bet · H501NU9 · 2018-02-19 00:00:00 — I motionerna 2017/18:1869 (S), 2017/18:1920 (M), 2017/18:3404 (M) och 2017/18:3393 (V) förordas olika tillkännagivanden om att bygga ut stamnätet och anlägga en ny elförbindelse till . Vidare anförs i motion 2017/18:3748 (KD) att regeringen bör se till att energiförsörjningsbehov beaktas i både det långa och det korta perspektivet i kommande studie om hur ön kan bli självförsörjande på el. Utskottet konstaterar dels att planerar stora investeringar i stamnätet , dels att affärsverket har tagit fram ett förslag till systemutvecklingsplan som utöver nätutveckling även omfattar frågor relaterade till driftförutsättningar och marknadsutformning. När det gäller elförsörjning vill utskottet hänvisa till vad det anförde i denna fråga (bet. 2017/18:NU3). noterade utskottet att har avbrutit planeringen av en ny förbindelse till och att regeringen har gett i uppdrag att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet underströk vikten av att ska ha en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen ha goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. Utskottet har inget att ytterligare tillägga. Ett tillkännagivande från om att förenkla för andelsägd förnybar elproduktion förordas i motion 2017/18:3686 (C). Regeringen har vid flera olika tillfällen – bl.a. i budgetpropositionen – framhållit att fler konsumenter bör få ökade möjligheter att producera sin egen el och vara aktiva på elmarknaden. Det är en hållning som utskottet delar. Utskottet noterar att regeringen också har tillsatt en utredning som tittar närmare på frågor om bl.a. skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och om andelsägare ska kunna ta del av skattereduktionen. I sammanhanget vill utskottet även nämna att – som framgår av det föregående – har föreslagit att det ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt för elektrifieringen av transportsektorn. Utöver att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen stimuleras genom elcertifikatssystemet kan utskottet konstatera att det även finns andra stödformer. Här kan exempelvis nämnas det statliga investeringsstödet för utbyggnad av solceller som har utökats . Enligt utskottets uppfattning gagnar de nämnda stödformerna inte bara utvecklingen av en energiteknik med stor potential utan stimulerar även mindre elkonsumenter att producera sin egen el och att sälja ett eventuellt överskott ut på elnätet. Utskottet ser därmed inga skäl att ställa sig bakom förslagen i den nämnda motionen. När det vidare gäller ökade möjligheter för konsumenter att teckna avtal om miljövänlig el och om bättre förutsättningar att kunna styra sin egen elförbrukning framförs sådana resonemang i motionerna 2017/18:508 (L), 2017/18:1674 (MP) och 2017/18:2777 (MP). I motion 2017/18:2849 (C) förordas vidare ett undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen när det gäller kommunala elföretag som verkar på elmarknaden. Det är utskottets uppfattning att ny teknik, nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign behövs för att få bättre fungerande och mer kostnadseffektiva elnät. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har inrättat ett nationellt forum för smarta elnät som bl.a. ska främja utvecklingen en sådan utveckling samt ta fram en exportstrategi för att stödja regeringens arbete på området. Forumet ska vara en mötesplats i syfte att få en bred samverkan mellan berörda myndigheter, företag och bransch- och konsumentföreträdare på området. Utskottet kan utöver detta konstatera att och berörda myndigheter arbetar med förslag till en ny modell för elmarknaden. Syftet är att ge kunderna större möjligheter att byta elhandlare och att förbättra förutsättningarna för konkurrens mellan elhandlarna. Som redovisats antog även förslag om anvisningsavtal och om funktionskrav på elmätare. Syftet var bl.a. att säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor och att åstadkomma förbättrad information om den egna elförbrukningen. Utskottet noterar även att förslag till en ny elmarknadslag är under beredning inom . Utskottet ser därmed inget behov av några tillkännagivanden med sådant innehåll som förordas i de nämnda motionerna. När det gäller frågor om teknikval och nätutbyggnad i förhållande till andra intressen, vilket berörs i motionerna 2017/18:255 (C) och 2017/18:3275 (SD), hänvisar utskottet till det som anfördes när liknande motioner behandlades . Det innebär bl.a. att utskottet som regel inte brukar ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till regeringen och de myndigheter som regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen – exempelvis miljöintressen – som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. När det gäller frågor om nätutbyggnad över gränser föreslås i motion 2017/18:899 (SD) att en konsekvensanalys gällande en fortsatt utbyggnad av överföringskapaciteten till bör göras. Här vill utskottet – liksom det gjorde – hänvisa till att det finns flera skäl för att bejaka tillkomsten av ytterligare utlandsförbindelser. Frågor om sådana nya sammanlänkningar behandlas dessutom i betänkande i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Utskottet anser därmed att kan avslå motionsyrkandet. I övrigt när det handlar om elförbindelser med andra länder anförs i motion 2017/18:974 (C) att nättarifferna för elförbindelsen till bör tas bort. Här har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen, dvs. att det inte finns skäl att införa särskilda bestämmelser avseende nättarifferna för anslutning av utlandsförbindelser till det svenska elnätet på regionnätsnivå. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att utvecklingen av den svenska elmarknaden i många avseenden hänger ihop med utvecklingen av elmarknaden inom EU. Utskottet ser dock inget behov av att förorda att ställer sig bakom vad som framförs i motion 2017/18:3404 (M) om ökad export av koldioxidsnål energi eller om att bör verka för en gemensam energimarknad i EU. Utskottet har samma uppfattning när det gäller vad som anförs i motionerna 2017/18:3686 (C) och 2017/18:3748 (KD) om ökad överföringskapacitet och elhandel inom EU. Mot bakgrund av de nämnda motionerna vill utskottet framhålla att samhällets beroende av el ökar alltmer som elsystemet måste kunna hantera en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Utöver detta länkas det nordiska elnätet samman med kontinenten och en mer integrerad europeisk elmarknad. Sammantaget medför denna utveckling att överföringsmönstren förändras och att stamnätet måste anpassas till framtidens behov. planerar därför, som redovisats, investeringar i nätet som innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer som betydande reinvesteringar även görs i det befintliga stamnätet. Den fortsatta utvecklingen av den gemensamma elmarknaden i medför ett behov av förstärkta överföringsförbindelser. Detsamma gäller för att kunna skapa en väl fungerande inre marknad för el. Utskottet har uttalat sitt stöd för genomförandet av den inre marknaden och framhållit att ett genomförande är en förutsättning för att elmarknaden ska nå sin fulla potential. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill framhålla att en väl fungerande elmarknad dels ger incitament till investeringar, dels bidrar till ökad försörjningstrygghet och att på ett mer kostnadseffektivt sätt når EU:s energi- och klimatmål. Utskottet kommer med intresse att följa de fortsatta förhandlingarna på EU-nivå. Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finns några skäl att ställa sig bakom något av de tillkännagivanden som förordas i de aktuella motionerna. Därmed avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Handläggningstider för nätkoncessioner, punkt 1 (M, C, V, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (V), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 25, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2017/18:3413 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. är ett land med stora avstånd där elproduktionen och elkonsumtionen i stor utsträckning inte sker inom samma område. Största delen av elproduktionen sker i norra som huvuddelen av elen konsumeras i . Otillräcklig överföringskapacitet tillsammans med kraven på smarta nät ställer stora krav på de svenska elnäten. Det är därför nödvändigt att näten byggs ut i den omfattning och takt som krävs för att bl.a. klara kraftöverföring och nya krav för ett hållbart samhälle. Under det senaste har vi framfört vår uppfattning att kortare handläggningstider för nätkoncessioner är en viktig förutsättning för att elnäten ska kunna byggas ut för att klara dagens och framtidens utmaningar (bet. 2016/17:NU19, bet. 2016/17:NU21). Vi noterar att har fått ökade resurser för att förkorta handläggningstiderna och även ett uppdrag att rapportera till regeringen hur man arbetar med frågan. Vi vill dock understryka att de orimligt långa handläggningstider vi ser är ett stort hinder för utvecklingen av det svenska elnätet. Fram till dess att verkliga resultat uppnås ser vi även fortsättningsvis en anledning för att påtala för regeringen vikten av att handläggningstiderna i detta avseende måste kortas. I likhet med vad som anförs om kortare handläggningstider för nätkoncessioner i motionerna 2017/18:3404 (M), 2017/18:3413 (M, C, L, KD) och 2017/18:3393 (V) anser vi att regeringen dels bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheten till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner, dels bör återkomma till med ytterligare förslag på hur handläggningstiderna för nätkoncessioner kan förkortas. Därmed tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Dialog och samråd, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3413 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Alliansens utgångspunkt är att ska ha ett robust energisystem där svenska företag och konsumenter även i fortsättningen ska kunna lita på att det finns en trygg elförsörjning, långsiktiga spelregler och stabila villkor på energimarknaden. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när vi behöver den. En säker och robust kraftöverföring är helt avgörande. ansvarar för att effektbalansen i nätet upprätthålls, vilket är en förutsättning för industri, jobb och konkurrenskraft. Vid nätinvesteringar ställs ibland olika intressen mot varandra, och vi vill därför i likhet med vad som uttrycks i motion 2017/18:3413 (M, C, L, KD) att tillkännager för regeringen att den bör säkerställa att utvecklar sin dialog och sina samråd samt ökar transparensen i samband med investeringsprojekt. Med det anförda tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. Övrigt om elmarknaden, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 9 i denna del och 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:255 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2017/18:508 av (L), 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 31–35 och 37, 2017/18:974 av Per Lodenius (C), 2017/18:1674 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1869 av och (båda S), 2017/18:1920 av (M), 2017/18:2772 av (MP) yrkandena 1–4, 2017/18:2777 av och (båda MP), 2017/18:2849 av (C), 2017/18:3275 av (SD), 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 7, 15, 21–24 och 26, 2017/18:3432 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2017/18:3657 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 33–35, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 21, 22 och 24 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 42. Energiförsörjningen är central för industrins konkurrenskraft och människors vardag. Långsiktighet och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. För att säkerställa långsiktiga villkor i energipolitiken har gjort en ramöverenskommelse med fyra andra riksdagspartier för att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi är övertygade om att denna breda överenskommelse är bra för , och vår inriktning är att vårda överenskommelsen så att den svenska energipolitiken bygger på långsiktiga förutsättningar. En trygg energiförsörjning i ger bättre möjligheter att möta en osäker världsekonomi och en allt hårdare global konkurrens med reformer som stärker industrins tillväxtförmåga. I detta sammanhang vill vi särskilt framhålla att svenska företag ofta konkurrerar på en global marknad med sina varor och tjänster. Goda villkor för företagande, entreprenörskap och innovationer är därmed en förutsättning för att företagen ska klara en allt hårdare konkurrens. Eftersom en trygg och stabil elförsörjning till konkurrenskraftiga priser är av stor vikt för det svenska näringslivet är en väl fungerande elmarknad en väsentlig byggsten för ökad tillväxt, jobbskapande och välfärd. Just nu sker en sammanlänkning av de europeiska elmarknaderna genom den europeiska energiunionen. Detta är en viktig process som kan bidra till att öka handeln med el och trygga elförsörjningen i såväl som övriga . När elmarknaden växer ökar också intresset för att investera i klimatsmart el som vi kan konsumera själva eller exportera till andra. bör i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3404 (M) därför driva ett aktivt påverkansarbete i EU för att en gemensam energimarknad med långsiktiga konkurrenskraftiga spelregler ska uppnås. I detta sammanhang vill vi framhålla att svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Detta tillsammans med alltmer integrerade marknader skapar möjligheter till nya jobb och företag. kan även bidra till en bättre miljö med minskade koldioxidutsläpp och ökad frihandel. Det gäller såväl den svenska energiproduktionens möjligheter att exportera koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. Vi menar att det behövs insatser på flera plan för att stimulera teknikutveckling och export. Därför bör, så som förordas i motion 2017/18:3406 (M), en konkurrenskraftsutredning tillsättas med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv. Utredningen bör se över vilka åtgärder som behövs för att även fortsättningsvis ska kunna vara konkurrenskraftigt. Med det anförda tillstyrker vi de båda nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om elmarknaden, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 31–35 och 37 samt 2017/18:255 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2017/18:508 av (L), 2017/18:974 av Per Lodenius (C), 2017/18:1674 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1869 av och (båda S), 2017/18:1920 av (M), 2017/18:2772 av (MP) yrkandena 1–4, 2017/18:2777 av och (båda MP), 2017/18:2849 av (C), 2017/18:3275 av (SD), 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 7, 15, 21–24 och 26, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 9 i denna del, 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3432 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2017/18:3657 av (KD), 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 33–35, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 21, 22 och 24 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 42. Den svenska basindustrin, det svenska näringslivet i sin helhet och de svenska hushållen är beroende av tillförlitliga elleveranser till låga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrenskraft i förhållande till övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och leveranstillförlitlighet. pågår en kraftig utbyggnad av förnybar elproduktion i som kan väntas påverka de totala energipriserna och medföra besvärande obalanser i elnäten. Osäkerheten är stor i fråga om det totala behovet av investeringar i det svenska elnätet, om vem som i slutändan kommer att få betala och om vilka konsekvenser kostnaderna får för och konkurrenskraft. Vi anser därför att de svenska elkonsumenterna måste få tydliga besked om hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:899 (SD) anser vi att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Vi ser också en betydande risk i att utvecklingen i kraftigt ökar behovet av svensk reglerkraft. Förbättrade överföringsförbindelser gör det möjligt för att exportera mer el och därigenom möta denna efterfrågeökning. Vi är i grunden positiva till kontinental elöverföring men anser att en eventuell utbyggnad av överföringskapaciteten bör föregås av noggranna analyser. Annars befarar vi att den efterfrågeökning som drivs av riskerar att trissa upp de svenska elpriserna på ett oönskat sätt – inte minst i – till men för svenska företag och hushåll. Vi instämmer därför även i det som sägs i den ovannämnda motionen om att regeringen bör ta fram en konsekvensanalys gällande en eventuell utbyggnad av överföringskapaciteten av el till . En sådan analys bör även belysa riskerna för att en bristfälligt utbyggd överföringskapacitet hämmar förutsättningar att importera och exportera el. delades brådstörtat in i elområden under hot om ingripande från kommissionen mot den dåvarande svenska modellen för att hantera överföringsbegränsningar i det svenska stamnätet. De prisskillnader som befarades bli en följd av indelningen har visserligen inte blivit så stora , men det finns ändå skäl att påpeka att de elintensiva industrierna och elkonsumenterna har hamnat i en mer utsatt position . Det är dessutom de boende och företagen i allra sydligaste (elområde 4) som genom högre elpriser får bära en större del än tidigare av bördan för att finansiera investeringarna i stamnätsutbyggnaden. Detta anser vi är ett problem, och vår uppfattning är därför att systemet med elområden bör ses över. När det gäller systemet med elcertifikat anser vi att denna typ av konkurrenssnedvridande stöd bör tas bort. Syftet med systemet är att stimulera det som brukar betecknas som förnybar elproduktion. Vi menar dock att systemet i stället snedvrider konkurrensen till förmån för bl.a. sol- och vindkraft som inte kan tillhandhålla effekt när efterfrågan är som störst. Vidare har elcertifikatssystemet lett till att produktionsanläggningar som inte kan bära sina egna kostnader har uppförts. När anläggningarnas lönsamhet sviktar blir det svårt att finansiera investeringar och renoveringar. Det förekommer även att vindkraftsparker rivs eftersom subventionerna är tillräckliga. är risken påtaglig att systemet kväver sig självt. Vi vill i stället gå mot en fungerande elmarknad och anser att elcertifikatssystemet bör fasas ut genom att nya investeringar i förnybar elproduktion inte längre ska tilldelas elcertifikat. Vi vill även se en utredning av hur elcertifikatssystemet påverkar och har påverkat leveranssäkerheten i det svenska kraftsystemet. Vi anser att en sådan utredning är nödvändig eftersom kapacitetsfaktorn för de anläggningar som har tillförts genom systemet väsentligt understiger de större produktionsanläggningar som har fasats ut. Avslutningsvis vill vi framhålla att de svenska elleveranserna har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. Inför genomför stamnätsoperatören, , en kraftbalansrapport som beskriver effektläget för den kommande vintern. På samma sätt gör man även i andra länder från respektive stamnätsoperatör. Vi vill i detta sammanhang understryka att leveranssäkerheten äventyras om och många närliggande länder gör sig beroende av intermittenta s.k. förnybara kraftslag och behöver importera el under kritiska perioder. För att säkerställa att det svenska kraftsystemet kan leverera en hög elkvalitet och ha en god driftssäkerhet bör regeringen därför, i enlighet med vad som förespråkas i den ovannämnda motionen, verka för att det fastslås ett mål för leveranssäkerheten. Med det anförda tillstyrker vi motion 2017/18:899 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om elmarknaden, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 33–35 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 42 och 2017/18:255 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2017/18:508 av (L), 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 31–35 och 37, 2017/18:974 av Per Lodenius (C), 2017/18:1674 av (MP) yrkande 2, 2017/18:1869 av och (båda S), 2017/18:1920 av (M), 2017/18:2772 av (MP) yrkandena 1–4, 2017/18:2777 av och (båda MP), 2017/18:2849 av (C), 2017/18:3275 av (SD), 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 7, 15, 21–24 och 26, 2017/18:3404 av m.fl. (M) yrkandena 3–5 och 9 i denna del, 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3432 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2017/18:3657 av (KD) och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkandena 21, 22 och 24. Jag vill inledningsvis framhålla att jag och står bakom den blocköverskridande energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och 2016. Överenskommelsen förlänger elcertifikatssystemet, värnar både små- och storskalig vattenkraft och skapar stabila marknadsförutsättningar för såväl elproduktionsbolag som mikroproducenter. Överenskommelsen pekar också ut mål och viktiga reformer för ett mer flexibelt elsystem samt ger de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem. Långsiktiga förutsättningar för energipolitiken ger också möjlighet till satsningar på energieffektivisering, energilagring, flexibel användning av el och smarta elnät. En väl avvägd energipolitik kan skapa exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som och grannländernas elförsörjning tryggas. Här vill jag särskilt framhålla vikten av att investeringar i elnätet och en utbyggd överföringskapacitet är en prioriterad del av energipolitiken. Detta är en förutsättning för att ska klara omställningen till smarta elnät och öka möjligheterna till att exportera el till närområdet. När EU:s energimarknader nu i allt högre grad integreras och effektiviseras skapas stora möjligheter för export av förnybar el. Förutom att det ger ökade exportintäkter leder det till en ökad potential att bidra med klimatnytta när svensk förnybar el kan ersätta fossil produktion i andra länder. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3686 (C) menar jag att en utbyggd överföringskapacitet skapar en stor potential för och hela att bli gröna batteri. Framöver kommer andelen väderberoende kraftproduktion att öka i kraftsystemet. Därmed ökar också behovet av en högre grad av flexibel elanvändning för att sänka effektuttaget under vissa perioder. Då är det viktigt att det finns incitament för konsumenterna att styra och planera sin elförbrukning. Utveckling av smarta och uppkopplade apparater och smarta elnät är en del i att öka användarflexibiliteten och avlasta elnätet. En annan del är att stimulera utbudet av närproducerad el i systemet. Det skulle öka flexibiliteten, göra elsystemet mindre sårbart och leda till sänkta kostnader inte minst på landsbygden. En viktig åtgärd som jag menar kan öka andelen närproducerad el är att villa- och fastighetsägare ges möjlighet att dra elledningar mellan fastigheterna.