bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att utsläppen har minskat –. Regeringen ställer dock inte i sin redovisning resultaten för växthusgasutsläppen i relation till etappmålet om en minskning om . Utskottet anser att det vore mycket positivt med en liknande redovisning som den som görs av antalet omkomna i trafiken där det redovisas hur stor årlig minskning av antalet omkomna som krävs för att det uppsatta etappmålet inom området ska nås. På motsvarande sätt skulle regeringen kunna uppmärksamma vilken årlig minskning av växthusgasutsläpp som krävs för att kunna nå det uppsatta etappmålet 2030. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen redovisar utsläpp från internationella transporter i årets budgetproposition, något som utskottet har efterfrågat i tidigare resultatredovisningar. Utskottet understryker vikten av att utsläpp från internationella transporter fortsatt redovisas så att utskottet får en tydlig bild av utvecklingen . Resultatredovisning av politiken för informationssamhället Utskottet konstaterar att det finns indikatorer för digitaliseringspolitiken men att det saknas indikatorer för postsektorn samt för de grundläggande betaltjänsterna. I regeringens resultatredovisning används i stället kvalitativa bedömningar för att mäta utvecklingen inom sistnämnda områden. För att kunna följa utvecklingen för postsektorn och grundläggande betaltjänster anser utskottet att det vore önskvärt med indikatorer. Utskottet ser positivt på att resultaten för indikatorerna för digitaliseringspolitiken finns listade i en tabell med utvecklingen . Utskottet noterar däremot att resultaten i löptext inte kopplar till indikatorerna utan redovisas i relation till fem delmål ur regeringens digitaliseringsstrategi. Hur digitaliseringsstrategins delmål kopplar till det riksdagsbundna övergripande målet är otydligt enligt utskottets mening. Utskottet ser därför gärna att redovisningen av resultaten för digitaliseringspolitiken ses över och att kopplingen mellan mål, indikator och resultat tydliggörs. Utskottet konstaterar vidare att regeringen även lyfter fram att det saknas indikatorer för området robusthet och säkerhet inom området elektronisk kommunikation. Utskottet ser positivt på att regeringen noterar behovet av ett utvecklingsarbete på detta område. Utskottet noterar även att det i årets budgetproposition saknas hänvisning till hur mål inom politiken för informationssamhället kopplar till Agenda 2030-målen. Utskottet konstaterar att i resultatredovisningen blandas insatser och resultat vilket försvårar möjligheterna till en tydlig bild av utvecklingen på området. Utskottet noterar att antalet inkomna klagomål gällande postfrågor fortsatt ligger på en hög nivå. Enligt utskottets mening är det viktigt att postoperatörerna och PTS fortsätter att följa kvalitetsutvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitetsbrister inom postmarknaden. har beslutat om ändringar i postlagen som trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Utskottet ser positivt på att möjligheterna till uppföljning av utvecklingen på postområdet förbättras i samband med de nya bestämmelserna. I de nya bestämmelserna i postförordningen har kraven på övernattbefordran ändrats till tvådagarsbefordran och av de inrikes brev som lämnas in ska ha delats ut oavsett var i landet breven har lämnats in. Utskottet ser det som angeläget att regeringen i kommande redovisning redovisar resultatet av de nya bestämmelserna. Regeringens hantering av tillkännagivanden Den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Tillkännagivanden är dock inte rättsligt bindande, och om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. har i betänkande 2016/17:KU21 framfört bl.a. att berört utskott lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av fyra tillkännagivanden. I riksdagsskrivelse 2016/17:185 tillkännagavs att regeringen bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2016/17:TU10), och i riksdagsskrivelse 2017/18:104 tillkännagavs behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1). I budgetpropositionen pekar regeringen på att hölls ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av flygstrategin om genomförda och aktuella åtgärder inom ramen för flygstrategin. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Vidare redovisas i propositionen att regeringen har tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10), uppdragit åt att stimulera och verka för en utveckling och ökad användning av flygbiobränsle i (N2018/02705/FÖF) samt uppdragit åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Därutöver meddelar regeringen att den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin genomförs internt inom . I riksdagsskrivelse 2014/15:206 tillkännagavs dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12), och i riksdagsskrivelse 2016/17:238 tillkännagavs att regeringen skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14). I budgetpropositionen framhåller regeringen att den beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkesförordningen (2007:90). Ändringarna trädde i kraft . Regeringen hade fattat beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Dessa ändringar, som trädde i kraft , ger enligt regeringen förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Regeringen meddelar också att den beslutade om ett uppdrag till att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593/MRT). Utskottet noterar att det av redovisningen i budgetpropositionen av ovan nämnda tillkännagivanden inte framgår om regeringens bedömning är att tillkännagivandena är slutbehandlade eller inte. Utskottet avser därför att återkomma till frågan om tillkännagivandenas hantering senare under i samband med att regeringen på sedvanligt vis i skrivelse 75 redovisar vilka åtgärder den vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet anvisar sammanlagt ca till anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med utskottets förslag i bilaga 4. bifaller därmed delvis yrkanden i och budgetmotioner för utgiftsområde 22. ställer sig bakom övriga delar i proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer punkt 11 som därmed bifalls delvis. ställer sig också bakom regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet och bifaller därmed punkterna 1–10 och 12 i propositionen. avslår övriga motionsförslag om fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I området transportpolitik ingår infrastruktur och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar områdena allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik (digitaliseringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet . beräknas anslagsnivån till och till . Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har utformats av en övergångsregering. I finansplanen i propositionen redogörs för dessa principer. Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m. samt statsbidrag till kommuner för hantering av fordon som är registrerade på s.k. fordonsmålvakter – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar – statligt investeringsbidrag till landningsbanan i – ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt – bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut – statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive tillgänglighetsanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar samt åtgärder för ökad samordning av godstransporter och omlastning av gods till transporter med låga utsläpp – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet – informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen – viss myndighetsutövning inom transportområdet – ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse – eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv – administration av vägavgifter som inte är systemutgifter – bidrag till enligt avtalet mellan staten och – avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen – eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till – eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till – eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande – åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet – inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) – uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten – att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet – investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar – underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionsnedsättning – bidrag till kollektivtrafik till skolungdomar – utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet – utgifter avseende investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nät-verk får användas till utgifter för – bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för TEN-T och enligt fonden för ett sammanlänkat , CEF. Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för – investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten – statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i – medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för – finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i – investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet – system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell: Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nät-verk Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning på poster för anslaget 1:1 redovisas i tabellen nedan. Tabell 2 Anslaget 1:1 – fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan –Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Regeringen anger att Transportstyrelsen behöver resurser till följd av eftersatt it-förvaltning och för att genomföra en teknisk uppgradering i syfte att förbättra säkerhet och stabilitet. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att minskningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur för att finansiera en ökning av Transportstyrelsens förvaltningsanslag genomförs. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 minskas med 2019. Motsvarande belopp tillförs anslaget 1:12 Transportstyrelsen. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär även att anslaget 1:1 föreslås öka för att nödvändig verksamhet ska kunna upprätthållas. I syfte att ytterligare förstärka kontinuiteten och tillgängligheten inom flygtrafiktjänstområdet och skapa ytterligare robusthet och redundans bör enligt regeringen tillföras medel för åtgärder och investeringar i viss infrastruktur för flygtrafiktjänst. Åtgärderna är motiverade av krav på beredskap och civilt försvar inom transportområdet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2019. I enlighet med förordningen (2006:1577) om statsbidrag till icke-statliga flygplatser får ersättning bara lämnas för flygplatser där det utförs flygtrafik som omfattas av allmän trafikplikt enligt artikel 16 i och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen från anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser. har beslutat om allmän trafikplikt för flyglinjen Airport–fr.o.m. . Regeringen föreslår därför att medel som utbetalats från länsplan till en summa av flyttas till anslaget 1:6. Vidare föreslår regeringen att Anslaget 1:1 minskas med 2019. Motsvarande belopp föreslås öka anslaget 1:6. I budgetpropositionen föreslogs en ettårig satsning på 2018 med syftet att öka framkomlighet och förbättra trafikmiljön på vägnät. beslutade i enlighet med regeringens förslag. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att medlen kvarstår även 2019. Principerna innebär även att den tidigare beräknade minskningen av anslaget 2019 för en tillfällig satsning på kollektivtrafik i landsbygd som aviserades i budgetpropositionen inte genomförs. Därmed ökas anslaget 1:1 med . När det gäller förstärkning av förvaltningsanslag med anledning av ökade verksamhetsvolymer innebär principerna för utformning av propositionen att den tidigare beräknade minskningen av anslaget med för att finansiera en ytterligare ökning av anslaget 1:3 uteblir. När det gäller investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll innebär principerna att den tidigare beräknade ökningen av anslaget 2019 med ytterligare uteblir. samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. och länens årliga investeringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp i och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och landsting samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och fonden för ett sammanlänkat , CEF, samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande beräknas uppgå till ca . Tabell 3 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Väg – nationell plan Väg – regional plan Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslag 1:10 EU-stöd TEN Övrig kreditram (lån i ) Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens infrastruktur Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 128 2020–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, såsom Västlänken i , i och en första etapp av Norrbotniabanan. Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan enligt propositionen vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen finansiera Förbifart och andra väganknutna projekt i samt utbyggnaden av tunnelbanan i . De investeringar som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet av samma skäl som anges ovan. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 38 2020–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det även här behövs en viss buffert i bemyndigandet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2020–2037. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. har även ansökt om samt beviljats medfinansiering i blending-utlysningarna inom EU:s fond för ett sammanlänkat , där projekt som beviljats medfinansiering måste ta upp lån som motsvarar bidragsbeloppen hos för att medfinansiering ska verkställas. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. har beslutat (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen –, delen Båberg–Väne-Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i för perioden –2029 innehåller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. Det som avses är de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen, det västsvenska infrastrukturpaketet och Sverigeförhandlingen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till i enlighet med den av beslutade planeringsramen för sådana investeringar (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 41 för vissa infrastrukturprojekt. I tabellen nedan redovisas den ackumulerade skulden –2020. Tabell 4 Beräknad låneskuld 2018–2020 för projekt som med godkännande finansieras med lån Delsumma investeringar som lånefinansierats Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Medfinansiering och förskottering av statens transportinfrastruktur fastställde regeringen den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255). ska genomföra de åtgärder som följer av regeringens beslut. För detta genomförande behövs bemyndiganden för medfinansiering och förskottering (räntefria lån). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att investeringar eller åtgärder i den nationella planen vars kostnader överstiger får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 8 –2029. Investeringar eller åtgärder i den nationella planen vars kostnader understiger får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 2 –2029. Investeringar eller åtgärder i länsplanerna får finansieras genom bidrag från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 3 –2029. Regeringen föreslår sammanfattningsvis i punkt 2 i propositionen att den bemyndigas att ta emot bidrag från kommuner, landsting eller företag i enlighet med detta. Regeringen föreslår även att investeringar eller åtgärder i den nationella planen vars kostnader överstiger får finansieras genom förskottering från kommuner, landsting eller företag upp till en total ram om högst 1 –2029.