bet · H501UU10 · 2018-06-13 00:00:00 — är en mellanstatlig internationell organisation med 22 medlemsländer, som till stor del överlappar med EU:s medlemsstater. Esas syfte är att främja vetenskapligt och teknologiskt rymdsamarbete i genom att utarbeta och genomföra en långsiktig europeisk rymdpolitik, ta fram europeiska program, samordna medlemsländernas rymdprogram och utarbeta en industripolicy. Vid det sjunde rymdrådet, som består av EU:s och Esas rymdministrar, uppmanades EU och att tillsammans utveckla en övergripande rymdstrategi. Bland annat vidhåller utskottet att det är av stor betydelse att samarbetet mellan EU och förblir effektivt för att länder ska kunna dra full nytta av verksamheter kopplade till rymden. Det är utskottets uppfattning att ett stärkt samarbete mellan EU och kan ha en positiv betydelse för båda organisationernas utveckling och för resultatet av det gemensamma arbetet inom rymdområdet. Utskottet vill också poängtera att det inom ramen för den presenterade rymdstrategin för inte finns några förslag om ett införlivande av i EU och påminna om att regeringen senast vid konkurrenskraftsrådet verkade för att framhålla vikten av en tydlig rollfördelning mellan EU och . Vidare noterar utskottet att yrkandet om att ska förbli ett mellanstatligt samarbete har behandlats tidigare i samband med skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen och ser i ljuset av det som anförts ovan ingen anledning att ändra sin bedömning. Med hänvisning till vad som ovan anförs anser utbildningsutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkande 42. delar regeringens uppfattning att ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. Det är därför av stor vikt att och övriga medlemsstater fullföljer sina åtaganden i arbetet med att förverkliga en fullt fungerande inre marknad för transporter, och då särskilt i fråga om det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Utskottet har i tidigare sammanhang välkomnat kommissionens översyn av EU:s befintliga vägtransportlagstiftning inom ramen för det s.k. mobilitetspaketet och vill återigen påtala vikten av sunda och likvärdiga konkurrensvillkor mellan medlemsstaterna och av att alla medlemsstater följer de gemensamma reglerna. Vidare anser utskottet i likhet med regeringen att de EU-åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället ska bidra till goda förutsättningar för en väl fungerande inre marknad. De förväntas även bidra till en effektiv, robust och säker infrastruktur samt till ett stort utbud av kommunikationstjänster. Med anledning av yrkandet om ERTMS påminner utskottet om att frågan behandlades i samband med subsidiaritetsprövningen av kommissionens förordningsförslag om riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (COM(2011) 650) . Utskottet gjorde då bedömningen att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. har utskottet även behandlat sakfrågan utförligt i flera betänkanden, senast i betänkande 2017/18:TU6 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor, där utskottet tog ställning till flera motionsyrkanden om att införa ERTMS. Utskottet framförde bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät . Utskottet underströk vikten av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas i på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt. Vidare riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för att ERTMS införs samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt, vilket nu behandlas inom . När det gäller yrkandet om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart vill utskottet hänvisa till sin subsidiaritetsprövning av kommissionens direktivförslag (COM(2016) 82) . Utskottsmajoriteten ansåg att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. Med anledning av yrkandet om frekvenstilldelning vill utskottet framhålla att yrkandet överensstämmer med de synpunkter som utskottet framförde i utlåtande /17:TU8 i samband med subsidiaritetsprövningen av kommissionens direktivförslag om en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (COM(2016) 590). I sedvanlig ordning skickades utlåtandet till EU-institutionerna och till regeringen för kännedom. Vidare konstaterar utskottet att det regelbundet behandlar motionsyrkanden om frekvenstilldelning, senast i betänkande 2017/18:TU9 It-politik. När det gäller yrkandena om Berec och offentligt wifi påminner utskottet om att det subsidiaritetsprövade kommissionens förslag om inrättande av 10 Berec (COM(2016) 591) och förslag om finansiering av offentligt wifi (COM(2016) 589). Utskottet gjorde bedömningen att förslaget om att inrätta Berec var förenligt med subsidiaritetsprincipen. I utlåtande /17:TU7 framförde utskottet dock att delar av förslaget om finansiering av offentligt wifi ansågs strida mot subsidiaritetsprincipen. Utlåtandet skickades därefter till EU-institutionerna och till regeringen för kännedom. Utskottet överlade även med regeringen om förslaget inför . Utskottsmajoriteten anförde då att borde motsätta sig förslaget, vilket regeringen anger explicit i skrivelsen att den gjorde på TTE-rådsmötet . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det redan har behandlat de frågor som tas upp i de aktuella motionsyrkandena. Utskottet anser därmed att det inte är nödvändigt med något ytterligare initiativ. Med hänvisning till vad som ovan anförs anser trafikutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkandena 44–48. konstaterar att deltagande i EU:s inre marknad, dit av den svenska exporten går, är en viktig förutsättning för den ekonomiska utvecklingen i . Utskottet anser att en väl fungerande inre marknad är av avgörande betydelse när det gäller att stärka hela EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. Utifrån vad som redan uppnåtts med de fyra fria rörligheterna och på den inre marknaden finns det potential att utveckla EU:s konkurrenskraft inom områden där EU-samarbete kan ge ett mervärde till EU:s medborgare och näringsliv. Genom att t.ex. skapa en digital inre marknad kan EU bevara sin ställning som världsledande aktör i den digitala ekonomin, skapa nya möjligheter till innovation och hjälpa europeiska företag att växa globalt. Vissa motionsyrkanden om konkurrenskraftsåtgärder (motion 2017/18:4036 yrkandena 39–41) har redan behandlats i förra årets betänkande (bet. 2016/17:UU10). Utskottet vidhåller inställningen att avstyrka dessa yrkanden och har inget ytterligare att tillägga. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i utbildningsutskottets yttrande och i trafikutskottets yttrande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3684 yrkande 3 och motion 2017/18:4036 yrkandena 39–52. Jordbruk, miljö- och hälsofrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till bl.a. jordbruk, fiske, djurskydd, utsläppsminskningar, arbetsmiljö, tillgänglighet och hälsofrågor. Jämför reservation 25 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen inom EU när det gäller sysselsättning och social politik samt hälso- och sjukvård (s. 115–122) och om jordbruk, fiske och livsmedel samt miljö (s. 146–156) I motion 2017/18:4036 yrkande 53 anför m.fl. (SD) om EU:s gemensamma jordbrukspolitik bl.a. att regeringen ska verka för att åternationalisera jordbrukspolitiken. I samma motion yrkande 54 anförs att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå. Vidare i yrkande 55 anförs bl.a. att ska verka för ett högre djurskydd genom striktare gemensamma regler vid transporter samt att medlemsstaterna gemensamt ska motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Motionärerna anför i yrkande 56 att regeringen ska verka för att återtar beslutsmakten över skogsbruk och viltvård. anför i yrkande 57 bl.a. att inte ska stödja EU-ambitioner att gå längre än redan beslutade utsläppsminskningar på EU-nivå. I yrkande 58 anförs att frågor om kemikalier och avfall ska avgöras på nationell nivå. I samma motion finns också yrkanden om arbetsmiljö- och hälsofrågor. I yrkande 36 anför m.fl. att carcinogen- och mutagendirektivet kommer att försämra skyddet för svenska arbetare eftersom man måste anpassa sig efter länder med sämre arbetsmiljölagar. I samma motion yrkande 37 anförs om tillgänglighetsdirektivet att det ska vara upp till respektive medlemsstat vilka lagar och praktiska lösningar som man vill genomföra för att uppnå målen om ökad tillgänglighet. Vidare i yrkande 38 anförs bl.a. att hälsofrågor ska vara en nationell kompetens. Frågorna i inför möten i rådet för jordbruk och fiske har bl.a. innefattat den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, där en enhällig nämnd har kunnat ställa sig bakom regeringens föreslagna förhandlingsposition. Samrådet om EU:s fiskemöjligheter i kan nämnas, då förslaget om ett fiskeförbud för ål väckte stora diskussioner i nämnden och det konstaterades att det inte fanns stöd för regeringens föreslagna ståndpunkt. Därefter hölls ett extra telefonsamråd under pågående möte i rådet om att förslaget om fiskeförbud för ål ersatts med två alternativa förslag om en stängningssäsong. Efter diskussion och ajournering kunde en majoritet av nämndens ledamöter enas om att ge regeringen mandat att rösta i rådet i enlighet med förslaget om en stängningsperiod . På klimat- och miljöområdet har nämnden fått information och samrått om förslag om ett reviderat system för handel med utsläppsrätter. Den föreslagna svenska ståndpunkten har sammantaget fått stöd av en majoritet av nämndens ledamöter. Nämnden har även behandlat förslag till förordning om ansvarsför-delning för utsläppsminskningar och förordning som inkluderar utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk. Vid samråd har en majoritet av nämnden, efter ajournering och justering av ståndpunkten på förslag av flera oppositionspartier, kunnat ställa sig bakom regeringens ståndpunkt. Två partier anmälde oliklydande avvikande meningar över den justerade ståndpunkten. När det gäller sociala frågor har den europeiska pelaren för sociala rättigheter varit en av de stora frågorna. Nämnden har haft samråd om frågan inför möten i rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård såväl som inför Europeiska rådets möten. Inför det sociala toppmötet i fick nämnden endast information. Sammantaget har en majoritet av nämndens ledamöter kunnat ställa sig bakom regeringens ståndpunkt om den s.k. sociala pelaren. Flera partier har dock lämnat avvikande meningar då de anser att EU ges utvidgad befogenhet genom förslaget eftersom sociala frågor huvudsakligen tillhör medlemsstaternas kompetens samt att den svenska arbetsmarknadsmodellen måste värnas. Pelaren kommer att följas upp inom ramen för den europeiska planeringsterminen. På sysselsättningsområdet har även förslaget om ändring av utstationeringsdirektivet behandlats vidare i nämnden. Vid samråd har regeringens föreslagna linje fått stöd av nämnden, även om flera avvikande meningar anmälts. Ett extra skriftligt samråd hölls efter att regeringen inkommit med en kompletterad ståndpunkt mot bakgrund av de pågående förhandlingarna vid rådsmötet. Den reviderade ståndpunkten fick stöd i nämnden även om flera avvikande meningar alltjämt gjordes gällande. Utskottet har behandlat innehållet i motion 2017/18:4036 yrkandena 36–38 och 53–58 i förra årets betänkande om verksamheten i Europeiska unionen och då avstyrkt dessa. Utskottet vidhåller alltjämt sin inställning att dessa yrkanden ska avstyrkas. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:4036 yrkandena 36–38 och 53–58. Utbildning, ungdom och kultur Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till Utbildning 2020, Erasmussamarbetet, utbildning, ungdom och kultur inom EU-samarbetet. Jämför reservation 26 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen inom EU-samarbetet när det gäller frågor om utbildning, ungdom och kultur (s. 157–162) I motion 2017/18:4036 yrkande 59 anför m.fl. (SD) att 2020-strategin inte ska innehålla förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösas på nationell nivå. I samma motion yrkande 60 anförs att regeringen ska verka för att lägga ned Erasmus-plus-samarbetet. Vidare anförs i yrkande 61 att EU ska låta utbildningsfrågor vara en nationell angelägenhet. Motionärerna anför i yrkande 62 att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till det europeiska projektet. I yrkande 63 framhåller man vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet. Inför möten i rådet för utbildning, ungdom och kultur har nämnden kunnat ge stöd för regeringens föreslagna position inför behandlingen av förordningen om en solidaritetskår, rådsslutsatser om investering i unga när det gäller solidaritetskåren och rådsslutsatser om EU:s strategiska förhållningssätt till internationella kulturella förbindelser. vill inledningsvis betona att de av som ligger inom kulturutskottets beredningsområde, nämligen kultur, ungdom och idrott, är nationella angelägenheter. understryker att EU inom dessa områden enbart har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet på ungdomsområdet 2010–2018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Detta förutsätter arbete på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Det är dock enligt utskottet viktigt att åtgärderna inte inkräktar på de enskilda staternas befogenhet på området. Utskottet vill framhålla betydelsen av internationella kulturella förbindelser. Internationalisering och interkulturellt arbete är en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken och en viktig del när det gäller att uppnå de kulturpolitiska målen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Kulturen stimuleras och utvecklas i mötet mellan olikheter. Det är betydelsefullt att svensk kultur har möjlighet att nå utanför landets gränser. Utskottet vill också peka på kulturens viktiga roll i relationsskapandet med andra länder. Det är dock enligt utskottet angeläget att understryka att EU:s befogenhet på kulturområdet enbart omfattar att främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Med hänvisning till vad som ovan anförs anser kulturutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkandena 62 och 63. vill inledningsvis framhålla att flera viktiga processer ägde rum inom utbildnings- och forskningsområdet . Utskottet har aktivt följt utvecklingen och kommer att så göra även i fortsättningen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att utbildningsfrågor enligt artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) är en nationell kompetens men att unionen har befogenheter att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. EU:s insatser inom utbildningsområdet får enligt artikel 2.5 i EUF-fördraget inte innebära en harmonisering av medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar. Vidare sker EU-samarbetet på utbildningsområdet till stor del genom den s.k. öppna samordningsmetoden, som är en typ av mellanstatligt beslutsfattande som inte leder till bindande EU-lagstiftning. Metoden kräver inte att EU-länderna för in nya eller ändrar befintliga lagar, utan bygger i stället på riktmärken och mellanstatlig utvärdering. När det gäller 2020-strategin och Utbildning 2020 kan utskottet konstatera att dessa är två nära sammanbundna men separata instrument. 2020-strategin är EU:s breda tillväxtstrategi , som bl.a. innehåller övergripande mål för sysselsättning, utbildning, forskning och innovation, social sammanhållning, energi och klimat. Utbildning 2020 är för europeiskt utbildningssamarbete, som bl.a. består av fyra strategiska mål och sju riktmärken, som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet. Två av de sju riktmärkena för Utbildning 2020 är även mål inom 2020-strategin. Med det i åtanke vill utskottet framhålla att 2020-strategin och Utbildning 2020 är värdefulla instrument för det europeiska samarbetet inom bl.a. utbildningsfrågor. Utskottet anser att instrumenten är ändamålsenliga och svarar väl gentemot de gemensamma utmaningar som EU:s medlemsstater står inför när det gäller utbildningsfrågor – inte minst genom möjligheten för medlemsstaterna att utbyta erfarenheter och dra lärdom av varandra. Som utskottet förstår yrkandet om 2020-strategin och Utbildning 2020 handlar det huvudsakligen om att genomföra Utbildning 2020. Utskottet vill därför framhålla att i rådsslutsatserna om att inrätta Utbildning 2020 (rådets slutsatser av , 2009/C 119/02) enades EU:s utbildningsministrar om ett antal principer om hur Utbildning 2020 ska genomföras. Utbildningsministrarna kom bl.a. överens om att Utbildning 2020 ska genomföras med ett effektivt utnyttjande av den öppna samordningsmetoden, som beskrivits kortfattat ovan, med fullständig respekt för medlemsstaternas ansvar för sina utbildningssystem och enligt det europeiska utbildningssamarbetets frivilliga karaktär. När det gäller yrkandet om att verka för att lägga ned plus vill utskottet betona vikten av internationella utbyten inom utbildningsområdet. Det är utskottets uppfattning att olika former av gränsöverskridande utbildning har ett stort mervärde både för den enskilda deltagaren och för samhället i stort. Det är därför av stor vikt att utveckla och ta till vara möjligheterna för elever, studenter, forskare och andra berörda att förlägga delar av sin utbildning utomlands, menar utskottet. Med det i åtanke anser utskottet att plus spelar en nyckelroll. Utskottet vill i sammanhanget även poängtera att den halvtidsöversyn av plus (COM(2018) 50) som presenterades visar att programmet värderas högt av både berörda parter och allmänheten samt att programmet är effektivt och relevant och har möjliggjort för över 1,8 miljoner personer att delta i olika utbyten och för över 240 000 organisationer att delta i olika samarbetsprojekt. Utskottet noterar även att över 24 000 svenskar studerade utomlands under /17. Av de utresande studenterna åkte 7 100 studenter inom ramen för någon form av utbytesprogram, varav över 3 000 åkte inom ramen för ett EU-program (och , Statistiska meddelanden UF 20 ). Angående kompetensagendan för konstaterar utskottet att kommissionen presenterade sitt meddelande om en ny kompetensagenda för (COM(2016) 381). Av meddelandet framgår att målet är ett gemensamt engagemang och en delad vision om kompetens som nyckeln till hållbara arbetstillfällen, tillväxt och konkurrenskraft. I meddelandet presenterar kommissionen sammanlagt tio planerade initiativ inom tre olika områden för att stärka kompetensbasen inom . Initiativen har olika utformning, från informations- och erfarenhetsutbyten till rättsakter inom utbildningsområdet (rekommendationer och beslut). När det gäller genomförandet av agendan framhåller kommissionen i meddelandet att det är medlemsstaterna som bestämmer om undervisningens innehåll och utbildningssystemens organisation, men kommissionen anser att det krävs en gemensam satsning för att uppnå ändamålsenliga och hållbara resultat. Utskottet har tidigare granskat kommissionens meddelande om en ny kompetensagenda för i utlåtande /17:UbU7. I utlåtandet anförde utskottet bl.a. att det är positivt att kommissionen fokuserar på att stärka kompetensbasen i genom samarbete, eftersom tillgången på rätt utbildad arbetskraft är avgörande för tillväxt och sysselsättning. Utskottet anförde vidare att samarbetet mellan medlemsstaterna är viktigt och att det är angeläget med erfarenhets- och informationsutbyten på utbildningsområdet. underströk utskottet att utbildning är en nationell kompetens och att kommissionens roll på området är att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera deras arbete. Utskottet ville därför betona att de åtgärder som föreslås i agendan måste utgå från medlemsstaternas frivilliga medverkan. Utskottet noterar även att yrkandena om Utbildning 2020 och 2020-strategin, plus och om att EU ska låta utbildningsfrågor vara en nationell angelägenhet har behandlats tidigare i samband med skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen . Sammantaget med vad som anförts ovan ser utskottet inga skäl att vidta några åtgärder eller ändra sin bedömning från föregående år med anledning av yrkandena om utbildningsfrågor. Med hänvisning till vad som ovan anförs anser utbildningsutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkandena 59–61. ansluter sig till de ställningstaganden som görs i kulturutskottets protokollsutdrag /18:25 och utbildningsutskottets yttrande 2017/18:UbU4y. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:4036 yrkandena 59–63. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden, bl.a. om ett svenskt utträde ur EU och om delegerade akter. Vidare avslår regeringen ett motionsyrkande relaterat till hemligstämpling av EU-dokument. Jämför reservation 27 (SD) och 28 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s institutioner (s. 164–169). Avsnittet behandlar bl.a. frågor om kommissionens, och verksamhet, öppenhet och insyn, EU-rekrytering samt . Delegerade akter och genomförandeakter behandlas på s. 35–36. I motion 2017/18:3194 yrkande 1 anför m.fl. (L) att ska ta täten i EU:s reformarbete och driva på för effektiva institutioner och beslutsprocesser som präglas av öppenhet och insyn. I motion 2017/18:4036 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan få möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU. I samma motion yrkande 2 pläderas för folkomröstning. Vidare i yrkande 3 uppmanar regeringen att verka för ökad offentlighet genom att minska hemligstämplandet av material som skickas till . anför i yrkande 10 att varje tillfälle för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter ska diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. har behandlat motionsyrkanden om utträde ur EU och omförhandling av medlemskap i . vidhåller sin uppfattning att det inte finns någon anledning att omförhandla medlemskap i . Utskottet välkomnar regeringens arbete för ökad öppenhet i EU:s institutioner, bl.a. genom bevakningen av mål i och tribunalen. Utskottet vill också framhålla vikten av en ökad öppenhet och insyn i EU:s beslutsprocesser, inte minst när det gäller trepartsförhandlingarna mellan kommissionen, rådet och . Utskottet har tidigare framhållit att det finns anledning att bevaka i vilken omfattning kommissionen ges befogenheter att anta delegerade akter. Även om det interinstitutionella avtalet innehåller förbättringar när det gäller ett mer öppet, stärkt och konsekvent samråd vidhåller utskottet denna uppfattning. Utskottet välkomnar också de framsteg som gjorts inom ramen för det inter-institutionella avtalet för att förbättra öppenheten i lagstiftningsförfarandet genom att inrätta ett gemensamt register över delegerade akter. Mot denna bakgrund anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4036 yrkandena 1–3 och 10.