bet · H501NU10 · 2018-02-22 00:00:00 — har gruvbrytning en stor påverkan på omgivningen, vilket kan förvärras av att minerallagen är exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolagen utan att på ett godtagbart sätt värna den natur och de människor som påverkas negativt av verksamheten. För min del är det en självklarhet att gruv- eller prospekteringsverksamhet inte ska få bedrivas i vissa områden. Ett lagstiftat förbud mot sådan verksamhet i naturreservat, Natura 2000-områden och världsarvsområden skulle inte bara rädda känsliga natur- och kulturmiljöer utan även underlätta handläggningen av ärenden som berör sådana områden. Mot denna bakgrund anser jag att Bergsstaten inte ska kunna bevilja under-sökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden. Bergsstaten ska inte heller utan synnerliga skäl kunna bevilja undersökningstillstånd i kärnområden för renskötsel. Med det anförda tillstyrks motion 2017/18:1149 (V) i den aktuella delen. De övriga motionerna avstyrks i de aktuella delarna. Mineraler och miljö, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:30 av (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 19. Gruvnäringen är en mycket viktig industri för , som skapar arbetstillfällen och intäkter till statskassan. Gruvdrift innebär dock ofrånkomligen ingrepp i naturen och medför negativa miljökonsekvenser i form av grundvattenpåverkan, spridning av tungmetaller etc. Det får i sammanhanget dock inte förglömmas att även prospektering efter mineraler eller utvinningsbara kolväten som gas och olja kan medföra behov av återställning. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:2538 (KD) anser jag att det finns brister när det exempelvis gäller hanteringen av borrhål efter prospektering. Det förekommer att sådana hål överges utan tillfredsställande efterbehandling, och risken att det kommer att läcka ut olika slags gifter i naturen ökar därmed. Kraven på och uppföljningen av återställning efter prospektering bör därför skärpas. Denna uppfattning överensstämmer med det som sägs i den nämnda motionen, och jag anser således att bör bifalla motionen i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1237 av och (båda M), 2017/18:1954 av (M), 2017/18:2248 av (M), 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:2787 av (MP), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 2. Vi har inte några avgörande invändningar mot den nuvarande mineralersättningens konstruktion. Däremot anser vi att det bör övervägas hur markägarnas rättigheter kan stärkas när ett gruvbolag går i konkurs och kan betala ut mineralersättning. Gruvbolagens konkurser i och har bidragit till att detta problem har kommit fram i ljuset som konkursförvaltarna i de båda omnämnda fallen har påpekat att rättsläget är oklart när det gäller om mineralersättningen ska betraktas som en prioriterad fordran. Bergmästaren har å andra sidan drivit på för markägarnas rätt till mineralersättning och flaggat för att dra in bearbetningskoncessionen om inte mineralersättningen betalas ut. Både vi och bergmästaren ser det som principiellt viktigt att få klarhet i om markägare ska ha en prioriterad ställning efter en gruvkonkurs och därmed större chans att få ut sin mineralersättning. Mot den bakgrunden anser vi att regeringen bör se över markägarnas rättig-heter som fordringsägare av sin del av mineralersättningen. Detta överens-stämmer med det som efterfrågas i motion 2017/18:3405 (M) och ligger också i linje med vad som sägs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som förstärker äganderätten i gruvnäringen och ger en rimlig avkastning till markägaren. Motionen tillstyrks därför i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1237 av och (båda M), 2017/18:1954 av (M), 2017/18:2248 av (M), 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:2787 av (MP), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. har rikliga förekomster av mineraler, och gruvnäringen är mycket betydelsefull såväl för vissa regioner som för nationen som helhet. Vi och ser landets mineralresurser som det svenska folkets tillgångar och anser därför att det är rimligt att det värde som dessa tillgångar genererar ska komma medborgarna till del. Mot den bakgrunden står vi bakom förslaget i motion 2017/18:922 (SD) om att reformera mineralersättningen. Genom mineralersättningens nuvarande konstruktion får staten en alldeles för liten del av det värde som gruvnäringen genererar, som staten tvingas stå för tunga investeringar i bl.a. infrastruktur. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen i dessa frågor och att en reformerad mineralersättning skulle kunna göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik. Vi föreslår därför att mineralersättningen höjs från nuvarande till totalt . Markägarens andel bör kvarstå på den nuvarande nivån, medan resterande del ska tillfalla staten. Vi anser också att statens andel ska placeras i en fond och öronmärkas för satsningar på att stimulera utvecklingen och sysselsättningen på landsbygden. Sammantaget innebär detta att vi tillstyrker motion 2017/18:922 (SD) i den här aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1237 av och (båda M), 2017/18:1954 av (M), 2017/18:2248 av (M), 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:2787 av (MP), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. finns det en s.k. mineralersättning som regleras i minerallagen. Bestämmelserna om mineralersättning syftar bl.a. till att uppnå en bättre balans mellan exploatörer och markägare. Ersättningen ska motsvara av värdet av de mineraler som omfattas av koncessionen och som har brutits . Av ersättningen ska tre fjärdedelar tillfalla fastighetsägarna inom koncessionsområdet och en fjärdedel staten. Den svenska gruvnäringen är den lägst beskattade i världen, vilket bidrar till att är ett mycket attraktivt land för mineralprospektörer. En annan förklaring till detta är att den mineralersättning som koncessionshavarna måste betala till staten och markägarna är mycket liten i en internationell jämförelse. Risken är att det gällande regelverket lockar hit oseriösa aktörer som ställer till oåterkalleliga miljöskador och som inte vill eller har möjlighet att göra rätt för sig när gruvkonjunkturen viker nedåt. Mineralutvinning står ofta mot andra intressen, vilket ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Lycksökare svarar knappast upp mot dessa krav. Det bör även understrykas att gruvnäringen i kan komma att spela en mycket betydelsefull roll i arbetet med att ställa om energisystemet i en hållbar riktning. Många mineraler som behövs inom modern batteriteknik finns exempelvis i . Tillgångarna på exempelvis grafit, kobolt och litium är attraktiva och kan ligga till grund för nya gruvetableringar. Det är enligt min uppfattning positivt att regeringen har aviserat en översyn av mineralavgiften. Jag anser i likhet med vad som sägs i motion 2017/18:3393 (V) att en förändring av mineralavgiften för att främja lokal vidareförädling skulle kunna resultera i en större acceptans för brytningen. Jag menar att statens andel av mineralersättningen bör fungera degressivt i förhållande till graden av lokal vidareförädling, dvs. ju mer ett företag väljer att förädla sina råvaror lokalt, desto lägre bör mineralersättningen till staten vara. Förslaget i motionen om ett tillkännagivande om att de berörda myndigheterna ska utreda hur en sådan degressiv mineralersättning kan främja lokal vidareförädling tillstyrks därför i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks. Äganderätt, avgifter och ersättningar, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2538 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1072 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:1237 av och (båda M), 2017/18:1954 av (M), 2017/18:2248 av (M), 2017/18:2787 av (MP), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. Gruvnäringen är onekligen en mycket viktig industri för , som skapar arbetstillfällen och intäkter till statskassan. Gruvdriften påverkar dock mark och vatten, och det behövs i allmänhet saneringsåtgärder efter att gruvverk-samheten har avslutats. Saneringen är emellertid ofta dyr och kan inte alltid finansieras av den ansvariga verksamhetsutövaren. De krav på ekonomiska säkerheter som har ställts som villkor för att få bearbetningstillstånd är ofta otillräckliga, vilket bl.a. har framkommit i en granskningsrapport från . I slutändan är det skattebetalarna som kan tvingas stå för kostnaden. För att minska denna risk anser jag att mineralersättningen bör ses över så att den också tar hänsyn till behovet av finansiering av mark- och vattensaneringsåtgärder efter gruvbrytning. Detta innebär att jag tillstyrker förslaget om ett tillkännagivande med den innebörden som finns i motion 2017/18:2538 (KD). De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Utvinning av fossila energitillgångar, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:276 av och (båda C), 2017/18:1137 av (M), 2017/18:2455 av (M), 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:2609 av m.fl. (KD) yrkande 3. Hotet mot klimatet måste tas på allra största allvar. Om ska kunna vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs det enligt min och uppfattning en politisk handlingskraft som baseras på en tydlig målsättning att ställa om energisystemet till att helt baseras på förnybara energikällor. Denna grundläggande hållning är oförenlig med prospektering efter eller utvinning av fossila bränslen i . För att ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan bör det enligt min och uppfattning därför införas ett förbud mot utvinning av fossil energi i . Detta överensstämmer med det som föreslås i motion 2017/18:1141 (V), och jag tillstyrker därför den motionen i den aktuella delen. Med det föreslagna förbudet sätter kampen mot klimatförändringarna före kortsiktiga ekonomiska nationella intressen. Därutöver motiveras ett förbud av att själva utvinningen av fossila bränslen har stora negativa miljöeffekter. I avvaktan på att ett nationellt utvinningsförbud kan komma på plats kan en vetorätt mot sådan utvinning vara ett alternativ. Den ovannämnda motionen tillstyrks därmed även i denna del. Om väljer att ställa sig bakom dessa förslag blir det överflödigt med ett tillkännagivande om ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer i linje med vad som efterfrågas i motion 2017/18:276 (C). Den motionen kan därför avslås av . Jag kan konstatera att regeringen avser att överlämna en proposition till om ett förbud mot brytning av uran i . Det ser jag som mycket positivt. Det bör dock understrykas att det förbud mot utvinning av fossil energi som jag och föreslår även omfattar ett förbud mot utvinning av sådana mineraltillgångar som kan användas för energiproduktion, exempelvis uran och torium. Det är därför inte nödvändigt för att i särskild ordning ställa sig bakom förslag om miljökonsekvenserna av uranbrytning som föreslås i motion 2017/18:2455 (M) eller om en statlig fond för de vinster som eventuellt skulle kunna uppkomma om uranbrytning kommer att vara tillåten i så som det föreslås i motion 2017/18:1137 (M). Båda de sistnämnda motionerna avstyrks således. Utvinning av fossila energitillgångar, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:2609 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:276 av och (båda C), 2017/18:1137 av (M), 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:2455 av (M). Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett förhärskande myten om motsatsen. Beroendet av fossila bränslen belastar miljön på många olika sätt, och det är bekymmersamt att flera EU-länder inte har lyckats ställa om från kolberoende utan i stället har ökat sitt beroende av fossila källor genom att stänga ned kärnkraft eller investera för lite i förnybara källor. har en viktig roll att spela när det gäller att driva på för att EU och dess medlemsstater ska vara ett klimat- och miljöpolitiskt föredöme globalt. Med detta grundläggande synsätt finns det enligt min och uppfattning inget utrymme för att utvinna exempelvis skiffergas i . Sådan utvinning innebär stora miljörisker och bidrar till klimatförändringen. Den expansiva skiffergasindustrin i har dessutom resulterat i ett prisfall även på annan fossil energi, vilket har försämrat de klimatneutrala och de förnybara energikällornas konkurrenssituation. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:2609 (KD) anser jag således att skiffergasen är ett farligt stickspår som låser fast världen i ett förödande fossilbränsleberoende. Jag instämmer därför även i det som sägs i motionen om att utvinning av skiffergas ska vara förbjudet i och att genom ett tillkännagivande bör framföra detta till regeringen. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. Jag vill i sammanhanget även understryka värdet av att genom ett lagstadgat förbud redan har tagit tydlig ställning mot möjligheterna att utvinna olja och gas till havs på svenskt vatten. Detta är särskilt välkommet när det gäller ett så pass unikt och känsligt bräckvattenhav som . Det vore mycket önskvärt att liknande förbud även införs i andra Östersjöstater, och jag står därför bakom det som sägs i motion 2016/17:2607 (KD) om att bör verka inom EU och för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i . Även den motionen tillstyrks således i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:783 av m.fl. (S). I den borgerliga regeringens mineralstrategi lyftes kompetensförsörjningsfrågorna fram som ett viktigt område att uppmärksamma i samband med överväganden kring gruv- och mineralnäringens framtida utveckling i . Den borgerliga regeringen tillsatte även en särskild gruvsamordnare som bl.a. hade som uppgift att se över gruvnäringens kompetensförsörjning. Den rödgröna regeringens generella åtgärder inom ramen för dess nyindustrialiseringsstrategi bedömer vi få svårt att tillfredsställa de specifika behov som finns inom gruvnäringen. Vi befarar att den nuvarande regeringen inte förstår att möta de särskilda utmaningar som ligger i att upprätthålla kompetensen i en cyklisk bransch som till stor del verkar på landsbygden eller i mindre tätorter. Enligt vår uppfattning är det mot denna bakgrund angeläget att uppmanar regeringen att föreslå åtgärder för att säkra kompetensbehovet inom gruvnäringen. Detta överensstämmer med det som föreslås i motion 2017/18:3420 (M, C, L, KD) som vi därmed tillstyrker i den aktuella delen. Motion 2017/18:783 (S) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:30 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i på försök bör få vara ansvarig myndighet för prövning av minerallagen inom länet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:276 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med hänvisning till försiktighetsprincipen bör införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:783 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten för staten att ta ett större samordningsansvar för problematiken med övergivna gruvor för att säkerställa en hållbar hantering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:922 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera mineralersättningen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera lagstiftningen om bolagens ansvar för sanering och återställning av mark i samband med gruvverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1072 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av mineralavgiften och om att undersöka möjligheten till skärpta krav vad gäller miljöhänsyn och lokal insyn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1137 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta vinsterna av uranbrytning till stor del komma staten till godo i form av en statlig uranfond och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1141 av m.fl. (V): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vetorätt mot utvinning av fossil energi bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Bergsstaten inom SGU inte ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområde och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1237 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt äganderätt i minerallagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1619 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om beslutsprocesserna vid myndighetsbeslut vid tillståndshantering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1954 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av Royalties for Regions vid gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2248 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av minerallagen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2455 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över eventuella miljökonsekvenser av uranbrytning i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2538 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om mineralersättningens koppling till frågor om finansiering av mark- och vattensaneringsåtgärder efter gruvbrytning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta krav på återställning efter prospektering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2607 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot oljeborrning ska införas i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2609 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud ska införas mot utvinning av skiffergas i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2787 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avsevärd höjning av mineralavgiften och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2962 av m.fl. (MP): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om återinförande av kronoandelsinstitutet, eller liknande, samt mekanismer som försäkrar att gruvbolag betalar för de miljöskador de orsakat, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att utreda hur en degressiv mineralersättning i syfte att främja lokal vidareförädling kan fungera och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller dennes del av mineralersättningen vid en konkurs, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som förstärker äganderätten i gruvnäringen och ger en rimlig avkastning till markägaren, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda och återkomma till med konkreta förslag på hur man kan korta handläggningstider och förenkla tillståndsprocesser för gruv- och mineralnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för förkortade handläggningstider för gruvverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga åtgärder för att säkra kompetensbehov inom gruvnäringen och tillkännager detta för regeringen. [1] Esbokonventionen är en miljöskyddskonvention för , och om samarbete för att förebygga gränsöverskridande miljöeffekter. I konventionen finns krav på att informera grannländer och allmänheten om planerade verksamheter som kan orsaka miljöeffekter. Konventionen togs fram inom FN:s ekonomiska kommission för (Unece), undertecknades 1991 och trädde i kraft . ska vi debattera näringsutskottets betänkande 10 om mineralpolitik. Jag vill öppna med att säga att är världsledande i mineralbrytning. Vi har världens mest moderna och produktiva gruvor som också är världsledande inom säkerhet, effektivitet och miljöhänsyn. För att bibehålla detta är det viktigt att utveckla mineralpolitiken så att vi fortsätter att vara ledande.