bet · H501FiU21 · 2018-06-19 00:00:00 — Detta är enligt vår uppfattning olyckligt, då det undergräver principen om en samlad budgetberedning. Vi inom Alliansen ser regeringens förslag till vårändringsbudget som ett sätt för regeringen att korrigera sin egen budget . Det är en budget som vilar på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Vi står inte bakom den beslutade budgeten och föreslår därför inte heller några ändringar med anledning av regeringens vårändringsbudget. För att förverkliga vår politik behövs en helt annan inriktning, och vi deltar därför inte i beslutet om vårändringsbudget . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget : 1.Riksdagen antar förslaget till lag om uppskovsbelopp vid betydande samhällsförflyttning (avsnitt 2.1 och 4.1). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (avsnitt 2.2 och 5.22). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (avsnitt 2.3 och 5.22). 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 2.4 och 4.1). 5.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 3:1 under utgiftsområde 1 (avsnitt 5.1). 6.Riksdagen godkänner att anslaget 1:18 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ändrar namn till 1:18 Myndigheten för digital förvaltning (avsnitt 5.2). 7.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (avsnitt 5.2). 8.Riksdagen godkänner att regeringen förvärvar samtliga andelar i Fysikhuset Kommanditbolag genom att utnyttja en option (avsnitt 5.2). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att efter förvärvet av andelarna i Fysikhuset Kommanditbolag avyttra andelarna i bolaget och från försäljningsintäkterna avräkna de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning (avsnitt 5.2). 10.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet under utgiftsområde 5 Internationell samverkan (avsnitt 5.5). 11.Riksdagen godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella återuppbyggnads- och (), vilket innebär att –2025 från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska betala in högst 1 till (avsnitt 5.7). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier till Internationella återuppbyggnads- och () som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 3 891 182 (avsnitt 5.7). 13.Riksdagen godkänner att medverkar i kapitalhöjningen i Internationella Finansieringsbolaget (IFC), vilket innebär att –2025 från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ska betala in högst till IFC (avsnitt 5.7). 14.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 2:1 under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (avsnitt 5.13). 15.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 5.15). 16.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 5.15). 17.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 3:11 Regionala etikprövningsnämnder under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 5.15). 18.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:9 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (avsnitt 5.17). 19.Riksdagen godkänner att regeringen förvärvar fastigheten 2:6 i kommun med de ekonomiska åtaganden som följer av förvärvet (avsnitt 5.18). 20.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 5.18). 21.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:16 Klimatinvesteringar under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 5.18). 22.Riksdagen godkänner att anslaget 1:19 Elcykelpremie under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ändrar namn till 1:19 Elfordonspremie (avsnitt 5.18). 23.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:19 Elfordonspremie under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (avsnitt 5.18). 24.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 5.20). 25.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om medlemskap i och att 2018–2028 för anslaget 1:3 under utgiftsområde 22 Kommunikationer besluta om medlemsavgifter på högst (avsnitt 5.20). 26.Riksdagen godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser under utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 5.20). 27.Riksdagen godkänner ändrad beräkning av inkomster (avsnitt 4.3 tabell 4.1). 28.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar nya och ändrade anslag enligt tabell 1.1. 29.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2017/18:4163 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1.1 i motionen. 2.Riksdagen beslutar att bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i regeringens förslag med de ändringar som framgår av tabell 1.2 i motionen. Regeringens och motionärernas förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2018 Utgiftsområde/ Anslag (ramanslag) Beslutad ram/anvisat anslag av ram/ anslag Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Försvar och samhällets krisberedskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –4 908 000 Offentligt biträde i utlänningsärenden Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m fl. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Inspektionen för vård och omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kultur-verksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Allmän miljö- och naturvård Insatser för internationella klimatinvesteringar för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Utveckling av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket –6 340 000 Regeringens lagförslag till ändrade beställningsbemyndiganden Förändring av beställnings- bemyndigande Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden Insatser för internationella klimatinvesteringar Utveckling av statens transportinfrastruktur Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Summa förändring av beställningsbemyndigande Not: De ekonomiska åtagandena medger utgifter t.o.m. angivet slutår. 1 Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2021 till 2019–2023. 2 Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2021 till 2019–2022. 3 Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2020 till 2019–2021. 4 Beställningsbemyndigandets tidsperiod ändras –2021 till 2019–2023. Regeringens förslag till ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Bruttoeffekt av åtgärd på inkomstsidan 1311 Skatt på kapital –1 377 341 Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och anslag 2018 Utgiftsområde/ Anslag (ramanslag) Beslutad ram/anvisat anslag av ram/ anslag Ny ram/ Ny anslags-nivå Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Försvar och samhällets krisberedskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Offentligt biträde i utlänningsärenden Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Inspektionen för vård och omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning inom det statliga personskadeskyddet Ekonomisk trygghet vid ålderdom Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Särskilda insatser inom folkbildningen Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Allmän miljö- och naturvård Insatser för internationella klimatinvesteringar för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Utveckling av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Utskottets förslag till nya ram- och anslagsnivåer avviker från förslagen i den här behandlade propositionen 2017/18:99 Vårändringsbudget som en följd av beslut om proposition 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd. Avvikelserna i utskottets förslag i förhållande till propositionen avser förslaget om nya ramnivåer för utgiftsområdena 8 Migration (+69,), 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (+531,) och 15 Studiestöd (+91 miljoner kr). Under utgiftsområde 8 påverkas också förslaget till nya anslagsnivåer i förhållande till regeringens förslag i propositionen för dels anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader (+4,), dels anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden (+29,). yttrande 2017/18:KU10y yttrande 2017/18:SkU9y yttrande 2017/18:UU5y yttrande 2017/18:UbU9y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande [1] och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen. [2] Se prop. 2013/14:173, bet. 2013/14:KU46, rskr. 2013/14:351 och 2013/14:352. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 i betänkande Vårändringsbudget som vi ska debattera . När vi pratar budget och det slängs siffror åt höger och vänster kan det vara svårt för väljarna att förstå vad som är mycket och vad som är lite och i relation till vad. Ändringsbudgeten är inte avsedd för satsningar i dess rätta bemärkelse, utan den kompletterar den ordinarie budgeten vid behov. Men man kan ändå få en känsla för den politiska inriktningen genom att studera storleken på utgiftsändringarna, det vill säga de tillskott eller nedskärningar som regeringen gör. När vi kollar på denna ändringsbudget kan vi se att de allra flesta utgiftsändringar är under en halv miljard, vilket ju är småsummor i detta sammanhang. Endast en satsning av totalt 20 sticker ut och är . Därmed kan endast denna betraktas som en tydlig prioritering i budgetpolitisk mening. Det är i sig inget ovanligt att man måste öka anslagen till vissa utgiftsområden, för det är det ändringsbudgeten är till för. Men man höjer ändå på ögonbrynen eftersom det finns ett tydligt mönster på ett specifikt utgiftsområde som inte finns på utgiftsområdena sjukvården, skolan och polisen. De 5 miljarder som jag talar om är ett tillskott som regeringen gör till migrationen. Det är givetvis anmärkningsvärt, speciellt mot bakgrund av att Socialdemokraterna vill göra gällande i varje budgetdebatt att nu är det minsann sista gången migrationsutgifterna ökar. Trots det gör de det i budget efter budget, år . Vad är det då som gör att de migrationsrelaterade kostnaderna systematiskt underskattas? Ärligt talat vet jag inte om man inte vill eller kan förstå vilka kostnader migrationen för med sig. Men vad jag vet är att om man inte kan förstå och analysera verkligheten som politiker har man ingen trovärdighet. Det finns mycket att säga om trovärdigheten i att byta uppfattning i en högsta grad ideologisk fråga där man i många, har varit en del av det etablissemang som inte bara förminskat invandringens kostnader utan också helt och hållet förnekat deras existens. Inte heller sättet man gjort det på faller inom ramen för vad som kan betraktas som normalt i en demokrati. Man har misstänkliggjort och förolämpat den tysta majoriteten, som pekat på det som är accepterat som objektiva fakta. Förstå mig rätt, jag är för att man omprövar och ifrågasätter. Det är ju så man utvecklar sin egen politik, och det ska vi fortsätta att göra. Men jag vill särskilt belysa en grundläggande skiljelinje i den här frågan: vill alltid föra en stram invandringspolitik och inte bara när det är valår. I förarbetena till den proposition som antogs av den förra 2014 med ändringar i riksdagsordningen och budgetlagen går att läsa följande: Syftet med förslag till ändringar i budgeten är framför allt att komplettera den av beslutade budgeten med anledning av förändringar som vid beslutstillfället inte var möjliga att förutse. Det är givetvis orimligt att kräva att man förutser utgiftsutvecklingen exakt. Det kommer alltid att diffa några miljoner på vissa utgiftsområden; det är normalt. Men att man får skjuta till flera miljarder utöver ordinarie beslutad budget till ett och samma utgiftsområde år är inte normalt. Det är minst sagt märkligt att regeringen inte lyckas bättre med att förutse konsekvenserna av sin egen politik. Fyra gånger har jag påtalat att invandringens kostnader kraftigt underskattats, och fyra gånger har utgifterna därefter fortsatt att öka. Man talar om tuffare tag i migrationspolitiken. Men det blir bara tal om tuffare tag, varken mer eller mindre. Man säger en sak och gör sedan en annan. Protesterna inifrån det egna partiet mot den tillspetsade socialdemokratiska retoriken är högljudda då samtliga sidoförbund är emot partiets nya linje. Hur ska väljarna förstå vad Socialdemokraterna egentligen vill när de själva inte ens verkar förstå det? Vi hade inte ens hunnit lämna in denna ändringsbudget innan nästa invandringsnota kom - i form av en extra ändringsbudget om för 9 000 afghanska män, för att sätta 9 000 vuxna afghanska män utan skyddsbehov och med oklar identitet i svenska skolor med ungdomar och barn. Detta är de facto socialdemokratisk invandringspolitik. Vad är det som tyder på att detta är sista gången? Om Socialdemokraterna skulle få till vid makten, vad tyder på att vi skulle få en tuffare migrationspolitik och att utgifterna skulle hållas nere? Givet den politik de fört är svaret att ingenting tyder på det, absolut ingenting. Massinvandringen kommer att definiera det arv som denna regering lämnar efter sig, och jag vågar lova följande: Om jag står i denna talarstol igen och olyckan skulle vara framme och samma regering sitter kvar kommer vi att debattera exakt samma sak som vi har gjort varje gång i detta betänkande, nämligen ökade anslag till utgiftsområde 8 Migration. Varje höst lägger regeringen ett förslag på bord om hur statens budget ska utformas och fördelas. Förslaget bygger på de uppgifter som regeringen har strax och förstås på regeringens politiska inriktning. Den ekonomiska politiken föreslogs alltså och beslutades . Det vi nu debatterar är att det har inkommit nya uppgifter med budgetpåverkande effekt. Det är just därför vi har ändringsbudgetar. En av dessa uppgifter är att vi nu har siffror på en skuld som staten har till kommunerna. Skulden omfattar , och den nollas genom denna vårändringsbudget. Det är en ren korrigeringspost, som motsätter sig. Kostnaderna har kommunerna redan haft. Om staten inte återbetalar sin skuld tvingas kommunerna att skära ned. Till de som redan vill skära ned på välfärden i , på kommuner och landsting, lägger de alltså ytterligare 5 miljarder. Det blir 18 miljarder. Det finns fyra andra viktiga insatser i ändringsbudgeten. En är att regeringen satsar mer på polisen. Polisen får ytterligare , framför allt för att förbättra utrustning och skydd. Vidare tillförs äldreomsorgen ytterligare för att ta vara på teknikens möjligheter att förbättra omsorgen och integriteten för de äldre och personalens arbetsmiljö. Vi investerar också i 10 000 fler sommarjobb för unga denna sommar, och får sjukvården 600 miljoner mer för att förbättra tillgänglighet och personalförsörjning. Vi investerar i svensk polis, äldreomsorg, sjukvården och jobb för unga. Det är en politik som stämmer väl in på Socialdemokraternas övergripande prioritering för ett starkare samhälle och ett tryggare . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. vill ge kommunerna betalt i efterhand. Vi anser tvärtemot att man bör kompensera inom befintligt anslag. Det går inte att ha en myndighet som spräcker budget gång på gång och får mer pengar år . Det är ohållbar politik. redogör också för de utgifter som denna ändringsbudget för med sig i form av till invandringen plus att regeringen har lämnat en extra ändringsbudget med till 9 000 vuxna afghanska män utan skyddsbehov och med oklar identitet. Det bli en total på till massinvandring, utöver de redan beslutade rekordstora migrationsanslaget. Jag frågar ledamoten uppriktigt: När är Socialdemokraterna nöjda? När är det nog? Finns det över huvud taget någon gräns för hur mycket skattepengar regeringen kan tänka sig att lägga på invandring? I och med omläggningen av migrationspolitiken sjunker migrationskostnaderna. Vi har dock ett ansvar för att de människor som får stanna i så snabbt som möjligt lär sig svenska och kommer in i vårt samhälle. Därför ökar vi i våra budgetar insatserna för att de ska lära sig språket och etablera sig i samhället. Vi socialdemokrater har en viktig princip: Den som är satt i skuld är inte fri. Därför amorterar vi på statsskulden som vi betalar av de skulder som staten har, i detta fall till kommunerna. Kommunerna står för en mycket stor och viktig del av den svenska välfärden. Men och vill skära ned 13 miljarder på kommunerna och inte betala av statens skuld till kommunerna på 5 miljarder. Det är så här de politiska skiljelinjerna ser ut i detta ärende. Hur kan ni tro att välfärden blir bättre om ni skär ned med 13 miljarder och vägrar betala de 5 miljarder staten är skyldig? Det borde svara på. Vad gäller migrationspolitiken har vi socialdemokrater tydligt sagt att vi ser att den stramare migrationspolitik som gäller kommer att behöva fortsätta att gälla i tills vi kommer överens om ett rimligt, solidariskt system i som innebär att tar sitt ansvar, men inte mer än sitt ansvar, och andra länder gör det de inte har gjort . har att svara på hur 18 miljarder, 13 plus 5, i besparingar på kommunerna ska göra välfärden, skola och äldreomsorg, bättre. Jag tror att ledamoten vet hur man läser en budget, så jag ser utspelet om kommunerna som ett tecken på socialdemokratisk desperation. har samma finansiella sparande i kommunsektorn som regeringen. Vi har kraftigt ökade skatteintäkter på grund av flera tunga skattereformer, och vi har kraftigt minskade utgifter på grund av en ansvarsfull invandringspolitik - till skillnad från Socialdemokraterna. Vi har ett bättre finansiellt sparande i offentlig sektor. Man kan också fundera på detta med alternativkostnad vad gäller migrations- och integrationspolitiken. Det står varje parti fritt att välja vilka grupper man vill prioritera, och det är tydligt vilken grupp Socialdemokraterna prioriterar. Vad skulle hända om vi lade på fattigpensionärerna, sjukvården eller polisen i stället för på massinvandringen? Jag kan berätta för ledamoten vad som skulle hända då. Om vi lade på fattigpensionärerna skulle vi lyfta dem ur fattigdom. Om vi lade 8 miljarder på sjukvården skulle vi ta bort vårdköerna helt. Om vi lade 8 miljarder på polisen hade vi kunnat höja polislönen med mer än . Varför är detta felaktiga prioriteringar? Varför prioriterar ni bort välfärdens hjältar, ? har vi höjt anslagen till kommuner och landsting, de som producerar och betalar för svensk välfärd, med . arbetar 100 000 fler i välfärden. Det gör de för att vi har prioriterat, och prioriterat hårt, just investeringar i välfärden före sänkta skatter. och gör precis tvärtom. De skär ned på välfärden för att prioritera stora skattesänkningar för dem som har goda inkomster. Den som tjänar över 100 000 kan räkna med att få drygt 40 000 i sänkt skatt med politik. Han talar gärna om fattigpensionärerna, men han gynnar sig själv och dem som har goda inkomster. Jag tycker att det hade varit på sin plats att berätta för landets kommuner och därmed också för alla välfärdshjältar som jobbar där varför staten inte ska betala det som staten har blivit skyldig. För mig är det en självklar princip. ser vi till att nolla statens skuld till kommunerna, precis som vi fortsätter att amortera på den svenska statsskulden, som inte har varit så låg . Detta innebär att har en robust ekonomi och kan investera i välfärd och jobb . Detta kommer att vara viktigt, för det blir många fler barn och äldre i framöver. Vi står inför ett demografiskt skifte. Vi ska bygga äldreomsorg, barnomsorg, skolor och vårdcentraler och utbilda och anställa undersköterskor, förskollärare, läkare och sjuksköterskor i dessa verksamheter. Men då ska man ha en stat som ser till att göra sig oskyldig när den har fått en skuld. vet vi alla att denna princip inte gäller för . En tweet med en hashtag utlöste en feministisk tsunamivåg som med brutal styrka svepte över hela världen. Det var en tweet som förvandlades till ett enormt vrål som skapade en jordbävning genom hela patriarkatet. Tusentals kvinnor bröt med gemensam kraft igenom tystnadskulturen.