bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Tidigare studier av landsbygdsprogrammet har visat att programmet, trots intentioner att bidra till ökad jämställdhet, tvärtom i vissa delar befäst rådande könsnormer. Det kan bero på att utformningen av stödsystemen gynnar män, som på ett generellt plan ofta vill göra större satsningar, medan kvinnor generellt väljer stegvisa investeringar. bör därför uppmana regeringen att ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik. Därmed tillstyrks motion 2017/18:2941 (V) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om inriktningen för politiken, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 14. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4098 (KD) anser jag att det finns en hel del positiva förslag i propositionen. Här kan t.ex. nämnas exportfrämjande insatser och inrättandet av ett nationellt för landsbygden. saknar propositionen många konkreta förslag som jag menar att landsbygden är i akut behov av. Som framgår av den nämnda motionen anser att 75 förslag som presenteras i slutbetänkandet (SOU 2017:1) är en bra utgångspunkt för konkret landsbygdspolitik. Därutöver vill jag i sammanhanget lyfta några särskilt viktiga landsbygdsfrågor, nämligen livsmedelsförsörjningen, polisnärvaron, bredbandstillgången och statens engagemang i vägnätet. bör därför genom att bifalla den nämnda motionen uppmana regeringen att återkomma med konkreta förslag för att stärka landsbygden. Vidare anser jag, vilket påpekas i motion 2017/18:3741 (KD), att det behövs en större nationell samordning för att säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Jag menar att staten bör ha ett övergripande ansvar för, och nationell samordning av, sådana projektmedel. Det gäller t.ex. det statliga stödet från och stödet från EU-fonderna. Även detta anser jag att med bifall till den sistnämnda motionen bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3741 (KD) och 2017/18:4098 (KD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Generella näringslivsinsatser, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4, 5 och 11 samt 2017/18:1080 av m.fl. (S), 2017/18:1259 av Finn m.fl. (M), 2017/18:3563 av (M) yrkande 2 och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 7–9. Vi anser att en politik för framtidens landsbygder måste bidra till att stärka förtroendet för det offentliga genom myndigheter som agerar med medborgarens bästa för ögonen, inte statens. Det är ett stort misslyckande att människor på landsbygden känner sig övergivna av staten eller upplever att de motarbetas av myndigheterna. Det måste vara tydligt för alla att myndigheterna och staten finns för medborgarna och vårt gemensamma bästa och inte tvärtom. Många företagare på landsbygden upplever i sina kontakter med myndigheter att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Det är ett konkurrenskraftsproblem men också ett hinder mot att företag startas eller växer. Därför vill vi att alla myndigheter sätter en tydlig gräns för handläggningstider. Lantmäteriets insatser är av avgörande betydelse för ett stort antal verksamheter och för samhällsbyggnadsprocessen. har Lantmäteriet haft stora problem med handläggningstider. Trots tillgång till ny teknik är vänte- och handläggningstiderna ett mycket stort problem för många som vill utveckla sina företag och fastigheter. Dessutom varierar handläggningstiderna kraftigt runt om i landet, och på flera håll kan ärendena ta . Enligt vår uppfattning behöver det därför göras en allmän översyn av Lantmäteriet och dess verksamhet. En sådan översyn ska syfta till att undersöka hur marknadens samlade kompetens inom mätning, fastighetsjuridik och fastighetsvärdering kan bli tillgänglig för Lantmäteriet. Detta skulle enligt vår mening främja en ökad tillgänglighet till lantmäteriservice, ett snabbare plangenomförande, en effektivare markanvändning och framväxten av nya företag. Starka och ekonomiskt hållbara företag är landsbygdernas ryggrad, och förutsättningarna för ett starkt och konkurrenskraftigt näringsliv på landsbygden måste tillgodoses genom förbättrade villkor för företagare och en stark äganderätt. Jobb skapas av företag som växer och anställer, och fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar den gemensamma välfärden. För att möta framtidens utmaningar menar vi att det behövs en ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer. Tyvärr har vi under nuvarande regering sett kraftigt höjda skatter på jobb och företagande, vilket vi menar är ett direkt hot mot landsbygdernas utveckling. Produkter från skogen, jorden och vattnet är basen för ekonomin på landsbygden, och det behövs generella lättnader för att driva företag, inte minst inom de gröna och blå näringarna som kommer att vara oerhört viktiga i arbetet med att möta klimatutmaningarna. Det är därför avgörande att dessa näringar ges goda förutsättningar och stärkt konkurrenskraft. Vi vill också uppmärksamma livsmedelsproduktionens potential att skapa arbetstillfällen i hela landet om konkurrenskraften stärks i grunden. För oss är äganderätten en grundmurad rättighet och en vägledande princip. Ägande, ansvar och befogenheter går hand i hand. Det man äger vårdar man, och principen frihet under ansvar ska därför gälla för den svenska skogsvården även fortsättningsvis. Att värna skogsägares äganderätt är viktigt för att de ska kunna ta det ansvar som förväntas av dem för att skydda värdefulla miljöer. Sammanfattningsvis tillstyrker vi motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Generella näringslivsinsatser, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 7–9 samt 2017/18:1080 av m.fl. (S), 2017/18:1259 av Finn m.fl. (M), 2017/18:3563 av (M) yrkande 2 och 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4, 5 och 11. De landsbygdsnära näringarna som t.ex. livsmedelsproduktion, skogsbruk, energi, jakt, fiske och besöksnäring skapar viktiga arbetstillfällen och bidrar till en livskraftig och levande landsbygd. Med bättre och mer likvärdiga villkor som på konkurrerande marknader menar vi att dessa näringar mer aktivt kan bidra till landsbygdens utveckling och den generella välfärden. För att stärka de landsbygdsnära näringarna efterlyser vi åtgärder för att förenkla regler och mildra de administrativa kostnaderna, minska skattetrycket till en internationellt konkurrenskraftig nivå samt underlätta handel och export. Vi vill vidare se fler satsningar på små och medelstora företag. Vi anser att det måste bli enklare att driva företag. All politik och myndighetsutövning bör i högre grad gynna konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i . Vi menar att det är uppenbart att har för många regler som inte motsvarar nyttan, och det bör därför införas ett systematiskt regelförenklingsarbete där bl.a. organisationer med koppling till de landsbygdsnära näringarna får möjlighet att ge regeringen förslag på regler som bör förändras eller tas bort. Regeringen ska sedan ta ställning till och svara på dessa förslag en gång i en särskild skrivelse till . Vidare anser vi att ansvariga myndigheter ska tillämpa EU-förordningar och genomföra EU-direktiv på ett sätt som ger goda konkurrensförutsättningar för de landsbygdsnära näringarna. Vi anser också att ska fortsätta att arbeta för förenklade regler och generösare tolkningar för landsbygdsprogrammen och direktstöden. När det gäller äganderätten ser vi att det självbestämmande som denna rätt möjliggör alltmer inskränks av miljöaktivistiska myndigheter och organisationer. Vi anser därför att markägares rätt till rättslig prövning och ekonomisk ersättning vid restriktioner och begränsningar i deras brukande av mark måste säkerställas. Den som tvingas avstå från sin egendom eller inskränks i sitt brukade av den ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4097 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övriga frågor om generella näringslivsinsatser, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 1–3, 20–23 och 25. Det är oroande att regeringen som det förefaller inte avser att genomföra flera delar av förslag eller skjuter dem . Jag har i det föregående ställt mig bakom det övergripande mål som regeringen föreslår men efterlyser konkret handling. De små och medelstora företagen är viktiga för landsbygdernas utveckling och tillväxt, inte minst i glesbygden. Besöksnäringen är en sådan viktig näring. Åtgärder som kan gynna tillväxt för besöksnäringen, såsom kostnadsminskningar samt lägre kostnader för att starta företag och anställa är därför av hög prioritet för . finns ett antal mindre producenter av alkoholhaltiga drycker som tar emot besökare, men deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Precis som det är tillåtet att sälja lokalt producerade ostar och korvar på en gård anser jag i likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:4116 (C) att det bör vara tillåtet att sälja egenproducerat öl och vin till gårdens besökare som det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol inte äventyras. En mindre fyrkantig lagstiftning skulle ge en växande bransch möjligheter att utvecklas ännu mer. I ett första steg anser jag att regeringen bör utreda en modell för gårdsförsäljning för att därefter i nästa steg kunna testa modellen i ett antal utvalda försökslän för att säkerställa att modellen är kompatibel med . Jag vill vidare se en bredare liberalisering av regelverk för landsbygdens företag. Jag menar att det är viktigt att företagslokaler på landsbygden undantas från kravet på bygglov vid uppförande av t.ex. gårdsbutiker och lokaler för att driva bed and breakfast. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till lantbruksverksamhet, men eftersom många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar anser jag att detta undantag bör utökas även till andra näringsverksamheter som är knutna till landsbygden. Regelkrångel drabbar också hästföretagare som är en del av en annan växande bransch på landsbygden. Jag vill därför underlätta för dessa företagare, bl.a. genom att det ska bli lättare att få bygglov för ett stall eller ridhus samt att hästen likställs med andra djurslag vid t.ex. strandskydd. Som framgår av motion 2017/18:4116 (C) ser positivt på förslag att införa en servicegaranti för små och medelstora företag. Liksom motionärerna konstaterar jag att regeringen i propositionen inte tydligt bejakar utredningens förslag, vilket är beklagligt. En av de viktigaste åtgärderna för landsbygdens utveckling är nämligen att säkerställa att myndigheters bemötande och agerande inte stoppar utvecklingen för landsbygdens företagare. I flera delar av landet har kommuner infört den s.k. Rättviksmodellen som är en dialogbaserad tillstånds- och tillsynshandläggning från kommunens tjänstemän. Jag anser att bör tillkännage för regeringen att den ska ge utvalda myndigheter i uppdrag att utveckla arbetsmetoder i linje med Rättviksmodellen för ökad dialog. Liksom motionärerna i den nämnda motionen tvingas jag konstatera att många delar av de gröna näringarna, inte minst lantbruket, står inför akuta utmaningar som kräver såväl omedelbara som mer långsiktiga åtgärder. I likhet med vad som anförs i motionen föreslår jag att lantbrukets konkurrenskraft ska stärkas genom ett s.k. bondepaket med sänkta arbetsgivaravgifter för mjölkbönder, en grön bonus för att främja förnybara drivmedel, ökad återbetalning av dieselskatten och indexering av återbetalningen som väger upp indexeringen av dieselskatten. Lantbruket ska inte heller ses som en miljöfarlig verksamhet, och lagstiftningen för växtförädling bör förändras så att den bygger på sortens egenskaper i stället för förädlingsmetod. Vidare anser jag att den bedömning som regeringen gör i propositionen att offentlig upphandling bättre bör styra mot och motsvara svenska lagar och ambitioner är alltför passiv. Det är viktigt att vara tydlig med att den mat som upphandlas av offentliga konsumenter minst ska uppfylla de krav som ställs enligt svenska regler. Detta gäller inte minst statens egna verksamheter. Skogsnäringen är också en viktig näring. Ett modernt jord- och skogsbruk menar jag kan leda till klimat- och miljönytta i hela världen. För att ta ett samlat grepp om de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger bör regeringen ta fram en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi. Det behöver skapas förutsättningar för grön kemi med produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användningen eller bildandet av farliga ämnen. Giftiga kemikalier behöver fasas ut. Jag vill vidare göra det lättare att öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av träproduktion i . Det finns en stor utvecklingspotential när det gäller nya verksamheter kopplade till skogen. En satsning på småskalig förädling av skogens värden, i likhet med den inom matnäringen, skulle kunna skapa nya möjligheter för jobb och tillväxt på landsbygden. har vidare goda naturgivna förutsättningar för ett ökat och utvecklat hållbart vattenbruk och småskaligt fiske, vilket skulle kunna skapa nya arbetstillfällen på den svenska landsbygden vad gäller både odling, produktion och förädling. Det småskaliga svenska skärgårdsfisket är hotat, bl.a. på grund av svårigheter att få fiskelicens. är det inte heller möjligt att ta över en fiskelicens vid ett generationsskifte. Det bör ändras så att fler kan ta över skärgårdsfiske och annat småskaligt fiske som funnits i flera generationer. Jag vill också understryka brukanderättens betydelse för naturvården. Det är ofta i beteshagar, den i generationer skötta skogen och på slåtterängar som naturvärdena och den biologiska mångfalden är som störst. Därför anser jag att tvingande avsättning av skyddsvärd mark eller vatten inte ska ske om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället. Ersättningsmodeller och nationella riktlinjer för tvingande avsättning av jordbruks- och skogsmark samt bildande av vattenskyddsområden behöver ses över och förtydligas. Äganderätten och brukanderätten bör också stärkas i instruktionerna till relevanta myndigheter. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Riktade näringslivsinsatser, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:102 av (M), 2017/18:1496 av och (båda C), 2017/18:1616 av (M), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2209 av m.fl. (S), 2017/18:2219 av m.fl. (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:2559 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3255 av och (båda M), 2017/18:3276 av (SD), 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3495 av Per Åsling (C), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 41, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkandena 3 och 7, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 6. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd och stimulera till höjd förädlingsgrad för näringslivet inom stödområdet. Stödområdet omfattar , , och . Bidraget har under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har kommit in. Enligt handläggare finns det olika delförklaringar till att allt färre söker bidrag. Det beror t.ex. på att företag flyttar eller lägger ned, men det finns även företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om bidrag. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:924 (SD) anser vi att det är en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte i den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom , och bidraget kan därmed betraktas som för lågt. Vi delar uppfattningen som framförs i den nämnda motionen att det finns ett behov av att regeringen ser till att ökar informationsspridningen till näringslivet i det berörda stödområdet om möjligheterna att få bidraget. Därmed tillstyrks motion 2017/18:924 (SD) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Riktade näringslivsinsatser, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 41, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 6, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 3 och 2017/18:102 av (M), 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1496 av och (båda C), 2017/18:1616 av (M), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2209 av m.fl. (S), 2017/18:2219 av m.fl. (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:2559 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3255 av och (båda M), 2017/18:3276 av (SD), 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:3495 av Per Åsling (C) och 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 7. För att stoppa den regionala klyvningen menar jag att det bl.a. krävs sänkta skatter på jobb och växande företag samt smartare och mindre betungande regelverk. I detta ingår även riktade åtgärder för att göra det enklare att driva företag på landsbygden. En sådan åtgärd är att sänka fastighetsskatten för outnyttjade kommersiella lokaler på landsbygden. Jag anser därför att genom att bifalla motion 2017/18:3683 (C) ska begära att regeringen ser över hur skatterna kan minskas för lokaler på landsbygden. Vidare anser jag i likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:3788 (C) att det bör genomföras pilotprojekt med s.k. Scheme (SEIS) för att stimulera näringslivet och den regionala tillväxten i mindre kapitalstarka regioner. Grundidén med ett sådant system är att det ska locka till sig nya investerare som kan finansiera nya startup-bolag i utbyte mot skattelättnader. Skattelättnaderna fungerar som en ersättning för att investerarna stöttar projekt som i vanliga fall skulle anses vara för riskabla att investera i. Som mest kan investerare få i skattelättnader på inkomstskatten men maximalt ca . Ingen reavinstskatt betalas heller på vinst som tillkommer på aktier som innehafts . Kapitalvinster som tillkommer och återinvesteras i kvalificerade s.k. inom kommer också att vara befriade från realisationsvinst, men där är taket detsamma, dvs. Om bolaget sedan skulle gå i konkurs kan investerarna kräva förlustavlastning på sin investering, vilket motsvarar hälften av deras totala investering gånger skattesatsen. Jag förordar att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att pröva möjligheten att införa ett system i likhet med den brittiska modellen SEIS i pilotprojekt eller pilotlän för att i ett första steg testa modellen och utvärdera dess effekter på tillväxten i regionen. föreslår i sitt näringslivspaket en avskrivning av studieskulder för de personer som bor och är yrkesaktiva i 23 särskilt utsatta kommuner. Regeringen har valt att inte göra en bedömning av det här förslaget i propositionen. Jag ser avskrivning av studieskulder som en viktig åtgärd för att underlätta kompetensförsörjning i glesbygden och i landsbygderna. I syfte att göra det enklare att rekrytera utbildade människor till viktiga yrken i alla landets kommuner förordar jag i enlighet med vad som anförs i motion 2017/18:4116 (C) att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Det menar jag skulle underlätta för den som vill flytta tillbaka hem efter avslutad examen och ge bättre förutsättningar för kompetensförsörjning på landsbygden. Till skillnad från förslag anser jag dock att det område som ska omfattas av studieskuldsavskrivningen bör breddas och omfatta hela stödområde A exklusive och . Vidare anser jag att det bör införas ett system med regionalt differentierade arbetsgivaravgifter för att skapa likvärdiga villkor för att driva företag i hela landet. Nedsatta arbetsgivaravgifter inom det föreslagna stödområdet skapar bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd och lockar fler att bosätta sig i dessa bygder. Företag har pekat ut en sänkning av den höga kostnaden för att anställa som den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra företagsklimatet. Genom regionalt differentierade arbetsgivaravgifter skapas det enligt min mening ett obyråkratiskt och enkelt sätt att förbättra företagsklimatet i delar av som har stora utmaningar med bl.a. demografi. Jag vill understryka att också anser att det är av största vikt att sänka kostnaderna att anställa för alla företagare och vill i sammanhanget framhålla de övriga förslag till åtgärder för att göra det lättare för företagare att hitta rätt kompetens och anställa som jag har ställt mig bakom i detta betänkande. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3683 (C), 2017/18:3788 (C) och 2017/18:4116 (C) i berörda delar. I motion 2017/18:3727 (C) finns ett liknande förslag om att se över möjligheten att införa ett försök med s.k. SEIS. Till skillnad från motionären anser jag dock inte att bör peka ut något särskilt pilotlän, och motionen tillstyrks därför delvis i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Riktade näringslivsinsatser, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 16 och 2017/18:102 av (M), 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1496 av och (båda C), 2017/18:1616 av (M), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:2209 av m.fl. (S), 2017/18:2219 av m.fl. (S), 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:2559 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3255 av och (båda M), 2017/18:3276 av (SD), 2017/18:3495 av Per Åsling (C), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 41, 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkandena 3 och 7, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 6. Jag delar uppfattningen som framförs i motion 2017/18:3456 (V) att det bör genomföras en översyn av transportbidraget. I översynen bör man undersöka hur kännedomen om stödet ser ut, om det går att styra bidraget mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga konkurrensmöjligheter. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för många företag, inte minst för en exportbaserad verksamhet. Ett sätt att underlätta exporten för små och medelstora företag är att förbättra de praktiska förutsättningarna, t.ex. leveransmöjligheterna. Jag anser att transporter ska vara så hållbara som möjligt. För den tunga industrin, framför allt skogsindustrin, har vägnätet i avsaknaden av järnväg blivit en viktig infrastruktur.