bet · H501FöU8 · 2018-03-13 00:00:00 — I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på att Totalförsvarets rekryteringsmyndighet öppnar rekryteringskontor i för att stimulera rekryteringen i de norra delarna av (yrkande 46). Vidare anser motionärerna att det är viktigt att attrahera fler kvinnor till försvaret genom kampanjer (yrkande 47). I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) påtalar motionärerna behovet av mobila rekryteringskontor (yrkande 10). Motionärerna framhåller att mobila rekryteringskontor är särskilt viktiga för att kunna nå befolkningen i hela landet, inklusive dem som bor där det inte finns någon naturlig koppling till försvaret. Motionärerna anför vidare att en prova-på-vecka i Försvarsmakten bör införas (yrkande 13). Möjligheten att prova på arbetet inom Försvarsmakten kan enligt motionärerna öka intresset för framtida anställning. m.fl. (C) anför i motion 2017/18:3765 yrkande 3 att förbands- och utbildningsstrukturen i Försvarsmakten bör vara så lokal som möjligt för att rekryteringsbasen ska öka och folkförankringen stärkas. Bakgrund och tidigare behandling I 4 § myndighetsförordningen (2007:515) framgår att det är den enskilda myndighetens ledning som ska besluta de närmare föreskrifter som behövs om myndighetens organisation. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har tidigare fått i uppdrag av Försvarsmakten att utveckla en mobil testplattform i första hand avsedd att användas vid lokala antagningsprövningar för grundläggande militär utbildning (HKV 23 250:67170). påbörjade myndigheten en EU-upphandling av den mobila enheten tillsammans med . avbröt dock Försvarsmakten upphandlingen av ekonomiska skäl. Försvarsminister (S) har tidigare svarat på skriftlig fråga 2016/17:20 och skriftlig fråga 2016/17:5 om lokaliseringen av och tillgången till platser för urvalstester hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. I sitt svar påtalar ministern att utgångspunkten är att beslut om lokalisering av myndigheters verksamhet fattas av myndigheten. påtalar försvarsministern att regeringen avser att verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Försvarsministern förutsätter att myndigheten i sina beslut om omorganisation tar hänsyn till frågor som effektivitet och möjlighet att i sin verksamhet uppfylla ställda krav såväl från statsmakten som från myndighetens nyttjare. Utskottet konstaterade i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) att ett brett rekryteringsunderlag är viktigt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. Utskottet ansåg dock att det är Försvarsmakten som, inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken, i första hand ska utforma rekryteringen för att den ska nå ut till så många som möjligt i alla delar av för att i förlängningen lägga grunden för att myndigheten ska kunna rekrytera och behålla personal. Utskottet förutsatte att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka ändamålsenliga och kostnadseffektiva åtgärder som behövs för att bemanna organisationen i enlighet med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt från betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) att ett brett rekryteringsunderlag är viktigt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. Utskottet anser att det i första hand är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att denna ska nå ut till så många som möjligt och till alla delar av för att i förlängningen lägga grunden för att myndigheten ska kunna rekrytera och behålla personal. Utskottet utgår från att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka åtgärder som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:2017 (SD) yrkandena 46 och 47, 2017/18:3222 (M) yrkandena 10 och 13 samt 2017/18:3765 (C) yrkande 3. Subventioner, och villkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om incitament, subventioner, och bostäder till militär personal. Jämför reservation 11 (M), 12 (SD), 13 (C) och 14 (M, L, KD). I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att man bör utreda möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden (yrkande 37). Motionärerna anför vidare att möjligheten för samma grupp att få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag bör utredas (yrkande 39). bör tillkännage för regeringen att möjligheten att subventionera hemresor för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän bör utredas (yrkande 40). Motionärerna anför att även bör tillkännage för regeringen att en premie ska utlovas när soldater tecknar ett kontinuerligt kontrakt (yrkande 41). Premien ska betalas ut i delar under kontraktstidens gång. m.fl. (M) anför i motion 2017/18:3222 att Försvarsmakten måste förbättra arbetet med att bli en attraktiv arbetsgivare (yrkande 8). En del i detta arbete är enligt motionärerna att se över lönestrukturen och införa olika incitamentssystem i Försvarsmakten (yrkande 9). Incitamenten kan vara både ekonomiska och utbildningsrelaterade. Motionärerna anser att en översyn av Försvarsmaktens anställningskontrakt bör genomföras för att minska antalet personer som avslutar sin anställning (yrkande 14). Vidare anförs att även kommuner och länsstyrelser bör beakta Försvarsmaktens behov av bostäder i sin långsiktiga planering (yrkande 15). En förutsättning för en hållbar personalförsörjning över hela landet är enligt motionärerna en god bostadsförsörjning – både för dem som genomgår den grundläggande militära utbildningen och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning. Slutligen yrkar motionärerna på att samtal mellan Försvarsmakten och civila arbetsgivare initieras för att underlätta för medarbetare att vara tjänstgörande soldater eller hemvärnssoldater och att kunna delta i övningsverksamhet (yrkande 16). Det finns enligt motionärerna positiva exempel på samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och civila huvudarbetsgivare, vilka kan utvecklas ytterligare. I motion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att Försvarsmakten ska få möjlighet att tillhandahålla bostäder till sina tillfälligt anställda (yrkande 39). Motionärerna beskriver att ett antal större lärosäten 2009 fick möjlighet att tillhandahålla bostäder åt studenter och gästforskare. Motionärerna menar att även Försvarsmakten borde få samma möjlighet att tillhandahålla bostäder åt sina tillfälligt anställda. m.fl. (C) yrkar i motion 2017/18:3765 yrkande 2 att Försvarsmakten ska vara en attraktiv arbetsgivare och fortsätta att arbeta med incitamentsstrukturer. Motionärerna anser att detta är av stor vikt för att fler personer ska välja att bli soldater. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om ersättning vid tjänstgöring i Försvarsmakten inom ramen för budgetbetänkandet (bet. 2014/15:1 utg.omr. tillkännagav för regeringen att ett förslag bör tas fram för att införa ett system med tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament för vissa personalkategorier i samband med detta (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Utskottet har även tidigare behandlat dessa frågor i sitt betänkande Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. (bet. 2013/14:FöU2). Regeringen bedömde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken borde överväga att ta upp diskussioner om incitamentsstrukturer för att uppmuntra att gruppbefäl, soldater och sjömän fullföljer kontrakterad tjänstgöringstid. Regeringen har därefter fattat beslut om en ny förordning (2015:613) om militär grundutbildning. Förordningen trädde i kraft . Den nya militära grundutbildningen omfattar minst 120 och högst . Den nya, längre utbildningen ska ge de särskilda militära färdigheter och kunskaper som behövs för att kunna krigsplaceras i en befattning i totalförsvaret. Enligt förordningen har vidare den som godkänts efter genomförd utbildning rätt till en utbildningspremie med ett belopp som motsvarar vad han eller hon sammantaget fått i månadsersättning under den militära grundutbildningen. Enligt förordningen får Försvarsmakten utfärda föreskrifter om hur utbildningspremien ska beräknas om rekryten har gjort uppehåll i utbildningen eller bytt inriktning på utbildningen. har tidigare berett frågor om bl.a. fria måltider och hemresor i utskottsbetänkandena Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2014/15:FöU7) och Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Utskottet konstaterade då att man vid tidigare behandling av frågor om ersättning vid tjänstgöring i Försvarsmakten betonat vikten av att myndigheten ska kunna behålla sin personal. Utskottet framhöll att tillkännagett att regeringen bör ta fram ett förslag om att införa tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament. Utskottet ansåg inte att borde vidta ytterligare åtgärder. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) konstaterade utskottet att Försvarsmakten tagit viktiga steg när det gäller att använda olika typer av incitament. Utskottet lyfte även fram Försvarsmaktens ansvar för att fortsätta att arbeta med att skapa goda relationer med andra arbetsgivare för att möjliggöra för de tjänstgörande att skapa sig en väl fungerande arbetssituation. Utskottet underströk även vikten av att arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare fortsatte. Den särskilda utredare som avslutade sitt uppdrag om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem lämnade förslag på vissa åtgärder i fråga om bostäder. Förslaget innehöll ett tillägg till förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning där Försvarsmakten ges möjlighet att hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän i andra hand (SOU 2014:73 s. 344–353). Utredarens förslag innebär inte att Försvarsmakten ska bli skyldig att tillhandahålla gruppbefäl, soldater och sjömän ett andrahandskontrakt för en lägenhet. Förslaget ska endast ses som en möjlig väg för Försvarsmakten att göra det lättare för sina anställda att få en hyreslägenhet. Enligt huvudregeln i förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning får en myndighet inte ingå hyresavtal för bostadslägenheter i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad (9 a §). Enligt ett regeringsbeslut fick dock universiteten i , , och tillsammans med , , , och under en prövotid, , upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter på respektive lärosäte. Denna prövotid förlängdes först till slutet av 2016 (regeringsbeslut , U2013/03504/UH). Därefter beslutade regeringen om ytterligare förlängning till utgången av 2018 av möjligheten för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål (U2015/05797/UH). Beslutet innebär ett undantag från 9 a § första stycket förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning. Skälen till regeringens beslut är att underlätta den långsiktiga planeringen för de berörda lärosätena och att kunna utvärdera försöksverksamheten som undantaget innebär. Utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan om bostäder till gruppbefäl, soldater och sjömän delat bedömningen att en förutsättning för en hållbar personalförsörjning också är en fungerande bostadsförsörjning – både för dem som genomgår grundläggande militär utbildning och för dem som genomgår befäls- och officersutbildning (bet. 2015/16:FöU8 och bet. 2016/17:FöU4). har utskottet konstaterat att det finns många överväganden som måste göras och hänsyn som måste tas för att bostadsförsörjningen ska kunna lösas på ett godtagbart sätt. Utskottet har tidigare framhållit betydelsen av såväl ekonomisk kompensation som andra typer av incitament i betänkande 2014/15:FöU1. Utskottet anser att de första viktiga stegen nu tagits inom området och har för avsikt att fortsätta att följa hur Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken fortsätter att verka för att bli en attraktiv arbetsgivare som kan rekrytera och behålla personal så att krigsförbanden kan bemannas och utvecklas i enlighet med beslut. I detta ansvar ingår även för Försvarsmakten att fortsätta arbetet med att skapa goda relationer med andra arbetsgivare för att möjliggöra för de tjänstgörande att skapa sig en väl fungerande arbetssituation. Det är viktigt att det fortsatta arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare inte avstannar som ett resultat av den plikttjänstgöring som återinförts. Utskottet förutsätter att det inte sker. Syftet med motionerna 2017/18:2017 (SD) yrkandena 37 och 39–41, 2017/18:3222 (M) yrkandena 8, 9, 14 och 16 och 2017/18:3765 (C) yrkande 2 får därmed anses tillgodosett, och motionerna avstyrks. När det gäller frågan om en fungerande bostadsförsörjning uttalade utskottet i sitt ställningstagande i betänkandena /16:FöU8 och 2016/17:FöU4 att man förvisso delar bedömningen att en förutsättning för en hållbar personalförsörjning också är en fungerande bostadsförsörjning – både för dem som genomför grundläggande militär utbildning och för dem som genomgår befäls- och officersutbildningen. konstaterade utskottet att det finns många överväganden som måste göras och hänsyn som måste tas för att bostadsförsörjningen ska kunna lösas på ett godtagbart sätt. Utskottet vidhåller denna uppfattning och utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa bostadsförsörjningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3222 (M) yrkande 15 och 2017/18:3652 (KD) yrkande 39. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2017/18:122 av (L). avslår övriga motionsyrkanden om veteranfrågor. Jämför reservation 15 (M), 16 (SD), 17 (C) och 18 (M, C, L, KD). (L) yrkar i motion 2017/18:122 på införandet av en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Motionären anser i enlighet med (SOU 2008:91) att existerande medaljer inte delas ut till förmån för dem som deltagit i svenska militära insatser utomlands. Motionären anser vidare att medaljen även borde kunna tilldelas civil personal, exempelvis poliser. I motion 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 15 föreslår motionärerna att det införs en årlig medalj för internationella insatser. Motionärerna anser att medaljeringen kan fungera som ett högtidstillfälle där tackar de som deltagit i internationella insatser. Ceremonin skulle även enligt motionärerna bidra till att väcka uppmärksamhet från allmänheten. m.fl. (SD) föreslår i motion 2017/18:2017 att ska tillkännage för regeringen att veteraner i vissa fall ska särbehandlas positivt (yrkande 11). Formen för allmän positiv särbehandling kan enligt motionärerna vara skattelättnader eller avgiftsfrihet. Motionärerna yrkar också på att tillkännager för regeringen att den ska vara minnesdag för svenska veteraner (yrkande 12). Att välja som minnesdag gör det enligt motionärerna lättare för veteraner och anhöriga att delta. I motion 2017/18:2719 anför m.fl. (S) att det finns ett behov av att se över vård och rehabilitering av de som skadats vid internationella militära insatser. Motionärerna anser att lagen (2010:449) som reglerar ansvarsförhållandet vid internationella militära insatser inte uppfylls. I stället riskerar enligt motionärerna de som drabbas av skador att hamna i ett läge där och regeringen hänvisar ansvaret till Försvarsmakten som i sin tur hänvisar det vidare till kommunerna. (M) yrkar i motion 2017/18:2753 på att det inrättas ett veterancentrum för personal som deltagit i internationella fredsfrämjande insatser (yrkande 1). Motionären anser att det veterancentrum som etablerats i är ett viktigt steg i utvecklingen av en svensk veteranpolitik, men att centrumet inte erbjuder veteraner och deras anhöriga en plats för rekreation i enlighet med vad som föreslagits i utredningen veteranpolitik. har enligt motionären en mer utvecklad veteranpolitik vilken bör ta lärdom av. Motionären föreslår därför att ett svenskt centrum etableras i samverkan med, och i geografisk närhet till, den norska veteranverksamheten i Bæreia (yrkande 2). I motion 2017/18:3222 lyfter m.fl. (M) fram vikten av att utveckla den svenska veteranpolitiken (yrkande 17). Motionärerna föreslår bl.a. att Försvarsmaktens aktiva uppföljningsansvar för utlandsveteraner ses över samt att Försvarsmakten överväger att göra veteransamordningstjänster till heltidstjänster. (SD) pekar i motion 2017/18:3339 på vikten av att öka kunskapen om veteranvård och veteraners behov (yrkande 1). För att öka kunskapen anser motionären att två kommittéer bör tillsättas: en med uppgiften att samordna och förbättra mottagandet av veteraner (yrkande 2) och en i syfte att effektivisera samordningen kring berörda instanser (yrkande 3). I motion 2017/18:3765 anför m.fl. (C) att stödet för veteraner och deras anhöriga ska stärkas (yrkande 6). Motionärerna anser att militära och civila veteraner samt deras anhöriga ska tas väl om hand efter en genomförd utomlandsmission. Bakgrund och tidigare behandling I slutbetänkande (SOU 2008:91) konstateras att soldater endast undantagsvis tilldelats någon av existerande regeringsmedaljer. Utifrån detta kan det hävdas att nuvarande medaljer inte täcker ändamålet, dvs. de utdelas inte till förmån för de som ingår i internationella militära insatser som deltar i. Utredningen menar att det är viktigt att uppmärksamma och uppskatta berömvärda insatser i den farliga verksamhet som statsmakterna har beslutat och i vilken soldater riskerar liv och hälsa. Utredningen föreslår därför att regeringen instiftar Regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) anges att regeringen avser att instifta en regeringens belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser (prop. 2009/10:160). gav regeringen i uppdrag åt () att redovisa förslag om en sådan medalj. SFHM redovisade uppdraget . I betänkande 2014/15:KU8 behandlade frågan om medalj vid genomförda internationella insatser. Utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden om att det inte är påkallat med några förändringar i de offentliga belöningssystemen och avstyrkte därför ett motsvarande motionsyrkande. Utskottet avstyrkte återigen i förenklad ordning motionsyrkanden om de offentliga belöningssystemen i betänkande 2016/17:KU29. presenterade sitt slutbetänkande Svensk veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27). I betänkandet framkommer att Försvarsmakten anser att veterandagen bör förläggas den sista helgen , i stället för , för att möjliggöra ett ökat deltagande från veteraner, deras anhöriga och allmänheten. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) konstaterade utskottet att Försvarsmakten högtidlighåller och fann därför ingen anledning till ytterligare reglering. Regeringen beslutade att ska vara allmän flaggdag. föreslår i sitt betänkande (SOU 2014:27) att det inrättas en nationell veteranmyndighet med ansvar för att stärka och utveckla veteranfrågorna. Myndigheten skulle enligt förslaget bl.a. ha ett övergripande och sammanhållande nationellt ansvar för veteranfrågor. tillkännagav för regeringen att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132). I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) redovisar regeringen att Försvarsmakten har etablerat Försvarsmaktens veteranenhet genom en sammanslagning av de resurser som tidigare fanns i Högkvarteret och i Försvarsmaktens HR-centrum. Enhetens huvuduppdrag är bl.a. att vara myndighetens för veteran- och anhörigverksamheten. I Försvarsmaktens regleringsbrev för framgår vidare att Försvarsmakten senast ska lämna ett förslag om att inrätta ett veterancentrum. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) bedömer regeringen att ett särskilt veterancentrum ska inrättas inom Försvarsmakten i syfte att stärka och utveckla myndighetens veteran- och anhörigverksamhet. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) välkomnade försvarsutskottet regeringens uppdrag till Försvarsmakten att inrätta ett veterancentrum. Utskottet underströk att regeringens fortsatta arbete med förslag att säkerställa omhändertagande av veteraner skulle följas. Försvarsmakten inrättade enligt uppdraget i regleringsbrevet Försvarsmaktens Veterancentrum, lokaliserat i . I och med att centrumet har inrättats bedömer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) tillkännagivande till regeringen om att inrätta ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor som omhändertaget. I betänkandet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (bet. 2017/18:FöU1) instämde utskottet med regeringens bedömning att frågan om veterancentrum är omhändertagen och därmed slutbehandlad. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) behandlades frågan om positiv särbehandling av veteraner. Utskottet vidhöll sin tidigare position att inte behöver vidta några ytterligare åtgärder utöver det som utskottet anfört om regeringens ansvar för en sammanhållen veteranpolitik. I samband med betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149) tillkännagav för regeringen att den bör vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med förslag. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) att Försvarsmakten har fortsatt att arbeta med veteranfrågor; bl.a. har systemet med myndighetens delegerade modell för veteranverksamheten utvecklats. införde Försvarsmakten även ett systemstöd för att ytterligare systematisera det lagstadgade femåriga uppföljningsansvaret efter en internationell militär insats. Myndigheten har även utvecklat systemstödet för att underlätta kontakter med veteraner som lämnat Försvarsmakten. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att tillkännagivande i betänkande 2015/16:FöU8 (rskr. 2015/16:149) är omhändertaget och slutbehandlat i och med att Försvarsmaktens Veterancentrum inrättats. I betänkandet Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (bet. 2017/18:FöU1) ansåg utskottet att tillkännagivande i betänkande 2015/16:FöU8 (rskr. 2015/16:149) inte kan betraktas som slutbehandlat. Utskottet anförde i motiveringen till förslaget om ett tillkännagivande att regeringen borde vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med förslag (SOU 2014:27). Enligt utskottets mening är därför utredningens förslag om en särskild lag till stöd och hjälp för civila tjänstemän som gjort en internationell insats en viktig del i det arbetet. Utskottet konstaterade att regeringen har valt att inte gå vidare med utredningens förslag i den delen, vilket innebär att stödet för t.ex. polistjänstemän och brandsoldater är sämre än vad som gäller för militär personal med motsvarande erfarenhet. Utskottet föreslog därför med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ att skulle ställa sig bakom det som utskottet anförde om att regeringen bör återkomma till med förslag till en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort en internationell insats och tillkännage detta för regeringen, vilket ställde sig bakom (rskr. 2017/18:100).