bet · H501MJU18 · 2018-04-13 00:00:00 — Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 40 bör möjligheterna till ett svenskt växtförädlingsprogram övervägas. Det finns ett behov av en tydligare svensk inriktning inom området, eftersom de genmodifierade grödor som tas fram oftast inte är anpassade för att användas i det svenska jordbruket med kortare odlingssäsong, kallare klimat och stora skillnader i dagsljus mellan årstiderna. Motionärerna anser därför att man bör överväga möjligheterna till ett växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden. behandling och kompletterande uppgifter I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) anför regeringen att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Regeringen anser därför att nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Vidare anser regeringen att det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala växtsorter för hela landet innebär en mångfald av grödor och möjligheter till diversifiering på gårdsnivå. Regeringen bedömer att nya tekniska framsteg och innovationer bör utnyttjas och tas till vara i växtförädlingsarbetet för att bidra till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat och en hållbar produktion. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömningar i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Även i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin har växtförädling lyfts upp som ett viktigt område där satsningar behövs, och inrättandet av ett växtförädlingscentrum nämns. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) anför regeringen att för ökad produktivitet och ökad hållbarhet krävs det ett ökat offentligt engagemang i förädlingen av växtsorter. Växtsorter framtagna för kontinenten fungerar ofta sämre i och i vissa delar av landet inte alls. Det finns därför ett behov av växtförädling för svenska förhållanden för att möjliggöra ett större utbud av lokalt anpassade grödor. Vidare anför regeringen att i ett förändrat klimat, för en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi och för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket är det av stor vikt med nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Regeringen föreslår därför att ett för växtförädling inrättas vid (). SLU:s anslag ökades med och beräknas öka med 2019 samt . biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 23 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). Det framgår av SLU:s regleringsbrev att för växtförädling ska samla akademi och näringsliv och utveckla kompetens för att i enlighet med målen i livsmedelsstrategin säkra tillgången till växtsorter för en hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela . Det ska också tas hänsyn till klimatförändringar och tillgång till biomassa för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utveckling av kompetenser och nya tekniker inom växtförädling och utvärderingar av växtmaterial för marknaden ingår. I centrumets uppbyggnad bör erfarenheter och lärdomar från det skogliga området ingå för att täcka hela innovationskedjan. Växtförädling är en viktig del i ett framtida hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Utskottet välkomnar därför att regeringen inrättat ett nationellt för växtförädling. Ett sådant centrum kan bidra till att förnya den svenska växtförädlingen och bidra till teknikutveckling, forskning och kompetensförsörjning i nära samarbete med branschen. Med tanke på det inrättade kompetenscentrumet som bl.a. har till uppgift att arbeta med växtförädling för svenska förhållanden och möjliggöra ett utbud av lokalt anpassade grödor, anser utskottet att motion 2017/18:3345 (M) yrkande 40 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden. avslår motionsyrkanden om ändring av namn och om precisionsjordbruk. Jämför reservation 10 (S, MP, V) och 11 (V). Enligt kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 21 bör regler och byråkrati för föreningslivets insatser på landsbygden förenklas. Idrottsföreningar är aktörer som bygger broar mellan stad och land, löser integration och skapar en bättre folkhälsa och är framför allt en rolig fritidssysselsättning där alla kan vara med. Regeringen har dock sänkt ersättningarna till föreningslivet och krånglat till regelverket. Motionärerna vill därför se generella förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet som arbetar med insatser som leder till integration och gemenskap. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2017/18:2941 yrkande 1 att bör byta namn till . har ett uppdrag som egentligen är betydligt bredare än att bara handla om jordbruksfrågor. Den parlamentariska landsbygdskommittén har föreslagit ett namnbyte till för att ännu tydligare koppla uppdraget till landsbygdspolitiken i vid bemärkelse. Landsbygdspolitiken behöver i högre utsträckning än ses som en helhet som spänner över ett större fält. I motion 2017/18:1677 av (MP) lyfts metoden precisionsjordbruk upp. Motionären poängterar att goda exempel inte får stanna vid att bara vara goda exempel, utan de bör både studeras och spridas. presenterade regeringen propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179). Syftet med propositionen är att ge en långsiktig inriktning för landsbygdspolitiken. Regeringen framhåller i propositionen att människors engagemang och förmåga till samarbete och organisering är grunden för en hållbar utveckling. Föreningslivet och möjligheten till fritidsaktiviteter är av stor betydelse för ungas upplevelse av sin hemort och spelar en viktig roll för unga kvinnors och mäns vilja att bo kvar eller flytta tillbaka. Civilsamhället och det aktiva föreningslivet inom t.ex. idrott, friluftsliv och kultur gör också stora insatser för att inkludera asylsökande och nyanlända i , något som betyder mycket för integrationen i det svenska samhället som det gynnar landsbygdernas utveckling. Regeringen bedömer att det civila samhällets roll i landsbygdsutvecklingen är viktig och att civilsamhällesorganisationernas arbete med att engagera en större mångfald av människor bör främjas. Inte minst kvinnor och män som är unga eller har invandrarbakgrund bör ges bättre möjligheter att delta i lokal samhällsutveckling. Regeringen avser att stärka civilsamhällets deltagande i genomförandet av landsbygdspolitiken genom att stärka landsbygdsnätverket där många av civilsamhällets organisationer deltar. Inom ramen för landsbygdsnätverkets verksamhet genomförs insatser som syftar till att öka mångfalden i landsbygderna. Regeringen främjar också civilsamhällets organisationer på landsbygden genom att tillhandahålla projektmedel inom bl.a. landsbygdsprogrammet och programmet för lokalt ledd utveckling. I propositionen anför regeringen att lokalt ledd utveckling genom Leadermetoden bör tillämpas rikstäckande och att den avser att undersöka hur detta kan genomföras. Regeringen anser att Leadermetoden bidrar till lokal utveckling både genom verksamheterna i projekten och genom det lokala engagemang, lärande och partnerskap som metoden främjar. Vidare anser regeringen att landsbygdsnätverket bör fungera som nationell plattform för utveckling av kunskaper och arbetssätt för landsbygdsutveckling. Den offentliga sektorn har behov av att på nationell nivå samverka med civilsamhällets organisationer, och det nationella landsbygdsnätverket erbjuder en arena för samverkan, erfarenhetsutbyte och metodutveckling. Inom landsbygdsprogrammet finns olika stöd att söka för att utveckla landsbygden. Ett stöd som kan användas till att utveckla föreningslivet är projektstöd. Det kan t.ex. vara att investera i idrotts- och fritidsanläggningar samt samlingslokaler. När det gäller stöd till investeringar i fritids- och idrottsanläggningar är syftet med stödet att skapa och behålla anläggningar för idrotts- och fritidsaktiviteter på landsbygden. Det går även att söka stöd för föreningslivet genom lokalt ledd utveckling. Här samverkar privata, offentliga och ideella aktörer för att utveckla landsbygden lokalt. Syftet är att utveckla attraktiva, konkurrenskraftiga områden som ska stimulera ökad sysselsättning och nya företag. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) anför regeringen att en utgångspunkt för statens idrottspolitik är en stark och självständig idrottsrörelse, en folkrörelse som engagerar många och är en betydelsefull del i vår gemensamma välfärd. Stödet till idrotten ökade 2017 med , och regeringen föreslår att stödet till idrotten ökar med ytterligare 2018. Utöver de som anslaget ökat med föreslås därmed stödet till idrotten öka med sammantaget i förhållande till 2014. Avsikten är att ge svensk idrott förutsättningar att hålla avgifter och övriga kostnader inom barn- och ungdomsidrotten på en låg nivå samt att bidra till en bättre etablering av nyanlända invandrare. biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 17 i enlighet med regeringens och kulturutskottets förslag (bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:87). Den parlamentariska landsbygdskommittén föreslog i sitt betänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) att skulle ha ett särskilt ansvar för att på nationell nivå samordna, följa upp och främja arbetet med att nå de nationella målen för landsbygdspolitiken. presenterade regeringen en proposition för en sammanhållen landsbygdspolitik (prop. 2017/18:179). I denna anför regeringen att har uppgifter som är viktiga för landsbygdsutveckling, men eftersom regeringens avsikt är att den sammanhållna landsbygdspolitiken ska ha en tydlig inriktning mot hållbar tillväxt och utveckling bör få uppgiften att vara den nationella myndighet som på olika nivåer främjar landsbygdsutveckling. Regeringen anför att även framöver kommer att vara en betydelsefull myndighet i genomförandet av landsbygdspolitiken och bedömer att samarbetet mellan och behöver stärkas i den nya landsbygdspolitiken. En statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen om inte myndigheten enligt regeringsformen eller annan lag är myndighet under . Regeringen bestämmer oftast ramarna och formerna för en myndighets verksamhet i en myndighetsinstruktion, som är en förordning med bestämmelser om bl.a. sådant som myndighetens uppgifter och ledningsform. Regeringen beslutar vidare om förutsättningarna för den enskilda myndighetens verksamhet i årliga regleringsbrev, som innehåller uppgifter om myndighetens mål och ekonomiska ramar. I livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104) lyfter regeringen fram digitaliseringen som en möjlighet för att utveckla en ny, smartare och mer hållbar livsmedelsproduktion från producent till konsument. Ny teknik ger möjlighet att effektivisera produktionen och optimera insatsen av resurser. Regeringen påpekar i propositionen att livsmedelskedjan är ett prioriterat område i satsningen Digitalt först. har fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet inom livsmedelsområdet, tillsammans med . Vidare pekas forskning, innovationer och spridning av forskningsresultat ut som viktiga delar för att målen för den svenska livsmedelskedjan ska uppnås. I kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk (KOM(2017) 713) nämns bl.a. att den gemensamma jordbrukspolitiken i högre grad bör hjälpa jordbrukarna att tjäna mer på marknaden. Kommissionen anför att det finns ett tydligt behov av att främja investeringar i omstrukturering av jordbruken, modernisering, innovation, diversifiering samt användning av nya tekniker och digitalt baserade möjligheter som precisionsjordbruk. I faktapromemoria 2017/18:FPM36 välkomnar regeringen kommissionens förslag att livsmedelskedjan och landsbygdens behov lyfts fram tydligare i forskningsagendan och att ytterligare synergier eftersträvas mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och innovations- och forskningspolitiken. Även Greppa näringen, som är ett samarbetsprojekt mellan , () och länsstyrelserna och som finansieras inom EU:s landsbygdsprogram, arbetar man med precisionsjordbruk. Projektet erbjuder jordbruksföretag rådgivning på gårdsnivå i hela landet bl.a. om hur man genomför precisionsodling. De arbetar med att föra ut ny teknik i lantbruket så att den blir tillgänglig på ett enkelt och billigt sätt samt gör satellitbilder och annan information tillgängliga via webben. () har varit med och utvecklat där man når en rad applikationer som hjälper lantbrukaren i odlingen. Verktygen fungerar som ett beslutsstödsystem för platsanpassade odlingsåtgärder. Man kan bestämma rätt mängd utsäde, få veta vilket växtskyddsmedel som ska användas och se näringsbehovet på varje plats med hjälp av sensor- och analysdata. Ett annat projekt som arbetar med precisionsodling är Precisionsodling (POS). Det är ett nätverk och en samarbetsplattform som syftar till utveckling och användning av precisionsodling i . Aktiva i POS är bl.a. forskargruppen för precisionsodling och pedometri, SLU, , Lantmännen, jordbruk och livsmedel och lantbrukare i . Utskottet anser i likhet med regeringen att det civila samhällets organisationers arbete med att engagera en större mångfald av människor bör främjas. Ett livaktigt föreningsliv behövs för att kunna bidra till tillväxt och utveckling på landsbygden. Idrottsföreningar spelar en stor roll för att skapa social sammanhållning och integrera nya kommunmedlemmar. För att kunna främja föreningslivet och de insatser som dessa gör för integrationen och gemenskapen på landsbygden krävs dock förenklingar i administrationen av stöd. Det är bl.a. viktigt att ansökningsprocesser kan ske på ett sätt som underlättar ett livaktigt föreningsliv. Regeringen bör därför se över hur reglerna för och onödig byråkrati kring stöd till föreningslivet kan förenklas för att främja föreningslivet på landsbygden. Vidare är det viktigt med nödvändig finansiering. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3855 (C) yrkande 21. När det gäller att byta namn på bör uppmärksammas att regeringen anser att bör få ett särskilt ansvar för att på nationell nivå samordna landsbygdspolitiken. Utskottet konstaterar vidare att det ligger inom regeringens befogenheter att själv bestämma namn på de myndigheter som lyder under den. Utskottet anser att denna ordning är lämplig även fortsättningsvis och att regeringen bör besluta om lämpliga namn på sina myndigheter. Därmed avstyrks motion 2017/18:2941 (V) yrkande 1. Utskottet anser att det finns en stor potential med precisionsodling då fördelarna är många, både för producenten och för miljön. Utskottet noterar vidare att det pågår mycket arbete med nya tekniker inom jordbruket för att bl.a. effektivisera produktionen. Det är en fråga som har lyfts både på nationell nivå inom livsmedelsstrategin och på EU-nivå inom den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottet anser att motion 2017/18:1677 (MP) med det anförda i allt väsentligt är tillgodosedd och kan lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, C, V, L, KD) om landsbygdspolitik som rör förslag som behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2014/15:MJU5 Landsbygdspolitik, 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik och 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:2338 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 14. av EU:s befolkning arbetar inom jordbrukssektorn, en jordbrukssektor som endast svarar för av EU:s samlade bruttonationalprodukt (BNP). Ändå går av EU-budgeten till denna sektor. Den andelen måste reduceras genom en stegvis avtrappning av jordbruksstöden. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:2338 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 17. föreslår en omläggning av position i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken. Utredningen skriver att ståndpunkt inom EU-samarbetet bör vara att stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket och för den svenska trädgårdsnäringen inom ramen för det övergripande målet om en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken och en minskning av dess andel av EU:s budget. Vi anser att utredningens rekommendation bör följas. Svenska ståndpunkter inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör ta sin utgångspunkt i en förstärkning av svensk konkurrenskraft som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. EU:s gemensamma jordbrukspolitik, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2338 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 14. Inom EU betalas mångmiljardbelopp ut som subventioner till animalieindustrin. I och klimatet – EU blundar och förvärrar (2007) konstateras att EU understöder kött- och mejeriindustrin med i form av s.k. interventioner och direktstöd. Dessutom ger EU i stöd till marknadsföring av olika djurprodukter, för att försäljningen av dem ska öka. Den totala summan är emellertid högre eftersom exempelvis bidrag till foderindustrin inte tas upp i rapporten. Det är orimligt att så stora summor av våra gemensamma medel går till att subventionera en industri med så stor klimat- och miljöpåverkan. bör agera för ett slutdatum inom EU då miljöskadliga subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. Regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m., punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2017/18:3107 av (M), 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 27. För ett lyckat genomförande av livsmedelsstrategin, där de målsättningar som regeringen och antagit uppnås, krävs ett engagemang hos och samverkan mellan berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. I likhet med regeringen anser vi att genomförandet av livsmedelsstrategin måste genomsyra den lokala och regionala nivån. Vi noterar att regeringen har gett i uppdrag och erbjudit aktörer med regionalt utvecklingsansvar att göra insatser för livsmedelsstrategins genomförande på regional nivå. Regeringen vill stärka sambandet mellan regionala insatser för livsmedelskedjan och den nationella livsmedelsstrategin. I uppdraget betonas vikten av samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen har beviljat för ändamålet. Regeringen har även beslutat att fördela inom landsbygdsprogrammets åtgärd Samarbete för att stärka landsbygdens näringsliv och tillväxt i livsmedelskedjan för att stärka sambandet mellan regionala insatser för livsmedelskedjan och den nationella livsmedelsstrategin. Regeringen har även arrangerat en konferens för det regionala arbetet med livsmedelsstrategin där syftet bl.a. varit att skapa en mötesplats för samverkan och erfarenhetsutbyten mellan län och regioner. Sammanfattningsvis anser vi att det regionala arbetet är en förutsättning för en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Det är viktigt att det regionala genomförandet utformas efter varje regions förutsättningar där de regionala skillnaderna tas till vara. Regeringens uppdrag och erbjudande till aktörer med regionalt utvecklingsansvar ger regionerna möjlighet att utforma sina egna handlingsplaner efter sina regionala styrkor och svagheter och betonar vikten av samverkan inom regionerna. Regeringen arbetar även med att skapa tillfällen för erfarenhetsutbyten mellan regioner och län. Mot denna bakgrund tycker vi att det inte finns skäl för att göra något tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Målen för livsmedelsstrategin i myndigheters regleringsbrev, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 29. Den nationella livsmedelsstrategin klubbades för sedan i . återstår ett viktigt arbete med att uppfylla de övergripande målen. Regeringens strategi är tunn när det gäller konkreta steg och åtgärder för att nå de livsmedelspolitiska målen och stärka som matnation. Därför har presenterat över 90 egna förslag för att stärka livsmedelskedjan. Om konkurrenskraften och tillväxten ska öka i hela livsmedelskedjan behöver relevanta myndigheter arbeta för att den övergripande målsättningen med livsmedelsstrategin uppfylls. Det är därför viktigt att livsmedelsstrategins målsättningar finns med i regleringsbreven för centrala myndigheter. De myndigheter som åsyftas är bl.a. , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, och länsstyrelserna. Ängs- och hagmarker, punkt 5 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 77 i denna del. Ett hållbart brukande av skog och mark är avgörande för att bevara den biologiska mångfalden och en förutsättning för att vi ska kunna nå flera av våra nationella miljökvalitetsmål. Många ängs- och hagmarker växer igen, bl.a. på grund av att det finns för få betande djur. Det behövs därför insatser i jordbruket för ökad viltvård och fler betande djur för att hålla hagarna öppna och bevara den biologiska mångfald som finns där. I öppna hagar finns höga biologiska värden som vi är måna om att bevara. Ängs- och hagmarkerna rymmer även viktiga kulturhistoriska värden. Vi ser stora behov av att skapa bättre förutsättningar för lantbrukare att ha betande djur i hagar, vilket i grunden handlar om att stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft. På så sätt kan vi bevara ängs- och hagmarker som vi skapar förutsättningar för en levande landsbygd. Växtbaserade livsmedel m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2757 av (M) och 2017/18:132 av (L) och 2017/18:835 av m.fl. (S). kan bli ett föregångsland vad gäller forskning och produktion av proteiner och växtbaserad mat. Många vill äta bättre för att rädda världen, och det svenska folket äter mer vegetariskt och mindre kött. I handeln ökar den vegetariska maten snabbast. har dock köttkonsumtionen internationellt och i ökat kraftigt det . Även miljö- och klimatkonsekvenserna av denna konsumtion ökar. Förutsättningarna för modern svensk växtbaserad matproduktion är goda. Människor vill ta ansvar och minska sin köttkonsumtion.