bet · H501SfU10 · 2018-02-02 00:00:00 — Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet Utskottet föreslår att ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i utlänningslagen, lagen om särskild utlänningskontroll, studiestödslagen och lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Utskottet föreslår vidare att yrkandena i följdmotionen avslås. Regeringens förslag behandlar genomförandet av ICT-direktivet och innebär att det införs kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning av chefer, specialister och praktikanter från företag etablerade utanför EES-området och . Tillstånden ska betecknas ICT-tillstånd. Regeringen föreslår även att den som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan av EU:s medlemsstater ska få resa in och arbeta i i vid en enhet som tillhör samma företag eller koncern som företaget i den andra medlemsstaten och i ett tredjeland. Vid längre vistelser i ska en ansökan om svenskt ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse göras. Familjemedlemmar till den som har tillstånd för företagsintern förflyttning ska ha rätt till uppehållstillstånd som anknytningspersonen. Vidare föreslår regeringen att de bestämmelser som behövs för att genomföra ICT-direktivet huvudsakligen ska samlas i ett nytt kapitel i utlänningslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (SD). Proposition 2017/18:34 Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning – genomförande av ICT-direktivet. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning 1.Lagförslagen, punkt 1 (SD) 2.Övrigt om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 2. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, 3. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 4. lag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Därmed bifaller proposition 2017/18:34 punkterna 1–4 och avslår motion 2017/18:3925 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Övrigt om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning 2017/18:3925 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (C), (MP), (S), (L), (KD), (S), (S), (S), (SD), (V), (SD) och (M). och rådet antog direktiv /66/EU om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflyttning av personal, det s.k. ICT-direktivet. Direktivet trädde i kraft och skulle ha varit genomfört i medlemsstaterna . har arbetat fram departementspromemorian Genomförande av ICT-direktivet (Ds 2017:3). Propositionen innehåller regeringens överväganden och förslag för att genomföra ICT-direktivet i svensk rätt. Promemorians förslag om att ska få ha direktåtkomst till uppgifter från , och om uppgifterna behövs för handläggning av ansökningar enligt direktivet krävs inte för ett genomförande av direktivet. Denna fråga bereds vidare i . Regeringens förslag har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. En redovisning av följdmotionen och det riksdagsbeslut som föreslås i propositionen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till genomförande av ICT-direktivet och avslår därmed ett yrkande om avslag på propositionen. avslår vidare ett yrkande om bl.a. försörjningskrav för familjemedlemmar och krav på sjukförsäkring. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (SD). ICT-direktivet är ett led i tillskapandet av en EU-gemensam politik för laglig migration i enlighet med kommissionens strategiska plan för laglig migration och Stockholmsprogrammet. Direktivets syfte är att underlätta företagsintern förflyttning av kompetens både till och inom EU för att därigenom stärka EU:s konkurrenskraft och ekonomi. Genom direktivet införs en rättslig ram med bl.a. gemensamma villkor för inresa till EU för företagsinternt förflyttade personer. Direktivet innehåller bestämmelser om bl.a. arbets- och anställningsvillkor och rörlighet mellan medlemsstaterna för förflyttningen, likabehandling samt rättigheter för familjemedlemmar till en person som är föremål för företagsintern förflyttning. Ett ICT-tillstånd är ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd. För att ett ICT-tillstånd ska beviljas ska utlänningen vara anställd av ett företag som är etablerat utanför EES-staterna och och förflyttas till för att tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i ett företag som är en enhet som tillhör samma företag som det utlänningen är anställd av, eller är ett företag inom samma företagskoncern. Utlänningen ska utan uppehåll ha varit anställd i företaget vid tiden för den företagsinterna förflyttningen. Företaget i , som benämns värdföretag, ska vara etablerat här. Efter den företagsinterna förflyttningens slut måste utlänningen kunna överflyttas till en enhet i tredjeland som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern. För att ett ICT-tillstånd ska beviljas krävs vidare att utlänningen har de yrkeskvalifikationer och den erfarenhet som krävs för uppdraget som chef eller specialist eller, när det gäller en praktikant, har en sådan examen från ett universitet eller en högskola som krävs för praktiktjänstgöringen. Det måste i första hand vara upp till arbetsgivaren i tredjelandet att bedöma att den person som han eller hon avser att förflytta har de kvalifikationer och den erfarenhet som krävs för uppdraget i . Det bör inte vid tillståndsprövningen krävas någon mer ingående granskning av yrkeskvalifikationer och erfarenhet än sådana uppgifter som vanligen anges i meritförteckningar som bifogas en ansökan. Om den företagsinterna förflyttningen avser ett reglerat yrke ska behörigheten att utöva yrket i kunna styrkas. Vid en vistelse som kommer att uppgå till högst ska utlänningen visa att han eller hon har en heltäckande sjukförsäkring eller har ansökt om en. Det ligger sedan på sökanden att lämna in de handlingar som styrker att förutsättningarna är uppfyllda. Vad gäller ersättningen så ska den inte vara sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Övriga anställningsvillkor ska inte vara sämre än vad som gäller för arbetstagare som är utstationerade i enligt 4 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig. Grunder för att vägra och återkalla ICT-tillstånd Regeringen föreslår ett antal tvingande grunder för att avslå en ansökan om ICT-tillstånd. Tillstånd ska inte beviljas om – utlänningen under ansökningsförfarandet inte underrättar om förändringar som påverkar villkoren för tillståndet – värdföretaget huvudsakligen har inrättats för att underlätta inresa för personer som är föremål för företagsintern förflyttning – utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa – utlänningen visar upp handlingar som har förvärvats på ett bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. Även fakultativa grunder för avslag föreslås. Ett ICT-tillstånd får inte beviljas om – arbetsgivaren eller värdföretaget har påförts en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd – arbetsgivaren eller värdföretaget har påförts en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift och uppgifterna rör redovisning av arbete – arbetsgivaren eller värdföretaget inte har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter i fråga om social trygghet, skatter, arbetstagarens rättigheter eller arbetsvillkor – arbetsgivarens eller värdföretagets verksamhet håller på att avvecklas eller har avvecklats genom en konkurs eller om arbetsgivaren eller värdföretaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet. Vidare föreslår regeringen grunder för att återkalla ett ICT-tillstånd eller neka förlängning av ett sådant tillstånd. Detta ska ske om – tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt – bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende – utlänningen vistas i av andra skäl än de som tillståndet beviljades för – värdföretaget huvudsakligen har inrättats för att underlätta inresa för personer som är föremål för företagsintern förflyttning – utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Regeringen föreslår även att ett ICT-tillstånd i vissa situationer får återkallas eller förlängning nekas. – förutsättningarna för att bevilja tillståndet inte är uppfyllda – arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd – arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd en sanktion för att ha lämnat oriktiga uppgifter till ledning för en myndighets beslut om skatt eller avgift och uppgifterna rör redovisning av arbete – arbetsgivaren eller värdföretaget inte har uppfyllt sina rättsliga skyldigheter i fråga om social trygghet, skatter, arbetstagarens rättigheter eller arbetsvillkor – arbetsgivarens eller värdföretagets verksamhet håller på att avvecklas eller har avvecklats genom konkurs eller om arbetsgivaren eller värdföretaget inte bedriver någon ekonomisk verksamhet – utlänningen har vistats och arbetat i i strid med bestämmelserna om rörlighet för längre eller kortare vistelse. Rörlighet för kortare och längre vistelse i När det gäller bestämmelser om rörlighet för kortare och längre vistelse i föreslår regeringen att en utlänning som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan medlemsstat för tillståndet, i , får resa in, vistas och arbeta i i ett företag som är etablerat här och är en enhet som tillhör samma företag eller koncern som det i den andra EU-staten. Det gäller dock inte om utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. En vistelse av detta slag ska benämnas rörlighet för kortare vistelse. Rörlighet för längre vistelse i avser en period som är längre än . En sådan vistelse ska vara möjlig för en utlänning som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan medlemsstat och som ska tjänstgöra som chef, specialist eller praktikant i i i samma företag eller ett företag inom samma koncern som det i den andra medlemsstaten. Samma förutsättningar som gäller för ett ICT-tillstånd ska gälla. Det ska dock inte göras någon bedömning av om utlänningen har varit anställd i företaget , om utlänningen har de yrkeskvalifikationer som krävs eller om utlänningen efter förflyttningen kommer att kunna överflyttas till en enhet i ett tredjeland som tillhör samma företag eller ett företag inom samma koncern. Inte heller ska utlänningen omfattas av någon anmälningsskyldighet. Ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska enligt regeringens förslag kunna återkallas och en förlängning av tillståndstiden vägras under samma förutsättningar som gäller för ett ICT-tillstånd. Om en annan medlemsstat har avslagit en ansökan om ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse från en utlänning som har, eller vid tiden för ansökan i den andra medlemsstaten hade, ett ICT-tillstånd utfärdat av och den andra medlemsstaten har ålagt utlänningen och medföljande familjemedlemmar att lämna den medlemsstaten, ska de återtas till . Detsamma ska gälla om en annan EU-stat har motsatt sig att utlänningen vistas i den staten med stöd av ett ICT-tillstånd utfärdat av eller om det svenska ICT-tillståndet har löpt ut eller återkallats. Kravet på visering ska enligt förslaget inte gälla för en utlänning som återtas till . Ansökan om tillstånd och tillståndstider Regeringen föreslår att en utlänning som vill ha ett ICT-tillstånd i ska ha ansökt om och beviljats tillståndet före inresan i EU. Detta gäller dock inte om utlänningen ansöker om förlängning av ett ICT-tillstånd eller om tillstånd för rörlighet för längre vistelse. En ansökan om ICT-tillstånd får prövas i om utlänningen avser att vistas endast i , eller om utlänningen avser att vistas i flera medlemsstater men vistelsen i kommer att vara den längsta. Beslut om ICT-tillstånd och ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska fattas av . Ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får efter ansökan förlängas. Tillståndstiden får inte gälla än uppdragstiden. Den sammanlagda tillståndstiden för ett ICT-tillstånd får inte överstiga för chefer och specialister eller för praktikanter. Ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får inte gälla än det ICT-tillstånd som har beviljats av en annan medlemsstat. Vidare föreslår regeringen att en utlänning som ansöker om ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får arbeta i värdföretaget i ansökan prövas, om giltighetstiden för det ICT-tillstånd som har beviljats av en annan medlemsstat inte har löpt ut och utlänningen har rätt att resa in, vistas och arbeta här enligt reglerna om rörlighet för kortare vistelse. En utlänning som ansöker om en förlängning av ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse får arbeta i värdföretaget i ansökan prövas, om giltighetstiden för tillståndet inte hade löpt ut när ansökan lämnades in. En utlänning som har ansökt om ett ICT-tillstånd eller som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska anmäla förändringar som påverkar villkoren för tillståndet till . Ett värdföretag ska underrätta om förändringar som påverkar villkoren för ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse. Den möjlighet som direktivet ger att hålla värdföretaget ansvarigt för underlåtenhet att uppfylla villkoren för inresa, vistelse och rörlighet bör enligt regeringen inte utnyttjas. Regeringen anger att en utgångspunkt i svensk rätt varit att det är sökanden som ansvarar för att han eller hon har de tillstånd som behövs för att ha rätt att resa in, vistas och arbeta i . Vid genomförandet av ICT-direktivet saknas anledning att välja lösningar som påtagligt avviker från den svenska ordningen. Den möjlighet som är i fråga riktar sig dessutom inte mot arbetsgivaren utan mot värdföretaget, som inte ansvarar för anställningsavtalet gentemot arbetstagaren. Vidare är det enligt regeringen inte lämpligt att ge värdföretaget ett ansvar för underlåtenhet att uppfylla direktivets villkor när det inte är värdföretaget som ska lämna in ansökan. Åtgärder för att förhindra missbruk från företagens sida får därför i stället vidtas på annat sätt. Enligt regeringen borde det inte vara möjligt för medlemsstaterna att bevilja ett uppehålls- och arbetstillstånd enligt de allmänna, nationella reglerna om personen omfattas av ICT-direktivets tillämpningsområde. Regeringen anser däremot att det finns möjlighet att införa regler som tillåter ett byte av ett tillstånd för företagsintern förflyttning till uppehållstillstånd enligt de allmänna, nationella reglerna, detta eftersom direktivets syfte är att fastställa ett regelverk för den tillfälliga migration som företagsintern förflyttning i allmänhet innebär, medan regler om migration i övrigt, t.ex. de svenska reglerna om uppehållstillstånd för arbete, inte faller inom direktivets tillämpningsområde. Om en utlänning efter en period av företagsintern förflyttning får anställning hos en svensk arbetsgivare innebär det enligt regeringen således inte att uppehållstillstånd utfärdas på samma grunder som ICT-tillståndet. Enligt 5 kap. 5 § första stycket utlänningslagen (UtlL) får permanent uppehållstillstånd beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för arbete eller EU-blåkort utfärdat av . Regeringen anser inte att ett permanent uppehållstillstånd baserat på att utlänningen haft bl.a. ett ICT-tillstånd skulle utgöra ett uppehållstillstånd baserat på samma grund som ICT-tillståndet. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att en utlänning som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska kunna ansöka om och beviljas ett nationellt uppehålls- och arbetstillstånd efter inresan i . Ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft ett av utfärdat ICT-tillstånd, ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse, EU-blåkort eller uppehållstillstånd för arbete. I artikel 19.1 i ICT-direktivet anges att rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening (familjeåterföreningsdirektivet), med vissa undantag, ska tillämpas i den första medlemsstaten och i den andra medlemsstaten som tillåter en person som är föremål för företagsintern förflyttning att vistas och arbeta på deras territorium. Regeringen föreslår att familjemedlemmar till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska beviljas uppehållstillstånd i . Uppehållstillståndet ska gälla som anknytningspersonens tillstånd. Uppehållstillstånd för familjemedlemmar ska i vissa fall få vägras, bl.a. om en utlänning medvetet har lämnat oriktiga uppgifter i en ansökan och uppgifterna är av betydelse för att få uppehållstillstånd, utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet eller om det rör sig om skenäktenskap. Regeringen föreslår att en familjemedlem till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska ha ansökt om och beviljats uppehållstillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Detta ska dock inte gälla om ansökan avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som har beviljats på grund av anknytning till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse utfärdat av eller om sökanden har beviljats uppehållstillstånd av en annan medlemsstat på grund av anknytning till en utlänning som har ansökt om eller har ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse i . Om den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse beviljas uppehållstillstånd för arbete och arbetstillstånd i enligt de allmänna reglerna får även hans eller hennes familjemedlemmar ansöka om och beviljas fortsatt uppehållstillstånd under vistelsen här. Ett uppehållstillstånd som har beviljats en familjemedlem ska få återkallas om anknytningen till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse bryts eller ett sådant tillstånd återkallas eller om familjemedlemmen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Regeringen föreslår även att familjemedlemmar som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för längre vistelse ska erbjudas samhällsorientering. Likabehandling under vistelsen i Regeringen föreslår en ändring i studiestödslagen (1999:1395) så att en utlänning som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse i för en period som överstiger , och som kan härleda rättigheter i fråga om familjeförmåner från , ska jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg. Likabehandlingen ska även omfatta familjemedlemmar som har uppehållstillstånd i . Regeringen bedömer att övriga krav i direktivet på likabehandling i fråga om social trygghet tillgodoses genom gällande rätt och inte kräver några författningsändringar. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . I kommittémotion 2017/18:3925 av och (båda SD) begärs avslag på propositionen (yrkande 1). I motionen framhålls att det inte bör åligga eller rådet att styra över svensk migrationspolitik. Det anförs även att propositionen innehåller många och allvarliga brister som kan medföra negativa konsekvenser för svensk ekonomi och landets säkerhet. Det skulle krävas alltför stora förändringar för att kunna bifalla propositionen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning. – det ska ställas krav på att den som ansöker om ICT-tillstånd har en sjukförsäkring; en ansökan om sjukförsäkring ska inte vara tillräckligt – försörjningskravet för den som har ett ICT-tillstånd bör utvidgas till att gälla även familjemedlemmar som kommer till – om arbetsgivaren eller värdföretaget påförts en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd ska ett ICT-tillstånd alltid nekas – ett ICT-tillstånd ska återkallas och en förlängning vägras om förutsättningarna för att bevilja tillstånd inte är uppfyllda – ett ICT-tillstånd ska återkallas för en familjemedlem som utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa – den som har ICT-tillstånd inte ska få rätt till studiebidrag eller extra tillägg. och rådet antog det s.k. ICT-direktivet (2014/66/EU) om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflyttning av personal. Utskottet kan konstatera att direktivet är bindande för . I propositionen lämnar regeringen sitt förslag till hur direktivet ska genomföras i lagstiftningen. För en medlemsstat som inte genomför ett direktiv tillämpas direktivet direkt. Regeringen föreslår att det införs en ordning med kombinerade uppehålls- och arbetstillstånd för företagsintern förflyttning av chefer, specialister och praktikanter från företag som är etablerade utanför EES-området och , ett s.k. ICT-tillstånd. Vidare föreslår regeringen bl.a. att den som har beviljats ett ICT-tillstånd av en annan medlemsstat ska få resa in och arbeta i i vid en enhet som tillhör samma företag eller koncern som det i den andra medlemsstaten och i tredjelandet. Vid längre sådana vistelser i ska en ansökan om ett svenskt ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse göras. Familjemedlemmar till den som har ett ICT-tillstånd eller ett ICT-tillstånd för rörlighet för längre vistelse ska ha rätt till uppehållstillstånd. Utskottet har inget att invända mot att ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd införs enligt regeringens förslag. Utskottet delar också regeringens bedömning att ett flertal av direktivets bestämmelser inte kräver några författningsändringar, huvudsakligen med motiveringen att bestämmelserna tillgodoses genom gällande rätt. Bland annat rör detta krav på att vissa handlingar ska uppvisas och vissa uppgifter lämnas, tillgång till information, utformning av tillstånd, handläggningstid, utformning av beslut samt rätt att överklaga. När det gäller villkoret att sökanden har eller har ansökt om sjukförsäkring delar utskottet regeringens bedömning att det får anses tillräckligt att den person som är föremål för förflyttning har ansökt om sjukförsäkring. Mot bakgrund av de personkategorier och de situationer som reglerna är begränsade till anser även utskottet att detta kan anses tillräckligt. Som regeringen anger kommer vidare en utlänning med en planerad vistelse i under att omfattas av svensk hälso- och sjukvård samt tandvård på samma sätt som andra som är bosatta här. Vad gäller grunder för avslag, återkallelse och nekad förlängning föreslår regeringen att vissa grunder ska vara tvingande medan andra ska vara fakultativa. En av grunderna för avslag som regeringen bedömt som fakultativ är när arbetsgivaren eller värdföretaget har blivit påförd en sanktion för att ha haft en utlänning anställd utan nödvändiga tillstånd. Regeringen baserar sin bedömning på att grunden ska tillämpas om så är lämpligt och att ett beslut att avslå en ansökan ska fattas med beaktande av de särskilda omständigheterna i det enskilda fallet och med respekt för proportionalitetsprincipen. Utskottet delar den bedömningen.