskaper och kompetens, att bättre ta till vara den kompetens som redan finns och att komplettera kunskap så att den passar bättre på svensk arbetsmarknad. Jag delar inte utskottets uppfattning vare sig om att regeringen vidtagit tillräckliga åtgärder eller om att förslag bör inväntas. Det behövs fler och snabbare åtgärder. Jag anser att regeringen bör utreda hur en grundutbildning för nyanlända, även för ensamkommande i gymnasieåldern, med utökad samhällsorientering, föräldraskapsutbildning och hälsoundersökning tidigt i asylprocessen kan genomföras. Utbildningen ska vara obligatorisk såtillvida att man får nedsatt dagersättning om man inte deltar. Vidare anser jag att regeringen ytterligare bör verka för att låta asylsökande påbörja språkstudier under asylprocessen i större utsträckning än . Tidig kompetenskartläggning, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 1. Regeringens politik präglas av en tydlig brist på konkreta reformer för jobb och integration, en ovilja att se problemen med utanförskap och för få vägar in till arbetsmarknaden. Det behövs enligt vår mening ett tydligare fokus på jobb man kommer till . Handläggningstiden i asylärenden är fortfarande för lång. Det rör sig om många månader och i vissa fall år. Tidiga insatser är därför helt nödvändiga. Vi vill att det ska ske en kompetenskartläggning direkt när man kommer till . På så sätt kan den asylsökande få en snabb uppfattning om hur hans eller hennes utbildningsbakgrund och erfarenheter står sig på arbetsmarknaden. Han eller hon kan också få råd, t.ex. om hur man gör för att få en utbildning eller yrkeskunskap från hemlandet värderad. Liksom utskottet välkomnar vi visserligen det arbete som bedrivs inom Arbetsförmedlingen för att erbjuda kompetenskartläggningar . Vi menar dock till skillnad från utskottet att detta inte är tillräckligt. dröjer det i många fall för länge innan en kompetenskartläggning blir aktuell. Kompetenskartläggningen måste enligt vår mening göras i direkt anslutning till att man anlänt till och sökt asyl. Vi anser med det anförda att regeringen bör verka för att kompetenskartläggningar verkligen görs från dag ett . Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16 samt 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 7 och 8, 2017/18:1814 av m.fl. (S), 2017/18:1816 av (S), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 21, 2017/18:2969 av (M), 2017/18:3243 av (M), 2017/18:3342 av (KD) yrkande 2, 2017/18:3461 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3638 av (SD), 2017/18:3639 av och (båda SD), 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 20. fanns nära 90 000 inskrivna i mottagningssystem, och de flesta av dessa väntade på slutliga asylbeslut. Den som är inskriven i mottagningssystem bor antingen i ett av boenden, i en lägenhet som hyr eller i en bostad som han eller hon har ordnat på egen hand. Många kommuner runt om i landet står fortfarande inför en svår situation när det gäller att, då behov finns, ordna bostäder till nyanlända, dvs. asylsökande som har beviljats uppehållstillstånd och deras anhöriga. Det är enligt vår mening rimligt med en inbromsning vad gäller utflyttning från boenden till de kommuner som har störst problem att ordna lämpliga bostäder för nyanlända. Det är också rimligt att kommuner som inte klarar att ta fram bostäder till nyanlända ges möjlighet att betala för en plats på ett av boenden för . Till skillnad från utskottet anser vi att regeringen bör vidta åtgärder , i avvaktan på förslag och den kommande beredningen av dessa. Vi anser därför att regeringen bör dels verka för en inbromsning av utflyttningen av nyanlända från boenden till kommuner som så vill, dels verka för att ge kommuner som inte får fram bostäder möjlighet att betala för en plats på ett av boenden. Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2017/18:3638 av (SD) och 2017/18:3639 av och (båda SD) samt 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 7 och 8, 2017/18:1814 av m.fl. (S), 2017/18:1816 av (S), 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 21, 2017/18:2969 av (M), 2017/18:3243 av (M), 2017/18:3342 av (KD) yrkande 2, 2017/18:3461 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16 samt 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 13. var ensamma om att motsätta sig den s.k. bosättningslagen, en lag som tvingar kommuner att ta emot nyanlända invandrare på anmodan av . Det är vår mening att bör återgå till ett system där kommuner själva frivilligt tecknar avtal om mottagande. Den tvingande lagstiftningen är ett allvarligt ingrepp i det kommunala självstyret. Dessutom är det vår mening att endast kommunerna själva kan avgöra sina förutsättningar för ett välfungerande mottagande. Att påtvinga kommuner ansvar för fler nyanlända än de anser sig förmå riskerar kommunernas ekonomi och samhällsstruktur, som risken för motsättningar mellan kommuninvånare och de nyanlända ökar. Visar det sig att antalet platser inte räcker till samtliga som beviljas uppehållstillstånd bör fortsätta att ansvara för boendet till dess att situationen ändras. Med hänvisning till det vi anfört ovan anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om frivilligt flyktingmottagande i kommunerna och att man i fortsättningen bör värna enskilda kommuners självbestämmanderätt när det gäller flyktingmottagande genom avtal med . Mottagande och bosättning av nyanlända invandrare, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 21 samt 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 7 och 8, 2017/18:1814 av m.fl. (S), 2017/18:1816 av (S), 2017/18:2969 av (M), 2017/18:3243 av (M), 2017/18:3342 av (KD) yrkande 2, 2017/18:3461 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2017/18:3638 av (SD), 2017/18:3639 av och (båda SD), 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 20. För att på ett bra sätt kunna hantera situationer när många människor söker sig till krävs en hög beredskap. När det gäller ankomstkommuner behövs en möjlighet att fördela ansvaret för det första mottagandet jämnare än vad dagens ordning tillåter. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag om hur fler kommuner ska kunna fungera som ankomstkommuner vid särskilt ansträngda situationer. Övergången från till vuxen är ett stort steg, med stor betydelse för både livssituation och rättigheter för asylsökande ensamkommande.