bet · H501JuU18 · 2018-02-15 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 11. Det är viktigt att samhället reagerar när unga människor är på väg i en negativ riktning. Ju tidigare samhället reagerar, desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen. Det finns ett flertal åtgärder som enligt vår mening bör vidtas för att skapa bättre förutsättningar för att förebygga narkotikabrottslighet bland unga. ökar försäljningen av narkotika på nätet. visar undersökningar att attityderna mot droger som exempelvis cannabis har blivit mer öppna bland unga i . Detta är en utveckling som måste vändas. En bättre fungerande samverkan i kommunerna och fler socialarbetare som är ute på fältet och träffar unga kan göra det lättare att identifiera unga som är i riskzonen och som behöver särskilda insatser och stöd. Enligt vår mening måste man öka förutsättningarna för att nå fram till och kunna fånga upp unga som mår dåligt och därför riskerar att hamna i utanförskap, kriminalitet eller annat skadligt beteende. Därför vill vi bl.a. att socialsekreterare, fältassistenter och andra kommunala tjänstemän som arbetar brottsförebyggande och med trygghetsskapande åtgärder i större utsträckning ska finnas tillgängliga även efter kontorstid. Det kan inte vara så att polis och ideella organisationer är de enda aktörerna som är ute och träffar ungdomar efter kontorstid. Det är också viktigt att sätta in resurser i rätt tid, innan det är , vilket sparar samhället stora kostnader som i annat fall uppkommer . En annan viktig del är samarbetet mellan sociala myndigheter, polisen, skolan eller en arbetsförmedling eller andra berörda. Denna typ av samarbeten, oavsett om de sker i form av sociala insatsgrupper eller i andra former, är i många fall av avgörande betydelse för att förhindra att unga i farozonen sjunker djupare ned i kriminalitet och missbruk. Vi anser bl.a. att polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola och att polis och socialtjänst som upptäcker unga i riskzonen för kriminalitet ska kontakta föräldrarna för ett orossamtal. Vi vill också peka på vikten av att arbetet med sociala insatsgrupper fortsätter. Möjligheten för polisen att utreda brott, bl.a. genom drogtester, också när misstänkta är , är ett annat viktigt instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det anförda för att skapa bättre förutsättningar för det förebyggande arbetet mot narkotikabrottslighet bland unga. Drogtester av barn , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11. Som framgått har Brå på regeringens uppdrag utvärderat bestämmelsen som ger polisen möjlighet att genomföra drogtester på barn . Av Brås rapport framgår bl.a. att även om polisens nya möjlighet att genomföra drogtester på barn inte har utnyttjats särskilt ofta upplever både polisen och att drogtester gjorts i nödvändig omfattning. Enligt de poliser som intervjuats är den främsta orsaken till att polisen inte genomför fler drogtester att behovet inte är större. Mot denna bakgrund anser jag att det saknas anledning för att ta initiativ till en sådan utvärdering som motionärerna efterfrågar. Polisen och skolan, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 15. För att förebygga och bekämpa brott är det viktigt att det finns ett förtroende mellan polis och ungdomar. Att samarbeta med lokala ungdomsorganisationer bör vara en stående del i polisens arbete. Polisens arbete med att komma i kontakt med barn och ungdomar innan de börjar med kriminalitet är också av stor vikt. Att informera i skolor om polisens arbete är, och bör vara, en viktig del i polisens uppgifter. Polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskilt utnämnd polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ungdomsdomstolar, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 42. Vi anser att man bör inrätta särskilda ungdomsdomstolar. Sådana domstolar skulle ha den behörighet som är fördelade på de allmänna domstolarna (brottmål) och de allmänna förvaltningsdomstolarna (socialmål). Dessa ungdomsdomstolar skulle kunna bestämma om såväl ungdomspåföljder för gruppen 15–som sociala åtgärder för både gruppen och gruppen 15–. Särskilda ungdomsdomstolar skulle ge bättre möjligheter till snabb och bestämd lagföring med tydliga reaktioner. Det skulle också ge möjlighet till snabbt insatta sociala åtgärder. Ytterligare en fördel med särskilda ungdomsdomstolar skulle vara att domarna och övrig personal skulle ha en särskilt bred kompetens att handlägga mål som gäller barn och unga. De särskilda ungdomsdomstolarna skulle kunna utformas som avdelningar vid ordinarie domstolar. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser vad vi här hänfört. Rätten till offentlig försvarare, punkt 12 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 i denna del och 2017/18:3577 av m.fl. (L) yrkande 9. Kritik har bl.a. riktats från JO, BO och om att unga inte får information om rätten till en offentlig försvarare eller att denne inte ges möjlighet att närvara vid det inledande förhöret. Rätten till en försvarare är en grundläggande rättighet och särskilt viktig för unga som annars kan ha svårt att tillvarata sin rätt. Alla barn som misstänks för allvarliga brott, både barn och barn som fyllt , bör ha rätt till en offentlig försvarare från första förhöret. För att garantera ungas rättssäkerhet vill vi därför att regeringen ska ta initiativ till en översyn av hur reglerna om närvaro av offentliga försvarare vid inledande förhör följs och vidta de åtgärder som behövs för att tillgodose det anförda. Skyldighet att utreda vissa brott, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3577 av m.fl. (L) yrkandena 3–5. Som utskottet anfört bör fler brott som begåtts av unga utredas av polis. Utöver de åtgärder som föreslagits bör tröskeln sänkas så att alla brott som enligt ger minst sex månaders fängelse ska utredas av polis. Därmed inkluderas vissa brott som t.ex. grov stöld (såsom inbrottsstöld) och grovt olaga hot (t.ex. hot med vapen). Vissa typer av brott är s.k. strategiska brott, som när de begås av unga är ett starkt varningstecken på en fortsatt lång eller intensiv brottskarriär. Det handlar om rån, bilstölder (tillgrepp av fortskaffningsmedel) samt våld och hot mot tjänsteman, övergrepp i rättssak och andra brott under rubriken brott mot allmän verksamhet. När det gäller rån är minimistraffet så pass högt att huvudregeln är att alla brott ska utredas, oavsett den unges ålder. Jag anser att samma princip måste gälla för alla strategiska brott, t.ex. tillgrepp av motorfordon eller övergrepp i rättssak. Om en 14-åring misstänks för att vara inblandad i en bilstöld måste saken utredas, även om den unge inte är straffmyndig och det är de sociala myndigheterna som ansvarar för insatserna. Jag anser också att mer måste göras för att hindra att minderåriga dras in i narkotikahantering. Huvudregeln måste därför vara att alla brott mot narkotikastrafflagen där personer är inblandade måste utredas, även ringa brott. Även grov skadegörelse indikerar att den unge är i farozonen och bör därför alltid utredas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Bevistalan, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3577 av m.fl. (L) yrkande 8. Att barn inte ställs inför rätta har starka skäl. Det handlar om att skydda barnets rättigheter. Men paradoxalt nog kan detta också drabba det enskilda barnet, eftersom det inte finns någon möjlighet för utomstående att pröva om bevisningen mot barnet håller. När det i en brottsutredning framkommer att den misstänkte är läggs förundersökningen vanligtvis ned. Därmed kan det utpekade barnet aldrig rentvås. Om fel person utpekas leder det inte bara till att ett oskyldigt barn stämplas som förövare, utan den riktiga gärningsmannen går dessutom fri. Åklagare får bara begära bevistalan vid domstol om socialnämnden, eller barnets vårdnadshavare begär detta, och om åklagare kommer fram till att det krävs ur allmän synpunkt. Men en kommuns socialnämnd har inte rollen eller kompetensen att bedöma bevisningen i en brottsutredning och saknar därmed möjlighet att göra en självständig prövning av polisens och åklagarens ståndpunkt. Samma sak gäller . I den svåra situation som ligger i att ens barn är misstänkt för allvarliga brott kan vidare vårdnadshavarna känna att det vore att göra ont värre att begära domstolsförhandling. Jag anser att detta system med bevistalan behöver ses över. Om en förundersökning leder fram till att ett barn misstänks för ett mycket allvarligt brott, t.ex. att ha dödat en annan människa, måste det anses vara nödvändigt att sådana misstankar prövas i domstol genom bevistalan. Barn ska inte straffas, men barn ska inte heller berövas chansen att bli rentvådda från felaktiga misstankar om mycket grova brott. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Strafföreläggande om ungdomstjänst, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12 och 2017/18:3577 av m.fl. (L) yrkande 6. Jag anser inte att det finns anledning att göra en annan bedömning än den utskottet tidigare gjort när det gäller möjligheten för åklagare att besluta om strafföreläggande om ungdomstjänst. Som framgår av förarbetena till lagändringen när man tog bort det tidigare kravet på att den unge skulle samtycka till ungdomstjänst betonades att det var särskilt viktigt med en noggrann bedömning av om ungdomstjänst var en lämplig påföljd och att domstolen i det enskilda fallet måste göra en självständig bedömning. En åklagare torde ha sämre underlag för att kunna göra en sådan bedömning. Jag är därför inte beredd att ställa mig bakom kravet på ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterfrågar. 24-timmarsgaranti, punkt 17 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 11, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2017/18:3577 av m.fl. (L) yrkande 7. När ungdomar begår brott måste reaktionen vara snabb. Det gäller inte minst när det rör sig om allvarliga brott eller återfall i brott. En ung person som grips efter att t.ex. ha kastat sten på räddningspersonal släpps i många fall direkt efter ett polisförhör. Därefter vidtar en utdragen process. Detta är inte rimligt. Vi vill att det införs en 24-timmarsgaranti som innebär att , om det är lämpligt tillsammans med polis, ska kontakta den unges vårdnadshavare efter det att han eller hon har gripits för brott. Syftet är bl.a. att ska kunna få föräldrarnas medverkan till insatser till stöd för den unge där så är möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Interimistiska åtgärder i ungdomsmål, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 41. Om utredningsläget är tillräckligt klart redan i samband med att en ung person grips av polis bör möjligheterna för domstol att, under vissa förutsättningar, intermistiskt förordna om åtgärder, t.ex. övervakning i kombination med fotboja, övervägas förutsatt att en sådan åtgärd kan anses proportionerlig. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Straffmätning, punkt 19 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1013 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2017/18:18 av (SD), 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.2 i denna del, 2017/18:1776 av (C), 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 16. särbehandlas unga vuxna i åldern 15–straffrättsligt genom en s.k. straffrabatt. Den som har begått ett brott som 18-åring får t.ex. regelmässigt sitt straff halverat jämfört med den som är . Den som är vuxen och begår ett brott ska också behandlas som vuxen av rättsväsendet. Vi vill därför att den generella straffrabatten för gruppen 18–ska tas bort helt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Straffmätning, punkt 19 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.2 i denna del och 2017/18:18 av (SD), 2017/18:1013 av (M) yrkande 2, 2017/18:1776 av (C), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 47, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 16. I blir en person myndig och i och med denna ålder ska han eller hon betraktas som fullt ansvarig för sina handlingar. Dock tar svensk lag ändå särskild hänsyn till personer som är men under , med lägre straff som följd. Detta förhållningssätt är orimligt eftersom de som är är myndiga och därmed ansvariga för sina handlingar, och därmed bör denna hänsyn upphöra. I samband med detta bör det vidare utredas om straffreduktionen för personer behöver justeras eller tas bort. Vi anser att det vid grova vålds- eller sexualbrott, speciellt de av hänsynslös karaktär, utförda av personer men alltid ska prövas om gärningsmannen ska dömas som vuxen. Döms gärningsmannen som vuxen ska straffskalan tillämpas fullt ut utan straffrabatt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Straffmätning, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:18 av (SD), 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.2 i denna del, 2017/18:1013 av (M) yrkande 2, 2017/18:1776 av (C), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 25. Unga vuxna har samma rättigheter och skyldigheter som andra myndiga medborgare i . De måste därför ta ansvar för sina handlingar. Det är viktigt att regeringen nu vidtar åtgärder i enlighet med det tillkännagivande om att se över straffrabatten för unga vuxna som gjorde . Det är särskilt viktigt se över straffrabatten för unga återfallsförbrytare och unga som har begått grova brott. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Straffmätning, punkt 19 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 25 och 2017/18:18 av (SD), 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.2 i denna del, 2017/18:1013 av (M) yrkande 2, 2017/18:1776 av (C), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 16. Det är i grunden rätt att det finns en s.k. ungdomsrabatt som gör att ungdomar får lägre straff än personer som är äldre. Rabatten är en signal från det allmänna att den unge ska bemötas med större tolerans på grund av sin ungdom, och det är viktigt att den unge får hjälp att lämna en kriminell livsstil. Detta bör dock bara gälla den som hamnar i domstol första gången. När det gäller ungdomar som återfaller i brott får rabatten fel effekt. Många unga vuxna har redan fastnat i en kriminell livsstil och hamnat i kriminella gäng. Att i dessa fall ge den unge rabatt på påföljden blir direkt kontraproduktivt och blir en signal om att den unges kriminella livsstil inte tas på tillräckligt allvar. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som innebär att den s.k. ungdomsrabatten tas bort för unga lagöverträdare som återfaller i brott. Straffmyndighetsålder, punkt 20 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.2 i denna del. 1 kap. 6 § reglerar den s.k. straffmyndighetsåldern och gör gällande att den som inte fyllt vid dagen för brott inte får tillmätas påföljd. En person får endast utredas för brott enligt lagen om unga lagöverträdare, och detta om brottet bedöms som grovt. I den bästa av världar är barn just barn och ungdomar är ungdomar. I den världen kan inte barn tillmätas någon skuld och ungdomar som hamnat snett behöver främst en hjälpande skjuts i rätt riktning. En sådan värld anser vi att dagens bestämmelser som behandlar unga lagöverträdare återspeglar och i första hand också ska avspegla. Problem infaller dock när unga lagöverträdare genom medvetna handlingar kan tillmätas skuld för de värsta av brott – hemska brott mot andra människor såsom mord, dråp, grov misshandel, rån och våldtäkter som riskerar att förstöra andra barns, ungdomars och vuxnas liv. Vi menar att medborgarnas tilltro till rättssystemet förutsätter att det på ett brott följer en straffrättslig reaktion som är tillräcklig i förhållande till brottets allvar. Trovärdigheten för påföljden och acceptansen för domstolarnas påföljdsbestämning förutsätter också för brottsoffer och anhöriga att påföljden ger uttryck för gärningens allvar. Det straffrättsliga systemets behandling av unga lagöverträdare under behöver därför reformeras, och straffmyndighetsåldern bör enligt vår mening sänkas från till . Vilken påföljd ska kunna få måste utredas närmare. Tanken är inte att låsa in en 13-åring tillsammans med andra på ett normalt fängelse utan främst att ge samhället större möjlighet att reagera på brottslighet . Exempelvis skulle husarrest med fotboja kunna vara ett alternativ, eller på annan plats om hemmet inte är passande. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Nya ungdomspåföljder, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 45. När det gäller motionsyrkanden om att införa fler och lämpligare påföljder för unga konstaterar jag att regeringen bereder promemorian Nya ungdomspåföljder i vilken föreslås att det införs två nya påföljder för unga lagöverträdare: ungdomstillsyn och ungdomsövervakning. Enligt min mening bör beredningen av betänkandet inte föregripas, och de aktuella motionsyrkandena bör således avstyrkas. Kvaliteten i den slutna ungdomsvården, punkt 22 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3191 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13. Det finns ett behov av att reformera och stärka kvaliteten på den slutna ungdomsvården i . Under den förra regeringen genomfördes flera reformer för att förbättra den slutna ungdomsvården, däribland åtgärder för att förstärka utslussningen. Krav infördes också på ett starkare samarbete mellan Sis och . Vi anser att det finns behov av att följa upp dessa åtgärder och även reformera den slutna ungdomsvården i stort för att ytterligare stärka kvaliteten. Dessutom bör det utredas om eftervården för de ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård är tillräcklig. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Ungdomstjänst vid brott mot blåljuspersonal, punkt 23 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 46 och 2017/18:452 av Skånberg (KD) yrkande 2 och 2017/18:1184 av (M). Ungdomspåföljderna bör utvecklas ytterligare, bl.a. vad gäller innehållet i ungdomstjänsten och att ungdomstjänsten ska kunna vara förlagd till en annan ort än den ort där den unge bor. När det rör sig om brott mot blåljuspersonal ska ungdomstjänst helt eller delvis kunna avtjänas inom ramen för polisens eller räddningstjänstens verksamheter. Syftet är att stärka dessa ungdomars tillit och respekt för viktiga samhällsfunktioner. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Straffmätning, punkt 19 (V) (V) anför: Påföljdssystemet för unga lagöverträdare är utformat utifrån att barn och ungdomar som har begått brott i första hand ska hållas utanför kriminalvården och i stället bli föremål för insatser inom . Som framgår särbehandlas unga lagöverträdare både när det gäller valet av påföljd och vid straffmätningen. Skälet till detta är främst att unga typiskt sett inte har nått sådan mognad att de bör behandlas som vuxna. Unga lagöverträdare kan också ofta ha särskilda behov av hjälp och stöd för att inte återfalla i brott. Innehållet i ungdomspåföljderna syftar därför till att motverka de riskfaktorer som kan leda till fortsatt brottslighet och motverka återfall. Unga lagöverträdare är dock inte exkluderade från det övriga påföljdssystemet och kan även dömas till t.ex. villkorlig dom, skyddstillsyn och fängelse. Eftersom det finns ett system med särskilda påföljder för unga utgör dock de övriga påföljderna i praktiken ett andrahandsalternativ. Det har höjts röster för att påföljdsreglerna för unga lagöverträdare ändras och att straffrabatten för unga i åldern 18–bör minskas och eventuellt avvecklas, i syfte att unga ska bestraffas hårdare. Jag anser att detta är fel väg att gå, och jag vänder mig starkt mot att både barn och unga i större utsträckning än vad som redan sker ska behandlas som vuxna i rättsväsendet. Påföljdssystemets åldersgränser och den särreglering som följer av ålder avseende straffmätning och påföljdsval ser ut som de gör av mycket goda skäl. Jag vill avslutningsvis särskilt understryka vikten av att den särställning barn har och ska ha inte urvattnas. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:3430 av m.fl. (L): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om 24-timmarsgaranti i och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:18 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom riksdagsåret bör återkomma med en proposition om reform av systemet för straff- och påföljdsmätning för unga lagöverträdare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:452 av Skånberg (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta betydelsen av trygga familjer i det brottsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen.