bet · H501KU27 · 2018-01-26 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om arbetsformer. Motionerna rör utskotten och , riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, i plenisal, krigsdelegationens sammansättning, motionsrätten, riksdagsuppdraget, lobbyism, prövning av subsidiaritetsprincipen, öppnande, placeringen i plenisal, stöd till riksdagsarbetet, tjänstledighet för politiska uppdrag, utskottens och riksdagsledamöternas resor, ceremonier i kammaren, vissa frågor om Europaparlamentariker samt verksamhet. I betänkandet finns två reservationer (SD och V) och tre särskilda yttranden (SD). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Frågor som rör riksdagsuppdraget Tjänstledighet för politiska uppdrag Utskottens och riksdagsledamöternas resor Vissa frågor som rör ledamöter i 1.Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (V) 2.Riksdagens prövning av subsidiaritetsprincipen, punkt 10 (SD) 1.Riksdagsledamöternas arvode, punkt 2 (SD) 2.EU-flagga i plenisal, punkt 5 (SD) 3.Frågor som rör riksdagsuppdraget, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:360 av (L), 2017/18:558 av (-) yrkande 2, 2017/18:846 av (S), 2017/18:2092 av (SD) yrkande 1 och 2017/18:3820 av och (båda SD) yrkande 1. 2017/18:167 av (SD) yrkande 1, 2017/18:1183 av (M) yrkande 2, 2017/18:1567 av (SD), 2017/18:2067 av (SD), 2017/18:2080 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2119 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2307 av (M) och 2017/18:3542 av (SD). Reservation 1 (V) Ersättning till riksdagsledamöter efter avslutat uppdrag 2017/18:166 av (SD) yrkande 1. Årskort på tåget för privata resor 2017/18:2392 av (MP). 2017/18:33 av (SD) yrkande 3. 2017/18:35 av (SD). 2017/18:288 av (MP). Frågor som rör riksdagsuppdraget 2017/18:1450 av (-), 2017/18:2064 av (SD) och 2017/18:2080 av (SD) yrkande 1. 2017/18:2114 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. 2017/18:3062 av (SD) yrkandena 1–4. Reservation 2 (SD) 2017/18:69 av och (båda SD). 2017/18:1245 av (M) och 2017/18:2093 av (SD). 2017/18:3027 av Finn (M). Tjänstledighet för politiska uppdrag 2017/18:2578 av (S). Utskottens och riksdagsledamöternas resor 2017/18:1658 av och (båda MP) yrkandena 1–6. 2017/18:492 av (L) yrkande 4 och 2017/18:561 av (-). Vissa frågor som rör ledamöter i 2017/18:407 av (L) och 2017/18:1371 av och (båda S). 2017/18:281 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:285 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:406 av och (båda L), 2017/18:492 av (L) yrkandena 1–3, 2017/18:960 av Per Lodenius (C), 2017/18:3154 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3269 av och (båda SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 54 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om arbetsformer. Motionerna rör utskotten och , riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, i plenisal, krigsdelegationens sammansättning, motionsrätten, riksdagsuppdraget, lobbyism, prövning av subsidiaritetsprincipen, öppnande, placeringen i plenisal, stöd till riksdagsarbetet, tjänstledighet för politiska uppdrag, utskottens och riksdagsledamöternas resor, ceremonier i kammaren, vissa frågor om Europaparlamentariker samt verksamhet. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förändringar i utskottsorganisation, en reducering av riksdagskansliet och statistik i utskotten och . I tre motionsyrkanden begär motionärerna att nya utskott ska inrättas i . (L) begär i motion 2017/18:360 att frågan om att inrätta ett hållbarhetsutskott i utreds. Hon anför att en hållbar utveckling och åtgärder mot global uppvärmning ställer stora krav på alla i samhället, och att spelar en viktig roll för att forma lagar och regler. Flera av utskott hanterar hållbarhetsfrågor ur olika perspektiv, men ett hållbarhetsutskott skulle kunna ha ett helhetsansvar och hålla samman hållbarhetsfrågorna. (-) begär i motion 2017/18:558 yrkande 2 att riksdagskansliet reduceras till en tredjedel av sin nuvarande storlek. Motionären anför att eftersom lagstiftningen till stor del sköts i EU är det både kostsamt och trögt att ha en stor riksdagsförvaltning. (S) begär i motion 2017/18:846 att bostadsutskottet återinrättas i . Motionären konstaterar att det tidigare fanns ett bostadsutskott men att detta 2006 slogs samman med lagutskottet till det nuvarande civilutskottet. Bostadsfrågan är enligt motionären ett viktigt politikområde, och både konsumentpolitiken och övriga civilrättsfrågor riskerar att hamna i skymundan i civilutskottets arbete. Genom att åter inrätta ett bostadsutskott kan dessa frågor få större utrymme i civilutskottet. Med fler utskott kan också fler riksdagsledamöter få utskottsuppdrag. och (båda SD) begär i motion 2017/18:3820 yrkande 1 att det inrättas ett it-utskott i . Genom ett sådant utskott kan enligt motionärerna fokusera på den nödvändiga framtida digitaliseringen av och säkerställa bra och samhällsutvecklande it för hela . Ett it-utskott kunde samla politisk kompetens på området och ta ett övergripande ansvar för att digitalisering. I motion 2017/18:2092 av (SD) yrkande 1 begär motionären att det ska föras offentlig statistik i utskott och i . Motionären konstaterar att det förs statistik över mycket som sker i , t.ex. antalet motioner, hur ledamöterna röstar och om deras närvaro. Det är en viktig del i en öppen demokrati som gör det möjligt för medborgarna att se hur deras företrädare sköter sina förtroendeuppdrag. Av samma anledning bör det enligt motionären även föras statistik över arbetet i utskotten och , eftersom det är här ärendena bereds. Bakgrund och gällande ordning väljer enligt 4 kap. 3 § regeringsformen inom sig utskott, däribland ett konstitutionsutskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. finns det 15 utskott och en i . Den nuvarande utskottsorganisationen, med fackutskott som bereder både lagstiftnings- och budgetärenden inom respektive ansvarsområde, infördes och har i stort sett varit oförändrad , med undantag för inrättandet av civilutskottet . övertog då merparten av lagutskottets och bostadsutskottets beredningsområden (förs. 2005/06:RS3 avsnitt 5.2). genomfördes vissa ändringar av flera andra utskotts beredningsområden genom överflyttningar av olika ärendegrupper. Utskotten lämnar en verksamhetsberättelse för varje . I verksam-hetsberättelsen, som har karaktären av en faktasammanställning, lämnas uppgifter om utskottets behandling av propositioner, motioner, EU-frågor och andra ärenden. Verksamhetsberättelsen ingår i riksdagstrycket och finns även tillgänglig på webbplats. uppgifter är enligt 14 kap. 2 § riksdagsordningen att ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt att bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Utskottet behandlade vissa motioner om ändringar i utskottsorganisationen (bet. 2008/09:KU15). Utskottet avslog motionerna med hänvisning till att det då hade gjorts en grundlig utvärdering av utskottsindelningen och ärendefördelningen mellan utskotten, vilket bl.a. resulterat i att civilutskottet inrättades, och att erfarenheterna av de genom-förda förändringarna borde avvaktas innan frågor om en förändrad utskotts-indelning på nytt togs upp till prövning. Utskottet vidhöll detta ställnings-tagande 2010 (bet. 2009/10:KU11) och 2015 (bet. 2014/15:KU6). Utskottet avstyrkte också 2015 och 2017 likalydande yrkanden om statistik i utskotten och (bet. 2014/15:KU6 och genom förenklad beredning 2016/17:KU18). Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden om förändringar i utskottsorganisationen och om statistik i utskotten och . Utskottet ser heller inte skäl att bifalla motionen om en reducering av antalet tjänstemän i lagstiftningsarbete. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om förändringar i systemet för hur riksdagsledamöternas arvode fastställs, ersättning till riksdagsledamöter efter avslutat uppdrag och möjligheten för riksdagsledamöter att använda årskortet på SJ även för privata resor. Jämför reservation 1 (V) och särskilt yttrande 1 (SD). I kommittémotion 2017/18:2119 begär m.fl. (V) att riksdagsstyrelsen ska återkomma med förslag om att nivån på riksdagsledamöternas grundarvode bör bindas till ett prisbasbelopp (yrkande 1) och att riksdagsstyrelsen ska utreda hur de extra ersättningar för uppdrag som är direkt knutna till riksdagsarbetet, som exempelvis utskottsordförande, kan avskaffas (yrkande 2). Motionärerna anför att riksdagsledamöternas höga arvoden riskerar att skapa en klyfta mellan ledamöterna och det folk de representerar. Ett någorlunda högt arvode behövs dock enligt motionärerna för att folk inte ska avstå från att ställa upp som riksdagsledamöter och för att riksdagsledamöter ska kunna vara omutbara. De extra ersättningarna för uppdrag kopplade till riksdagsarbetet utgör enligt motionärerna en onödig kostnad för staten. Arbetsuppgifter kan fördelas inom en riksdagsgrupp för att avlasta den som har ett särskilt uppdrag. I motion 2017/18:167 av (SD) yrkande 1 begär motionären att riksdagsledamöternas arvode ska frysas tills den reella skillnaden gentemot lönen för arbetare blir densamma som 1998 och att arvodesökningarna därefter följer reallöneökningen för gruppen arbetare. Motionären anför att ledamöterna låter sina arvoden skena iväg medan vanligt folks löner inte ökar i samma takt. Arvodet till riksdagsledamöter med extra ansvarsområden, som t.ex. gruppledare eller utskottsordförande, bör ligga på en nivå motsvarande 1,1 gånger det vanliga arvodet. (M) begär i motion 2017/18:1183 yrkande 2 att ersättningssystemet för riksdagsledamöter ändras. Ett alternativ till dagens ordning är ett symboliskt, lågt grundarvode som motsvarar en viss procentsats av basbeloppet , med ersättning också för förlorad arbetsförtjänst. På det sättet kan arvodet motsvara den lön var och en hade innan de blev invalda i . Motionären anför att ett högt arvode kan tjäna som ett incitament att söka sig till uppdraget som riksdagsledamot. Många människor utanför uppfattar också dagens arvode som högt. Även (SD) begär i motion 2017/18:1567 och 2017/18:3542 att arvodessystemet för utskotten och ses över. Motionären anser att riksdagsledamöternas arvoden bör kopplas till prisbasbeloppet. Arvodet kunde bestå av ett grundarvode som motsvarar 0,9 prisbasbelopp, med ett tilläggsarvode för den som har en högre arbetsbelastning på grund av uppdrag som exempelvis utskottsordförande. Ett liknande yrkande finns i motion 2017/18:2080 yrkande 2 av (SD). Motionären anser att ett nytt tvådelat arvodessystem för riksdagsledamöter bör övervägas där den ena delen grundar sig på arbetsbelastning och den andra ligger fast. (SD) begär i motion 2017/18:2067 att riksdagsledamöternas arvoden höjs en gång efter varje val i stället för en gång . En sådan ordning skulle enligt motionären motsvara den som gäller på nivå. I motion 2017/18:2307 begär (M) att man överväger ett nytt system för riksdagsledamöternas arvoden, som premierar kompetens och erfarenhet och som är mer neutralt i förhållande till riksdagsledamöternas privatekonomiska incitament. Dagens arvoden, som för många överstiger vad de annars skulle tjäna, riskerar att medföra att ledamöter stannar kvar i onödigt länge eftersom de annars skulle få en lägre lön. Ersättning till riksdagsledamöter efter avslutat uppdrag (SD) begär i motion 2017/18:166 yrkande 1 att riksdagsledamöter som avslutar sitt uppdrag ska omfattas av samma regler om a-kassa som medborgare i övrigt. Riksdagsledamöter är enligt motionären folkets representanter och bör därför omfattas av samma lagar och regler som övriga medborgare. Årskort på tåget för privata resor (MP) begär i motion 2017/18:2392 att det tas fram ett regelverk som gör det möjligt att riksdagsledamöters årskort på SJ får användas också för privata resor och att den privata användningen av årskortet ska förmånsbeskattas. Motionären anför att eftersom man innehar uppdraget som riksdagsledamot dygnet runt årets borde det vara möjligt att använda årskortet också för privata resor, förutsatt att man betalar förmånsskatt för detta. Bakgrund och gällande ordning En riksdagsledamot har enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen rätt till arvode för sitt uppdrag. Närmare bestämmelser om detta och om andra ekonomiska villkor med anledning av uppdraget finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Enligt 3 kap. 1 § ersättningslagen har ledamöterna månadsarvoden vars storlek bestäms av , som är en myndighet under . Arvodet uppgår till . Tilläggsarvode betalas för uppdrag som vice talman samt ordförande och vice ordförande i ett utskott eller i (3 kap. 2 och 3 §§). Dessutom betalas enligt lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen) tilläggsarvoden för uppdrag i exempelvis riksdagsstyrelsen och för styrelseuppdrag i andra riksdagsorgan. Det samlade regelverket för riksdagsledamöternas ekonomiska villkor, bl.a. ersättningslagen och arvodeslagen, var föremål för en översyn. Översynen omfattade såväl materiella som redaktionella frågor. Översynen, som redovisades i betänkandet Vissa frågor om riksdagsledamöternas ersättningar (2013/14:URF1), resulterade bl.a. i den nu gällande ersättningslagen. Reglerna för hur riksdagsledamöternas arvode ska fastställas ändrades inte i samband med översynen (bet. 2016/17:KU3, rskr. 2016/17:35). Riksdagsledamöters rätt till omställningsstöd och inkomstgaranti regleras i 12 kap. ersättningslagen. När en riksdagsledamot som inte har fyllt lämnar ska erbjuda honom eller henne ett stöd för att kunna återgå till förvärvsarbete (3 §). Den som har varit ledamot och som lämnar efter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstgaranti från och med den tidpunkt då arvodet upphör. Syftet med inkomstgarantin är att skapa en ekonomisk trygghet för en avgången ledamot i den omställningssituation som uppstår när han eller hon lämnar . Garantin är inte avsedd som en varaktig försörjning (2 §). För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin i längst om ledamoten inte har uppnått , i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . Inkomstgarantins storlek beräknas som en andel av de arvoden och tilläggsarvoden ledamoten hade vid avgångstillfället (11 och 12 §§). Inkomstgarantin ska minskas med vad ledamoten får i lön, delpension, sjukersättning m.m. (14–18 §§). ledamöter har rätt till ett årskort på SJ för tjänsteresor. Med en tjänsteresa avses en resa som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt uppdrag som riksdagsledamot (4 kap. 1 § ersättningslagen). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om riksdagsledamöternas arvoden. Utskottet har då konstaterat att frågan om arvodenas storlek och hur dessa ska bestämmas har varit föremål för ingående bedömningar och att olika system för att bestämma arvoden har prövats. Utskottet har varit av uppfattningen att dagens ordning har fungerat väl. Utskottet har också framhållit att de uppdrag som ersätts enligt arvodeslagen är sådana som tillkommer utöver det ordinarie riksdagsuppdraget och som ofta medför ett betydande merarbete i fråga om ansvar, inläsning och tidsåtgång. Det har därför enligt utskottet varit motiverat med de särskilda arvoden som betalas ut. Motionerna har avstyrkts (se bl.a. bet. 2006/07:KU4, 2010/11:KU19, 2012/13:KU17 och 2014/15:KU6). Motioner om riksdagsledamöternas arvoden prövades , varvid utskottet på nytt vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2016/17:KU3). SD och V reserverade sig. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden om riksdagsledamöternas arvoden och avstyrker motionsyrkanden om förändringar i arvodenas storlek och ordningen för hur de bestäms. Utskottet konstaterar också att syftet med den inkomstgaranti som ges till riksdagsledamöter efter avslutat uppdrag är att skapa en ekonomisk trygghet i den omställningssituation som uppstår när en ledamot lämnar . Utan en sådan trygghet riskerar man att färre ställer upp som förtroendevalda, vilket enligt utskottet vore till nackdel för demokratin. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet om förändringar i ordningen med omställningsstöd och inkomstgaranti. Inte heller ställer sig utskottet bakom yrkandet om att använda det årskort ledamöterna får för sina tjänsteresor även för privata resor. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). (SD) begär i motion 2017/18:33 yrkande 3 att EU-flaggan ska tas bort från plenisal. Motionären anför att EU symboliserar överstatlighet och att EU-flaggan därför ska avlägsnas från plenisalen. är medlem i Europeiska unionen , och anges det i 1 kap. 10 § regeringsformen att är medlem i EU. Enligt ständiga representation vid antogs flagga, blå med tolv gyllene stjärnor, av och ministerkommittén 1955. Europeiska unionen (EU), tidigare Europeiska gemenskapen (EG), använder flaggan som sin symbol efter att ha fått tillstånd från . Talmannen leder riksdagsarbetet, och gruppledarna ska enligt 4 kap. 3 § riksdagsordningen samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Talmannen beslutade vid ett möte med gruppledarna att EU-flaggan skulle placeras i plenisalen under det svenska ordförandeskapet . Därefter har EU-flaggan hängt i plenisalen. Utskottet har tidigare avstyrkt motioner om flaggning i plenisal med hänvisning till att det är talmannens uppgift att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till byggnader (bl.a. i bet. 2001/02:KU9, 2002/03:KU19, 2006/07:KU4 och 2016/17:KU18). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att krigsdelegationens presidium ska bestå av talmanspresidiet. (SD) begär i motion 2017/18:35 en ändring i riksdagsordningen med innebörden att krigsdelegationens presidium ska bestå av talmanspresidiet. Motionären konstaterar att talmannen är delegationens ordförande och att krigsdelegationen under innevarande valperiod har valt en vice ordförande, en andre vice ordförande och en tredje vice ordförande. En av dessa vice ordförande är också vice talman. Då det är en vice ordförande som vid ordförandens frånvaro leder krigsdelegationens sammanträden torde det enligt motionären vara värdefullt med den erfarenhet av att leda den ordinarie arbete som alla vice talmän har. Detta skulle enligt motionären bidra positivt till krigsdelegationens ledningsarbete. ska enligt 15 kap. 2 § regeringsformen inom sig utse en krigsdelegation som ska träda i ställe om riket är i krig eller krigsfara och förhållandena kräver det. Krigsdelegationen består enligt 13 kap. 11 § riksdagsordningen av talmannen och 50 andra ledamöter. Delegationen väljer inom sig en eller flera vice ordförande. När krigsdelegationen är i ställe utövar den med vissa undantag befogenheter. Av 12 kap. 6 § riksdagsordningen följer att val inom av en innehavare av ett visst uppdrag sker genom acklamation eller, om någon begär det, med slutna sedlar. Den som har fått flest röster är vald, om inte annat anges i riksdagsordningen. Vid lika röstetal ska valet avgöras genom lottning. Krigsdelegationen genomförde en övning . Det är som väljer krigsdelegationens ledamöter och krigsdelegationen som inom sig väljer en eller flera vice ordförande. Det saknas enligt utskottet anledning att som motionären föreslår föreskriva vilka dessa vice ordförande ska vara. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en ständig motionsrätt för riksdagsledamöter. (MP) begär i motion 2017/18:288 att det införs en ständig motionsrätt för ledamöter i stället för dagens allmänna motionstid. Motionären anför att dagens inskränkning i riksdagsledamöters initiativrätt är märklig mot bakgrund av förhållandet att regeringen är underställd men ändå har rätt att när som helst väcka förslag. Riksdagsledamöternas verktyg begränsas därmed till att reagera på, kontrollera och granska regeringens arbete. Med en kontinuerlig motionsrätt skulle en motion dessutom kunna kopplas till en aktuell händelse. Vidare skulle det totala antalet motioner enligt motionären sannolikt minska. Om den allmänna motionstiden avskaffades borde enligt motionären också kravet på att alla förslag ska behandlas inom valperioden avskaffas. I stället kunde en ordning införas som innebär att alla förslag ska behandlas inom ett visst antal år. Regeringen och varje riksdagsledamot får enligt 4 kap. 4 § regeringsformen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under prövning. I riksdagsordningen finns det närmare bestämmelser om när motioner får väckas. Under allmänna motionstiden varje höst, från början av och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen, får motioner väckas i fråga om allt som kan komma under prövning (9 kap. 11 § riksdagsordningen). Motioner med anledning av en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse får enligt 9 kap. 12 § riksdagsordningen väckas från den dag då propositionen, skrivelsen, framställningen eller redogörelsen anmäldes i kammaren (följdmotioner). kan besluta om förkortad eller förlängd motionstid (9 kap. 13 § riksdagsordningen). Härutöver får minst tio ledamöter gemensamt väcka en motion med anledning av en händelse av större vikt, om händelsen inte kunde förutses eller beaktas när motioner annars får väckas (9 kap. 15 § riksdagsordningen). Enligt 4 kap. 5 § regeringsformen ska ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot beredas av ett utskott innan det avgörs i kammaren. Av 10 kap. 2 § riksdagsordningen följer att bl.a. motioner ska hänvisas till ett utskott för beredning. Utskotten ska avge betänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till dem och som inte har återkallats (10 kap. 3 § första stycket riksdagsordningen). Ett ärende ska enligt 11 kap. 15 § riksdagsordningen avgöras under den valperiod då det har väckts. får dock besluta att behandlingen får skjutas upp till det första i nästa valperiod. De närmare formerna för motionsrätten har varit föremål för utredning , vilket bl.a. har resulterat i förslag om en frivillig restriktivitet i väckandet av motioner och i förenklingar i beredningen av motioner. anförde i betänkandet i en ny tid (framst. 2005/06:RS3 s. 10 f.) att bl.a. det stora antalet motioner under allmänna motionstiden riskerar att ta för stor del av utskottens tid i anspråk, på bekostnad av andra arbetsuppgifter. Två alternativa lösningar för den fristående motionsrätten övervägdes – en ständigt pågående motionsrätt respektive två allmänna motionstider under ett – men kommittén stannade vid att den nuvarande ordningen, trots sina brister, är att föredra. Den s.k. föreslog att allmänna motionstiden skulle avskaffas och ersättas av en fri motionsrätt året om, med vissa begränsningar mot slutet av en valperiod (2010/11:URF3). Utredningens förslag har inte lett till någon lagstiftning. Den parlamentariskt sammansatta kommitté som genomförde en samlad översyn av riksdagsordningen hade bl.a. i uppdrag att överväga om det finns skäl att utvidga möjligheten att förlänga motionstiden. Kommittén redovisade i betänkandet Översyn av riksdagsordningen (2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46) argument för och emot en allmän motionstid året om men konstaterade att det inte finns tillräckligt stöd för detta och lämnade därför inte något förslag i denna del. Kommittén föreslog inte heller i övrigt några ändrade regler för motionsrätten. Utskottet har behandlat förslag om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället införa en kontinuerlig motionsrätt.