bet · H501KU35 · 2018-02-02 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om valfrågor. I betänkandet behandlas ca 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18 som gäller frågor om tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag, rösträttsålder, valkretsar, personval, åtgärder för ökat valdeltagande, rösträtt och valbarhet, skilda valdagar och objektiva jämförelser mellan partier. I betänkandet finns två reservationer (SD, C, V) och ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). Cirka 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag Åtgärder för ökat valdeltagande Objektiva jämförelser mellan partier 1.Rösträttsålder, punkt 2 (C, V) 2.Rösträtt och valbarhet, punkt 6 (SD) Personval, punkt 4 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag 2016/17:1265 av (M) yrkande 4, 2017/18:572 av (-) och 2017/18:1183 av (M) yrkande 4. 2017/18:2 av (KD), 2017/18:503 av (L), 2017/18:1859 av och (båda C) och 2017/18:2117 av (MP). Reservation 1 (C, V) 2017/18:2516 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 2. 2017/18:369 av m.fl. (L) yrkandena 1–4, 2017/18:1183 av (M) yrkande 3, 2017/18:1288 av Finn (M), 2017/18:2405 av Boriana (M) delyrkande 3, 2017/18:3481 av (C) och 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 6. Åtgärder för ökat valdeltagande 2017/18:748 av (S) och 2017/18:1867 av Per Lodenius och i (båda C). 2017/18:559 av (-), 2017/18:560 av (-), 2017/18:2116 av (MP) och 2017/18:2261 av m.fl. (M). Reservation 2 (SD) 2017/18:2405 av Boriana (M) delyrkande 2. Objektiva jämförelser mellan partier 2017/18:2951 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 25 motionsyrkanden om valfrågor från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionsyrkandena rör frågor om tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag, rösträttsålder, valkretsar, personval, åtgärder för ökat valdeltagande, rösträtt och valbarhet, skilda valdagar och objektiva jämförelser mellan partier. Tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tidsbegränsning av riksdagsledamöternas uppdrag. I motion 2016/17:1265 yrkande 4 och motion 2017/18:1183 yrkande 4 föreslår (M) ett tillkännagivande om en tidsbegränsning av riksdagsuppdraget. Motionären anför att det inte finns någon tidsgräns för hur länge en person kan sitta i . Det är enligt motionären problematiskt eftersom det rimligen blir svårare att hålla kontakt med ett normalt yrkesliv utanför , vilket i sin tur riskerar att fjärma den förtroendevalda från medborgarna i övrigt. En tidsbegränsning av uppdraget skulle enligt motionären innebära flera fördelar. En begränsning av riksdagsuppdraget till exempelvis två eller tre mandatperioder i sträck vore därför rimlig. utanför , exempelvis en eller två mandatperioder, bör det åter vara möjligt att kandidera till , med nya erfarenheter i bagaget. I motion 2017/18:572 av (-) föreslås ett tillkännagivande om att en ledamot i ska få sitta högst två mandatperioder, dvs. Motionären anför att från arbetslivet och människors verklighet gör att man lätt blir hemmablind och inte kan identifiera problem och hitta lösningar i människors vardag. Av 3 kap. 4 § regeringsformen följer att varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt kan vara ledamot av eller ersättare för en ledamot. Några begränsningar för riksdagsledamöter och deras ersättare när det gäller hur många valperioder de kan vara ledamöter finns inte. behandlade utskottet en motion om att förtroendevaldas uppdrag skulle kunna tidsbegränsas (bet. 2000/01:KU11). Utskottet uttryckte förståelse för de önskemål om större spridning av förtroendeuppdrag som kunde antas ligga bakom förslaget i motionen. Emellertid ansåg utskottet att det var uteslutet att göra en sådan inskränkning i partiernas nomineringsrätt eller – än mindre – i väljarnas fria val som skulle bli följden av en reglering enligt motionen. Motionen avstyrktes därmed. Utskottet vidhöll därefter i betänkandena /02:KU13, 2003/04:KU13 och 2006/07:KU11 denna bedömning och avstyrkte därför motioner som rörde samma fråga. Frågan om begränsad möjlighet till återval behandlades av utskottet (bet. 2011/12:KU3 s. 18 f.). Utskottet uttryckte på nytt förståelse för de önskemål om större spridning av förtroendeuppdrag som kunde antas ligga bakom förslaget i motionerna, men vidhöll sin tidigare uppfattning och avstyrkte de då aktuella motionerna. Därefter har motsvarande yrkanden behandlats i förenklad ordning. I betänkande 2015/16:KU13 vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning i frågan om begränsad möjlighet till återval. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändring av rösträttsåldern. Jämför reservation 1 (C, V). I motion 2017/18:2 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att den som fyller under det år som allmänna val, val till eller folkomröstningar hålls ska anses vara röstberättigad. Rösträtten är kopplad till myndighetsåldern, och får alla som senast valdagen fyllt rösta. Enligt motionären innebär det också ett samband mellan rättigheter och skyldigheter. Tanken är att när man förvärvar nya rättigheter, förvärvar man nya skyldigheter. Rösträtt och valbarhet hör också samman, och därför är det samma åldersgräns för rösträtt och valbarhet. Motionären anser dock att man bör göra ett undantag som innebär att de ungdomar som fyller som val hålls ska få rätt att rösta. Även i motion 2017/18:1859 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att rösträtten vid allmänna val ska gälla alla som fyller under det kalenderår ett val inträffar. Motionärerna framhåller bl.a. att dagens system gör att en stor del av en årskull inte får rösta på valdagen med konsekvensen att man får vänta på att rösta . Forskning visar att benägenheten att rösta sjunker åren efter 18-årsdagen, och det är därför viktigt för den demokratiska förankringen och valdeltagandet att alla i en årskull får rösta. I motion 2017/18:503 begär (L) ett tillkännagivande om att införa försöksverksamhet med rösträtt från kommunalval för de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten. Motionären hänvisar till förslag. I motion 2017/18:2117 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att överväga att sänka rösträttsåldern till , om än på försök. Enligt motionären förutsätter en väl fungerande demokrati att olika grupper, inklusive de yngre, kan göra sin röst hörd. måste man ha fyllt senast på valdagen för att få rösta. Det gäller vid alla val och vid kommunala folkomröstningar. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till enligt 1 kap. 4 § vallagen (2005:837). När det gäller de kommunala valen regleras rösträttsåldern i 1 kap. 7 § kommunallagen (2017:725) och när det gäller kommunala folkomröstningar i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! föreslår i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Enligt förslaget ska försöksverksamheten genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta, och därefter ska den följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär enligt utredningen att genomsnittsåldern för förstagångsväljare blir , jämfört med nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder är dessutom, anför utredningen, i linje med det nationella målet för ungdomspolitiken, som innebär att unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till anser utredningen att det är viktigt att rösträtten även fortsättningsvis är knuten till myndighetsåldern. överlämnade sitt betänkande . Betänkandet bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 172) anges att målet för ungdomspolitiken, att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen, gäller alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Motioner om rösträttsålder behandlades av utskottet (bet. 2011/12:KU3 s. 6 f.); senare under samma valperiod behandlades motsvarande yrkanden i förenklad ordning. Vid sin behandling av motionerna noterade utskottet att gjort bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt. Även i betänkande 2015/16:KU13 behandlades motionsyrkanden om en ändrad rösträttsålder. Utskottet noterade att föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder i kommunala val och folkomröstningar, och att det förslaget var under beredning. Yrkanden om att en försöksverksamhet skulle övervägas och om en sänkning på prov av rösträttsåldern till fick därför anses helt eller delvis tillgodosedda när det gäller kommunala val och folkomröstningar. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av förslag borde avvaktas. I övrigt vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde 18-årsgränsen för rösträtt. I betänkande 2016/17:KU22 anförde utskottet att beredningen av betänkande inte borde föregripas och avstyrkte därför motionsyrkanden om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till . I samma betänkande avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om 18-årsgränsen för rösträtt. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valkretsar. I motion 2017/18:2516 av m.fl. (M, C, KD) yrkas ett tillkännagivande om att omgående se över namnen på de valkretsar som efter regionaliseringsförsöksverksamheten tagits bort av byråkratiska skäl, för att kunna återgå till ursprungsnamnen (yrkande 1). Det föreslås även ett tillkännagivande om att se till att inför valet låta respektive valkrets få sitt ursprungsnamn tillbaka (yrkande 2). Försöksverksamheten med regionalisering av t.ex. och har gett län med flera stora valkretsar. Motionärerna anför att detta har gjort det besvärligt för väljarna, som inte längre känns vid sin valkrets utan fortfarande identifierar sig med ursprungsnamnen. Detta kan nu enligt motionärerna lätt åtgärdas genom att ger regeringen i uppdrag att justera valkretsarnas namn till de ursprungliga, som invånarna har stor kännedom om. Vad gäller eventuellt nya län och valkretsar framöver behöver ju misstaget inte göras om, enligt motionärerna. borde ta historien i beaktande och kulturen till vara. läns östra bör återgå till att heta ; läns södra bör återgå till att heta etc. Enligt 3 kap. 5 § regeringsformen är riket för val till indelat i valkretsar. I 4 kap. 2 § vallagen (2005:837) anges vilka valkretsar landet är indelat i vid val till . Valkretsarna motsvarar till största delen länen. För , och gäller dock en annan indelning. utgör en valkrets och övriga en annan. I finns fyra valkretsar, nämligen kommun, läns västra valkrets, läns södra valkrets och läns norra och östra valkrets. I finns fem valkretsar, nämligen samt läns västra, norra, södra och östra valkretsar. Vid val till är , enligt 4 kap. 5 § vallagen, en enda valkrets om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. Enligt 6 § första stycket bör en valkrets utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. Den bör ha en sammanhängande gränslinje. En del av en kommun får enligt andra stycket bilda en valkrets tillsammans med en annan kommun, en del av en annan kommun eller delar av andra kommuner, om valkretsen annars inte kan beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. En kommun får också delas in i två eller flera valkretsar, om man på så sätt kan uppnå en lämpligare valkretsindelning. Enligt 7 § samma kapitel gäller att om en kommun delas in i två eller flera valkretsar för val till och om kommunen är indelad i valkretsar för val till kommunfullmäktige ska gränsen för en valkrets för val till sammanfalla med gränsen för en valkrets för val till kommunfullmäktige. Vid val till kommunfullmäktige är enligt 4 kap. 11 § kommunen en enda valkrets, om inte något annat följer av 12 §. Enligt 12 § får en kommun som har 36 000 personer eller fler som har rösträtt delas in i två eller flera val-kretsar. En kommun som har färre än 36 000 personer som har rösträtt får delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl för det. En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Den ska ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Regeringen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att bl.a. föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). Kommittén har antagit namnet . lämnade kommittén delbetänkandet Regional indelning – tre nya län (SOU 2016:48), i vilket det föreslogs att tre nya län skulle bildas och att motsvarande landsting skulle bildas . Delbetänkandet har remitterats till ett stort antal remissinstanser. Regeringen avser dock inte att fortsätta bereda förslagen i delbetänkandet. Regeringen beslutade i tilläggsdirektiv för (dir. 2017:72) att kommitténs deluppdrag att bl.a. föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting ska utgå. Kommittén ska inte heller utreda länsstyrelsernas organisation eller lämna förslag till hur det regionala utvecklingsansvaret ska tilldelas landstingen. Kommittén behåller dock uppdragen i fråga om beteckningen för kommuner på regional nivå och statliga myndigheters regionala indelning. När det gäller det regionala utvecklingsansvaret behåller kommittén uppdraget rörande finansiering av förvaltningsutgifter. Utredningen ska slutföra uppdraget i sin helhet . Motionsyrkanden om valkretsindelning behandlades av utskottet då utskottet vidhöll sin tidigare inställning att frågan om valkretsindelning kunde förutsättas komma att övervägas inom (bet. 2010/11:KU28). behandlades motsvarande yrkanden i förenklad ordning. Även avstyrkte utskottet motionsyrkanden om ändringar i valkretsindelningen och förutsatte att frågan om valkretsindelning skulle komma att övervägas inom (bet. 2009/10:KU19). avstyrkte utskottet (bet. 2007/08:KU18) ett antal motioner om valkretsar, bl.a. om en synkronisering av valkretsindelning och att län bör bli en riksdagsvalkrets. Utskottet ansåg att resultatet av arbete borde avvaktas. I betänkande 2015/16:KU14 noterade utskottet att en ny länsindelning skulle få som en konsekvens att vallagens reglering om valkretsarna till riksdagsvalet skulle behöva ändras, och att det låg inom ramen för uppdrag att lämna förslag på nödvändiga ändringar i vallagen. Yrkandena om en översyn av riksdagsvalkretsarna fick därmed enligt utskottet anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottet såg inte heller skäl att ta ställning till frågan om en kompletterande reglering i vallagen, som skulle motverka att gränserna mellan riksdagsvalkretsar och landstingsvalkretsar inte är synkroniserade. Utskottet avslog därför de då aktuella motionerna. Frågan om byte av namn på valkretsen läns östra har behandlats av utskottet , bl.a. i betänkande 2010/11:KU28, då utskottet avstyrkte bifall. I betänkande 2015/16:KU14 vidhöll utskottet sin tidigare inställning och avslog de då aktuella motionerna. I betänkande 2016/17:KU22 avstyrkte utskottet i förenklad ordning motionsyrkanden om namn på valkretsar. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ till en översyn av namnen på valkretsarna. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar i reglerna om personval. Jämför det särskilda yttrandet (M, C, L, KD). I motion 2017/18:369 av m.fl. (L) föreslås ett tillkännagivande om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas (yrkande 1), att spärrarna i personvalet till kommunfullmäktige bör avskaffas (yrkande 2), att spärrarna i personvalet till bör avskaffas (yrkande 3) och att spärrarna i personvalet till regionfullmäktige bör avskaffas (yrkande 4). I det svenska politiska systemet finns spärrar i personvalet. För att ge mer makt direkt åt folket och uppmuntra till fler självständigt tänkande och friare riksdagsledamöter som sitter på starkare personligt mandat anser motionärerna att spärrarna bör avskaffas på samtliga politiska nivåer, såsom riksdag, kommun, region och landsting. I motion 2017/18:1183 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om ett ökat inslag av personval i de allmänna valen. Motionären anför att det svenska valsystemet i allt väsentligt är uppbyggt kring partierna. Enligt motionären finns det många fördelar med detta, men också vissa nackdelar. Ett enkelt sätt att öka personvalsinslaget skulle enligt motionären vara att sänka eller helt ta bort personvalsspärren och i stället låta alla kryss räknas. På så sätt skulle väljarna få möjlighet att rangordna samtliga kandidater som står på valsedeln. I motion 2017/18:1288 av Finn (M) föreslås också ett tillkännagivande om att vallagen ska ses över i syfte att öka inslaget av personval. Motionären framhåller bl.a. att om önskemålet att inte bara partierna utan väljarna direkt ska få utse sina folkvalda, hämmas den direkta demokratin av de skiftande möjligheter som finns för att väljarna ska kunna utse de mest omtyckta kandidaterna på ett likartat sätt, oberoende av vilket parti de önskar rösta på eller vilken valkrets de råkar tillhöra. Enligt motionären bör det därtill påpekas att många väljare föredrar att välja en individ framför ett parti – en möjlighet som i praktiken är ytterst begränsad i de flesta fall, efter det att de för val registrerade partierna först har nominerat sina respektive kandidater på valsedlarna i varje valdistrikt. I motionen lämnas ett förslag på ett möjligt komplement till den ordning som gäller för personval . I motion 2017/18:2405 av Boriana (M) delyrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en reformering av genom bl.a. ett stärkt personval. Enligt motionären vet de flesta medborgare med stor sannolikhet inte på rak arm vem som representerar dem i . I samband med riksdagsval sänktes personvalsspärren från . Nästa steg i stärkandet av personvalet bör enligt motionären rimligen vara att spärren helt avskaffas och att medborgarna på egen hand får välja sina representanter i utifrån de listor som partierna ställer upp med. En reformering av genom ett stärkt personval skulle bidra till ett tydligare ansvarsutkrävande och en livskraftigare demokratisk process i , enligt motionären. I motion 2017/18:3481 av (C) föreslås ett tillkännagivande om att utreda ett införande av enmansvalkretsar eller fullt personval vid val till . Motionären anför att har en lång tradition av partiföreträdarskap. I partiföreträdarskapet uppstår enligt motionären en naturlig svårighet för väljarna att veta om det är partiet eller en kandidat man röstar på. En väljare sätter sitt kryss för en kandidat som kan bli personvald, men som i slutänden blir en del av partiet. Det är enligt motionären ett demokratiskt problem att riksdagsledamöterna har en så svag ställning i förhållande till sitt parti, liksom den rent faktiskt svaga ställningen i förhållande till regeringen. För att stärka medborgarnas inflytande över politiken, göra systemet tydligare för väljarna och stärka de enskilda riksdagsledamöternas position finns det all anledning att överväga att införa enmansvalkretsar eller fullt personval. I kommittémotion 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om sänkta spärrar i personvalssystemet. Motionärerna vill att man ger väljaren större makt genom att stärka personvalet. Från och med valet sänktes gränsen så att riksdagskandidater som får personröster kan bli invalda genom personval. Motionärerna vill sänka denna gräns ytterligare, så att personvalet väger ännu tyngre. Spärren bör enligt motionärerna även i fortsättningen vara densamma för val till , , och kommunfullmäktige. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid ett sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Personvalsmodellen påverkar inte mandatfördelningen mellan partierna utan endast platsfördelningen inom ett parti. Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna ska ges bättre möjlighet att påverka vilka som ska representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som ska bli valda på de mandat som partiet har vunnit i valkretsen har det införts en spärr för personrösterna. I riksdagsvalet gäller, , att personrösterna ska motsvara av partiets röster i val-kretsen. Bestämmelser om hur ledamöter ska utses finns i 14 kap. vallagen. Enligt 9 § första stycket ska ordningen mellan kandidaterna, när det gäller riksdags-valet, i första hand bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Personligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster som motsvarar av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöter utses på grundval av ett personligt röstetal ska ordningsföljden mellan återstående kandidater bestämmas genom att jämförelsetal beräknas på ett sätt som närmare anges i 10 §. I 11 § finns bestämmelser om dubbelvalsavveckling vid riksdagsval. Där framgår bl.a. att kandidater som har fått mandat i fler än en valkrets eller för mer än ett parti ska tillträda det mandat för vilket deras personliga röstetal är störst i förhållande till antalet röster för partiet. konstaterade (SOU 2008:125 s. 165 f.) att personvalsdeltagandet successivt minskat sedan möjligheten att avge en särskild personröst infördes. Även det genomslag som personvalet fått när det gäller vilka kandidater som valts är begränsat. Enligt betänkandet har mot den bakgrunden ingående diskuterat olika förändringar rörande personvalet. I diskussionerna har anförts att spärrnivåerna bör sänkas alternativt att några spärrar över huvud taget inte bör finnas. Även möjligheten för väljarna att förfoga över mer än en personröst har diskuterats. Vidare har framförts att det också borde finnas en möjlighet för väljarna att på valsedeln kunna markera sitt stöd för partiets rangordning. Ytterligare alternativ till förändring har förts fram. Det har också hävdats att det finns anledning att helt ta bort personvalsinslaget i valsystemet. stannade för att föreslå att spärren för personrösterna i riksdagsvalet skulle sänkas från . Det förslaget genomfördes . avstyrkte utskottet motionsyrkanden om andra spärrgränser och om att ta bort spärrgränser för personvalen med hänvisning till att utrett frågan och att dess förslag förts vidare av regeringen (bet. 2009/10:KU19). 2011/12:KU3) vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning när det gällde spärrgränser för personval.