bet · H501SfU17 · 2018-03-23 00:00:00 — har i sin tillämpning av bestämmelsen ansett att samtliga personer bosatta inom EU/EES och i måste få kännedom om den aktuella vakansen. Migrationsöverdomstolen prövade frågan om utannonsering i målet UM 4647-17. I målet hade arbetsgivaren inte använt sig av Platsbanken/Eures. Domstolen fann att det inte kan krävas att varje tjänst utannonseras genom kanaler som riktar sig till samtliga personer i EU/EES och . Domstolen fann att den databas som använts för utannonsering är en naturlig kanal för rekrytering av den krets av personer som kunde komma i fråga för tjänsten och att annonsen fått tillräcklig spridning, varför rekryteringsförfarandet bedömdes som förenligt med åtaganden. Flera motionsyrkanden behandlar försörjningskravet, dvs. att anställningen måste göra det möjligt för utlänningen att försörja sig. I huvudsak anförs att det tillämpade kravet om i lön bör mjukas upp. Om försörjningskravet sägs i proposition 2007/08:147 (s. 27) att inkomsten inte får vara så låg att den anställde behöver försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för att klara bostad och uppehälle. utgår av den anledningen i sina bedömningar från riksnormen för beräkning av skäliga kostnader för försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen med tillägg av en rimlig schablonkostnad för boende, hushållsel, resor till och från arbetet, hemförsäkring samt avgift till fackförening och a-kassa. kräver att bruttolönen uppgår till . Migrationsöverdomstolen har i målet MIG 2015:11 slagit fast denna princip för bedömningen. Utskottet anser att en tydlig gräns för försörjningskravet ska finnas, eftersom det annars skulle uppstå tillämpningssvårigheter. Utskottet anser även att nuvarande gräns är både logisk och rimlig att ha som utgångspunkt vid bedömningen av en ansökan om arbetstillstånd. Ytterligare ett krav för arbetstillstånd är att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. I flera yrkanden begärs ett tillkännagivande om en uppmjukning av detta krav. I 7 kap. 7 e § UtlL anges att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska återkallas om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda. Bestämmelsen tillämpas även vid förlängning av tillstånd, vilket inneburit att förlängt tillstånd inte beviljats när villkoren under en avslutad tillståndsperiod inte varit uppfyllda. Migrationsöverdomstolen uttalade i ett vägledande avgörande 2015 att det vid prövningen inte ska göras någon bedömning av omständigheterna i det enskilda fallet, och tillämpningen har därför varit strikt. kompletterades dock 7 e § med ett nytt stycke, med innebörden att ett tillstånd inte behöver återkallas om arbetsgivaren har avhjälpt den aktuella bristen utan att har vidtagit någon åtgärd. Regeringen har vidare aviserat ytterligare förslag, och i en promemoria som utarbetats inom föreslås att undantag också ska kunna göras vid ringa fall av brister även då dessa upptäcks av eller efter det att tillståndstiden har löpt ut. En proposition ska enligt plan lämnas till . Migrationsöverdomstolen har i ett vägledande avgörande från (MIG 2017:25) prövat en förlängningsansökan från en person som under en del av en period har haft en lön som understigit kollektivavtalsenlig lön. Domstolen fann vid en helhetshetsbedömning av anställningsvillkoren att personen ändå uppfyllde de grundläggande villkoren för arbetstillstånd under den tidigare tillståndsperioden. I ett annat mål som avgjordes (MIG 2017:24) prövade domstolen frågan om uppehållstillstånd för en person som haft tidsbegränsat uppehållstillstånd för att arbeta och saknat tjänstepensions- och sjukförsäkring under en del av den första tillståndsperioden. Domstolen bedömde vid en helhetsbedömning av anställningsvillkoren under de tidigare tillståndsperioderna att förutsättningarna för uppehållstillstånd var uppfyllda. Utskottet konstaterar således att såväl lagstiftning som praxis har ändrats vad gäller mindre brister i villkoren för arbetstillstånd och att ytterligare lagförslag kan förväntas i närtid. Nuvarande regelverk utgår från att arbetstagaren har endast en anställning. Att ändra på detta skulle enligt utskottet leda till att handläggningen blir mer komplicerad och tar . Ordningen överensstämmer även med att arbetstillstånd beviljas för att lösa en enskild arbetsgivares problem med att rekrytera och att villkoren prövas i förhållande till en viss anställning. En person som har kommit till som asylsökande kan när han eller hon har fått ett slutligt avslag på sin asylansökan beviljas tillstånd för arbete. Ett av de krav som ställs är att personen ska ha en anställning. Utskottet, som anser att ska ha ett generöst system för arbetskraftsinvandring men att systemet ska balanseras mot den reglerade invandringen, ser inte skäl att slopa detta krav eller att förkorta utöver vad som gjordes 2014, då tidsgränsen sänktes från . Ett annat krav som ställs är att ansökan om uppehållstillstånd för arbete ska ha kommit in till senast efter det att beslutet att avslå ansökan om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande har vunnit laga kraft. Utskottets uppfattning är att det är grundläggande för asylprocessen att den har ett tydligt slut. Likaså är det viktigt att lagakraftvunna beslut respekteras. kan det inte betraktas som skäligt att en person som har kommit till och arbetat som hans eller hennes ansökan om asyl handläggs ska tvingas lämna för att ansöka om tillstånd. Den möjlighet som finns att efter lagakraftvunnet asylavslagsbeslut ansöka om tillstånd för arbete utan att behöva lämna landet är enligt utskottet väl avvägd, och tvåveckorsperioden bör inte förlängas. Inte heller i övrigt anser utskottet att möjligheterna till spårbyte bör vidgas. Enligt praxis inom utlänningsrätten består identiteten hos en person av namn, födelsetid och, som huvudregel, medborgarskap. Identiteten i denna mening utgörs av sådana formalia som är nödvändiga för att det allmänna ska kunna kontrollera inresande utlänningar i olika avseenden. Att den formella identiteten är visad är starkt motiverat med hänsyn till syftet att tillgodose betydelsefulla allmänna intressen, som t.ex. säkerhet. Mot dessa intressen kan emellertid stå andra intressen, såsom att tillgodose enskilda familjemedlemmars rätt till återförening och hänsyn till barns bästa, där ett lägre beviskrav i vissa fall gäller. Sådana intressen är också genom internationella åtaganden skyldigt att beakta. Enligt utskottets mening saknas dock skäl att i den nu aktuella situationen ändra grundregeln om styrkt identitet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3181 (M) yrkandena 1–3, 2017/18:1934 (M), 2017/18:2982 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:469 (M) yrkande 1, 2017/18:3165 (M) yrkandena 1–3 och 5, 2017/18:3447 (M) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2017/18:3787 (C) yrkandena 2 och 4, 2017/18:1022 (KD) yrkande 2 samt 2017/18:1671 (MP) yrkandena 3 och 4. Byta arbetsgivare eller yrke När ett arbetstillstånd beviljas kopplas det till ett visst slag av yrke och till en viss arbetsgivare. Detta ligger i linje med att arbetstillstånd beviljas för att avhjälpa en enskild arbetsgivares svårighet att rekrytera samt att det är mot en viss anställning som villkoren för tillståndet prövats. underlättar detta även kontroll och bidrar till att upprätthålla en reglerad invandring. Utskottet ser inte skäl att göra något tillkännagivande om ändring i regelverket i detta avseende och avstyrker därmed motionerna 2017/18:2982 (M) yrkande 3 och 2017/18:2816 (L) yrkande 5. Utskottet konstaterar att det finns en möjlighet för utländska studenter att i anslutning till att studierna avslutats stanna kvar i för att söka arbete eller undersöka förutsättningarna för att bedriva näringsverksamhet här – detta i syfte att öka attraktionskraft. Utskottet ser inte skäl att förlänga till . anger i sin årsredovisning att alla studenter detta år fick sitt beslut om uppehållstillstånd före terminsstart. Vidare anges att åtgärder vidtagits i form av uppföljning av orsaker till kompletteringar av ärenden, utveckling av kommunikationen med lärosätena och riktad information till dessa samt publicering av checklistor för doktorander. En uppföljning av åtgärderna har visat att kompletteringsbehovet i ärendena minskat . Vidare har haft samarbete med utlandsmyndigheterna via löpande möten, vilket lett till att utredningar gjorts , och genom att ta fram gemensamma prognoser, vilket lett till att utlandsmyndigheterna tagit in förstärkningspersonal vid behov. Digitaliseringsgraden för studerandeärenden är hög, vilket bidragit till snabbare hantering. Under högsäsong sjönk den genomsnittliga handläggningstiden 2016 2017. Även handläggningstiden för samtliga studerandeärenden sjönk och fler ärenden avgjordes 2017 jämfört med . När det gäller villkoren för doktorander med utbildningsbidrag konstaterar utskottet att förordningen om utbildningsbidrag för doktorander upphörde att gälla och att sådana utbildningsbidrag därefter inte kan beviljas. Utskottet konstaterar vidare att EU har antagit ett nytt student- och forskardirektiv med regler om inresa och vistelse för bl.a. studenter och forskare från länder utanför EU och att arbete pågår inom för att genomföra detta i svensk rätt. Enligt utskottets mening bör detta arbete avvaktas. har ett generöst system för arbetskraftsinvandring. Utskottet anser inte att systemet behöver kompletteras med ytterligare möjligheter att få visering för att komma till för att söka arbete eller att få uppehållstillstånd i samma syfte. Svenska regler medger vidare att utlänningar kommer till för att etablera företag. Utskottet anser inte att det finns något behov av att ändra dessa regler. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:3181 (M) yrkande 9, 2017/18:3356 (M) yrkandena 8 och 9, 2017/18:3405 (M) yrkande 12, 2017/18:3417 (M) yrkande 5, 2017/18:1253 (M), 2017/18:1265 (M), 2017/18:2282 (M), 2017/18:2484 (M), 2017/18:3166 yrkandena 1 och 2, 2017/18:3684 (C) yrkandena 22–25, 2017/18:3760 (C) yrkande 17, 2017/18:3787 (C) yrkandena 6 och 7, 2017/18:474 (L) yrkande 6, 2017/18:2816 (L) yrkande 7 samt 2017/18:3394 (KD) yrkande 28. En förutsättning för en väl fungerande arbetskraftsinvandring från tredjeländer är att handläggningstider inte är för långa. En arbetsgivare rekryterar när ett behov uppstår och detta behov måste tillgodoses inom en rimlig tid. var den genomsnittliga handläggningstiden för arbetsmarknadsärenden (förstagångsansökningar) hos . Detta är inte rimligt och är till nackdel för den enskilde, för svenska företag och för ekonomin och tillväxten. Handläggningstiderna måste förkortas. Ett sätt att förkorta handläggningstiderna är att utöka möjligheterna till digital hantering. Utskottet föreslår med det anförda att ska göra ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om att förkorta handläggningstiderna och att utöka den digitala hanteringen. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 2017/18:3180 (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2017/18:1030 (KD) yrkande 2. Flera motionsyrkanden tar upp ett krav på att införa en garanti om att en ansökan om arbetstillstånd som är komplett ska avgöras av . Utskottet anser, vilket nämnts tidigare, att arbetskraftsinvandring är av stor betydelse för . Den vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför kunskap och erfarenhet till . Det är ur det perspektivet av vikt att handläggningstiderna för ärenden om arbetstillstånd hålls korta. Utskottet anser emellertid inte att en 30-dagarsgaranti bör införas. verksamhet påverkas av inströmningen av ärenden, som bl.a. beror på omvärldsfaktorer som det är svårt att råda över, och inströmningen påverkar i sin tur handläggningstiderna. Det är i ljuset av detta rimligt att verket självt har möjlighet att styra hur handläggningsresurserna ska användas. Enligt utskottet finns även en risk att en 30-dagarsgaranti påverkar rättssäkerheten. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3180 (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3406 (M) yrkande 4, 2017/18:3417 (M) yrkande 6 samt 2017/18:3394 (KD) yrkande 29. För myndigheter finns en generell plikt att samarbeta och samverka som är förordningsstyrd och som framgår av 6 § myndighetsförordningen (2007:515). I bestämmelsen slås fast att myndigheten dels fortlöpande ska utveckla verksamheten, dels ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Av årsredovisning framgår att verket är medlem i E-sam, som är ett medlemsdrivet program för samverkan mellan 24 myndigheter och Kommuner och Landsting (SKL). Samarbetet i E-sam syftar till att underlätta och påskynda digitaliseringen av det offentliga . Av årsredovisningen framgår även att verket har utvecklat eller förbättrat digitala tjänster för informationsutbyte, bl.a. med . Som nämnts ovan påverkas verksamhet av inströmningen av ärenden, som bl.a. beror på omvärldsfaktorer, och det är därför rimligt att verket självt har möjlighet att styra hur handläggningsresurserna ska användas. Utskottet anser därför att anslag inte ska öronmärkas för handläggning av ansökningar om arbetstillstånd. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:3181 (M) yrkandena 5 och 7 samt 2017/18:3406 (M) yrkande 3. Utskottet anser att det är positivt att arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå, eftersom den fyller viktiga behov på den svenska arbetsmarknaden och bidrar till att stärka ekonomin. Det är därför väsentligt att fortsatt har ett generöst system för arbetskraftsinvandring. Systemet får emellertid inte öppna för olika typer av missbruk, t.ex. i form av dåliga villkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal. Alla former av missbruk måste motverkas. Ett uppdrag bör därför ges till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av bestämmelserna om arbetskraftsinvandring utifrån gällande regelverk. Med det anförda föreslår utskottet att ska göra ett tillkännagivande om att regeringen bör förstärka arbetet mot missbruk av reglerna om arbetskraftsinvandring. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2017/18:3180 (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2017/18:1030 (KD) yrkande 2. Utskottet konstaterar att arbetskraftsinvandringen fortfarande ligger på en hög nivå, och ser positivt på detta. Det förekommer dock problem med oseriösa arbetsgivare och att arbetstillstånd genom vilseledande beviljas personer som inte har rätt till det. Som ett led i arbetet med att motverka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft har EU arbetat fram det s.k. sanktions-direktivet. Direktivet har genomförts i svensk rätt, och regler finns således om straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer utlänningar som saknar rätt att vistas i eller som saknar föreskrivet arbetstillstånd. En arbetsgivare kan i sådana fall straffas med böter eller fängelse i högst . Arbetsgivare kan vidare bli skyldiga att betala en särskild avgift. En arbetsgivare som har haft en utlänning anställd som saknar arbetstillstånd kan även fråntas rätten till offentligt stöd, bidrag och förmåner, och en återbetalningsskyldighet kan inträda. Under vissa omständigheter ska en dömd arbetsgivare uteslutas från offentliga upphandlingar. I samband med att den nuvarande ordningen för arbetskraftsinvandring infördes pekade utskottet särskilt på att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än de som gäller för arbetstagare i (bet. 2008/09:SfU3). Utskottet noterar att bl.a. har särskilda utredningskrav för att bevilja arbetstillstånd till arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet). Vidare har möjlighet till kontroller stärkts genom att verket har rättsligt stöd att göra efterkontroller i arbetstillståndsärenden för att kontrollera bl.a. att arbetstagaren har påbörjat sitt arbete och att de erbjudna anställningsvillkoren följs. Arbetsgivaren ska på begäran av på heder och samvete lämna skriftliga uppgifter om de villkor som gäller för anställningen. Om arbetsgivaren lämnar uppgifter som är oriktiga kan detta få straffrättsliga följder. , i betänkandet SOU 2016:91 Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmarknaden, presenterades ett antal förslag till åtgärder för att stärka arbetskraftsinvandrares ställning på arbetsmarknaden. En proposition med förslag med grund i betänkandet är aviserad . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3181 (M) yrkande 12. I EU:s blåkortsdirektiv fastställs villkoren för inresa och vistelse för högkvalificerad anställning på medlemsstaternas territorium för tredjelandsmedborgare som har EU-blåkort samt deras familjemedlemmar. Direktivet syftar till att locka högkvalificerade arbetstagare till EU. I samband med genomförandet av direktivet uttalade utskottet bl.a. att förutom högskoleutbildning bör även motsvarande relevant yrkeserfarenhet om inom det yrke eller den bransch som anställningen avser kunna ligga till grund för ett EU-blåkort. Vidare såg utskottet positivt på att ett EU-blåkort knyts till en viss anställning och ett visst slag av arbete men att det efter en sammanlagd tillståndstid bara knyts till ett visst slag av arbete – detta eftersom det ansågs eftersträvansvärt att de bestämmelser som infördes med anledning av blåkortsdirektivet i så stor utsträckning som möjligt skulle motsvara den reglering som gäller för annan arbetskraftsinvandring. Utskottet instämde i regeringens bedömning att EU-blåkortsinnehavare bör likabehandlas när det gäller stipendier, studiemedel inkluderat andra bidrag och lån till sekundärutbildning och högre utbildning samt yrkesutbildning och även när det gäller förfaranden för att få en bostad (prop. 2012/13:148, bet. 2012/13:SfU13, rskr. 2012/13:275). Utskottet gör inte nu någon annan bedömning. Vidare konstaterar utskottet att ett arbete pågår inom EU med ett nytt blåkortsdirektiv som ska upphäva och ersätta det nu gällande. Utskottet anser att detta arbete bör avvaktas. Enligt utskottet saknas det skäl för att göra ett tillkännagivande om att ändra utlänningslagstiftningen, och utskottet avstyrker med det anförda motion 2017/18:3890 (SD) yrkandena 34–37. Underlätta arbetskraftsinvandring, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:469 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3306 av (M). behöver fler företag som startar, växer och anställer. Det ställer krav på ett konkurrenskraftigt näringsklimat med god tillgång till kvalificerad arbetskraft. Arbetskraftsinvandring bidrar till att ett land utvecklas och till en växande ekonomi. Förutsättningarna för arbetskraftsinvandring måste förbättras. Det gäller inte minst i yrken där det råder brist på arbetskraft i . Införa behovsprövad arbetskraftsinvandring, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2470 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2017/18:562 av (-). Utöver arbetskraftsinvandring inom ramen för blåkortssystemet kan det under vissa omständigheter finnas behov av temporär förstärkning av arbetskraften. En sådan ytterligare arbetskraftsinvandring bör dock vara behovsbaserad och tydligt rikta in sig på bristyrken, som brist råder. Kompetensbrist och dålig matchning på arbetsmarknaden bör lösas genom att man utbildar och omskolar inhemsk arbetskraft. Det krävs dessutom ett välfungerande kontroll- och sanktionssystem för att undvika missbruk av såväl regelverket som enskilda arbetstagares utsatthet. Arbetskraftsinvandring till EU, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 66 och 2017/18:1030 av (KD) yrkande 5 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 9. Arbetskraftsinvandring är ett sätt att ta sig till lagligt. Det måste bli mycket enklare att under lagliga former ta sig till EU för att arbeta och bidra till den gemensamma välfärden. Regeringen bör verka för att underlätta för tredjelandsmedborgare att komma till EU för att arbeta. Arbetskraftsinvandring till EU, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:1030 av (KD) yrkande 5 och 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 66. EU har en åldrande befolkning i en globaliserad värld. länder måste därför bli bättre på att attrahera både spetskompetens och personer som vill arbeta i mindre kvalificerade yrken. Det måste bli mycket enklare att under lagliga former ta sig till för att arbeta och bidra till vår gemensamma välfärd. Ett nytt europeiskt blåkort och möjligheter till spårbyten för asylsökande som fått avslag är några viktiga förslag som regeringen bör verka för inom EU. Villkor för arbetstillstånd, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3165 av i (M) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2017/18:3447 av (M) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2017/18:469 av (M) yrkande 1, 2017/18:1022 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 4. Ett krav för att få arbetstillstånd i är att den sökande ska kunna försörja sig genom den tjänst som söks. Lönen ska vara högre än . Om lönen, om så även för en enda månad, skulle vara lägre än försörjningskravet kan det leda till utvisning. Försörjningskravet är alltför stelbent utformat och borde ersättas med ett krav på att personen i inte ska behöva försörjningsstöd eller annat stöd för att klara ett skäligt uppehälle genom arbete. Vidare ska villkoren för tjänsten vara kollektivavtalsenliga. Då kollektivavtal inte går att kontrollera på ett säkert sätt bör i stället allmänna riktlinjer för vad som kan anses som marknadsmässiga villkor på svensk arbetsmarknad användas. Det vore också rimligt att lagstiftningen tog fasta på den faktiska lönestatistiken och krävde att den som arbetskraftsinvandrar inte ska tjäna mindre än t.ex. den lägst avlönade decilen. Villkor för arbetstillstånd, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:469 av (M) yrkande 1, 2017/18:1022 av (KD) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2982 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3165 av i (M) yrkandena 2, 3 och 5, 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3447 av (M) yrkandena 1, 2 och 4. Den som har ett arbete i ska kunna få stanna. Det är därför viktigt att det fortsätter att finnas en möjlighet att göra spårbyte från asylinvandring till arbetskraftsinvandring. Möjligheten till spårbyte är för snäv.