bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Kommittén anser att staten genom länsstyrelserna bör stödja kommuner som vill använda de existerande strandskyddsreglerna för att underlätta en ökad bosättning och etablering av verksamheter i kommunen. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under avsnitten Reformering av strandskyddet, Ändrad tillämpning av riksintressen och Övrigt om samhällsplanering och bostadsbyggande. För landsbygderna finns särskilda regler för byggande i strandnära lägen. Syftet med reglerna är att öka möjligheterna för kommuner att satsa på landsbygdsutveckling i områden som omfattas av strandskydd. Kommunerna kan i sina översiktsplaner eller på annat sätt peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen, s.k. LIS-områden, som kan bidra till utveckling av landsbygden och är av sådant slag och av så begränsad omfattning att strandskyddets syften fortfarande tillgodoses långsiktigt. Som utskottet redogjort för i det föregående visar länsstyrelsernas uppföljning att det finns stora regionala skillnader i tillämpningen av de nya strandskyddsreglerna, och Strandskyddsdelegationen pekar på behovet av en översyn av reglerna bl.a. mot bakgrund av att det går att ifrågasätta om den avsedda differentieringen har fått full effekt. har enligt länsstyrelserna inte blivit den stimulans för landsbygderna som många kommuner hoppades. I direktiven till var det uttalat att kommittén inte skulle utvärdera eller föreslå förändringar av strandskyddslagstiftningen. Utskottet konstaterar att i sitt slutbetänkande anför att den mot bakgrund av länsstyrelsernas utvärdering och Strandskyddsdelegationens slutsatser vill peka på betydelsen av att regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att strandskyddsreglerna ska få avsedd effekt i landsbygderna. Utskottet noterar att regeringen i propositionen inte tar ställning till frågan om att reformera strandskyddet utan enbart hänvisar till en pågående beredningsprocess. Utskottet noterar vidare att miljö- och jordbruksutskottet i sitt yttrande föreslår att den aktuella motionen i avvaktan på resultatet av regeringens beredning lämnas utan åtgärd. Utskottet noterar visserligen att regeringen uppger att det inom pågår en fördjupad analys av bl.a. inom ramen för den fortsatta beredningsprocessen. kan utskottet konstatera att den rapport som överlämnade till regeringen enligt uppdraget innehåller förslag till författningsändringar, och som framgår av det föregående har förslagen inte skickats ut på remiss. Utskottet vill framhålla betydelsen av att landsbygder får möjlighet att utvecklas för att hela ska leva. Ökade möjligheter att bygga i attraktiva strandnära lägen är enligt utskottets uppfattning en viktig åtgärd för att ta till vara landsbygdernas förmåga att utvecklas av egen kraft. Ett reformerat strandskydd menar utskottet skulle förbättra förutsättningarna för boende, jordbruksnäringarnas utveckling, verksamheter i skärgården och annan näringsverksamhet. Utskottet hyser stor tilltro till att det är möjligt att utforma ett mer flexibelt, decentraliserat och ändamålsenligt strandskydd med ökade möjligheter att bygga i attraktiva lägen. Även om tidigare tillkännagivanden om ett reformerat strandskydd står öppna anser utskottet att frågan är så angelägen att det finns anledning att åter, och i kontexten av en sammanhållen landsbygdspolitik, uppmärksamma regeringen på vikten av ett reformerat strandskydd. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att strandskyddet bör förändras och göras mer flexibelt för att underlätta byggande i strandnära lägen, och därmed förbättra förutsättningarna för boende, jordbruksnäringarnas utveckling, verksamheter i skärgården och annan näringsverksamhet. Utskottet konstaterar att det äldsta öppna tillkännagivandet om ett reformerat strandskydd är och vill påminna om att återkommande uttalat att regeringen bör behandla tillkännagivanden skyndsamt (bet. 2016/17:KU21). Utskottet anser därför att regeringen skyndsamt ska återkomma med förslag om ett reformerat strandskydd i enlighet med den riktning som utskottet nu har och som miljö- och jordbruksutskottet har beskrivit. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Ändrad tillämpning av riksintressen I motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) förordas en ändrad tillämpning av riksintressesystemet, i enlighet med förslag. Liksom civilutskottet (yttr. 2017/18:CU6y) välkomnar utskottet regeringens bedömning av att det behövs en återkommande aktualitetsprövning av utpekade riksintressen, detta eftersom avgränsningen och avvägningen mellan riksintressen och andra samhällsintressen påverkar förutsättningarna för boende och företagande i landsbygderna och därmed utvecklingen på landsbygden. Utskottet noterar vidare att regeringen i likhet med anser att regler om riksintressen inte bör kompletteras med en ny kategori av skydd i form av områden av väsentliga allmänna intressen eftersom det skulle kunna riskera att öka otydligheten kring riksintressen och begränsa möjligheten att utveckla landsbygderna. I sitt yttrande framhåller civilutskottet att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheten att tillgodose behov av bostäder. Utskottet delar denna uppfattning men noterar att civilutskottet i närtid avstyrkt liknande förslag med hänvisning till pågående arbete inom . Utskottet konstaterar att detta beredningsarbete fortfarande pågår och finner i likhet med civilutskottet inte någon anledning för att förekomma detta arbete. Därmed avstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övrigt om samhällsplanering och bostadsbyggande I motionerna 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4116 (C) framförs olika förslag för att öka bostadsförsörjningen på landsbygderna. Utskottet vill med anledning av dessa förslag inledningsvis framhålla att det delar uppfattningen att bostadsförsörjningen har en mycket stor betydelse för att landsbygderna ska kunna utvecklas. Bostäder behövs inte minst för att kommunerna ska kunna behålla både unga och nyanlända. Utskottet konstaterar att många landsbygdskommuner har brist på bostäder. Utskottet noterar att regeringens bedömning, som framgår av propositionen, är att det bör övervägas hur de finansiella förutsättningarna för om- och nybyggnad av bostäder kan förbättras. Utskottet noterar även att frågan om finansiering av om- och nybyggnad på landsbygden har utretts av Utredningen om förbättrad bostadsfinansiering, som i sitt slutbetänkande (SOU 2017:108) föreslår flera åtgärder som syftar till att underlätta finansieringen av bostadsbyggande på landsbygden. Bland dessa återfinns förslag om att de statliga kreditgarantierna för lån till bostadsbyggande bör vässas och breddas inom ramen för den nuvarande självförsörjningsprincipen och att statliga marknadskompletterande topplån bör erbjudas där det inte går att få tillräcklig finansiering på den ordinarie kreditmarknaden. Utskottet, som konstaterar att utredningens förslag bereds inom , anser att bör avvakta detta arbete och inte vidta några åtgärder med anledning av de aktuella förslagen om kreditgarantier och landsbygdslån. Utskottet noterar även att finansutskottet och civilutskottet i närtid har avstyrkt förslag om landsbygdslån respektive kreditgarantier med hänvisning till utredningen (bet. 2017/18:FiU22, bet. 2017/18:CU16 och bet. 2016/17:CU14). När det gäller bosparande för unga noterar utskottet att civilutskottet har uttalat att det inte anser att ska vidta några åtgärder med anledning av ett tidigare likalydande förslag (bet. 2016/17:CU14). Utskottet har ingen annan uppfattning. Utskottet noterar även att civilutskottet föreslår att näringsutskottet ska avstyrka det aktuella förslaget i motion 2017/18:4116 (C) om att underlätta byggnation på landsbygden med hänvisning till tidigare beredning. Utskottet har inte heller i denna fråga någon annan uppfattning än civilutskottet. Utskottet noterar vidare att miljö- och jordbruksutskottet framhåller att det finns en rad aspekter kring enskilda avlopp som behöver ses över. Utskottet noterar att miljö- och jordbruksutskottet har avstyrkt liknande förslag med hänvisning till att regeringen har tillsatt en utredning på området och till pågående beredningsarbete inom av en rapport från Havs- och vattenmyndigheten. I likhet med miljö- och jordbruksutskottet anser utskottet att det inte finns skäl för att föregripa detta arbete. Utskottet anser slutligen att inte bör vidta några åtgärder vad gäller strandskyddet med anledning av det som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Utskottet noterar att även miljö- och jordbruksutskottet förordar att dessa motionsyrkanden avstyrks. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Kommersiell service, välfärdstjänster och kultur Utskottets förslag i korthet avslår motioner om mångfald och valfrihet, ombud för statliga bolag, och övrigt om kommersiell service, välfärdstjänster och kultur. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete, insatser och utredningar. Jämför reservation 31 (M, C, L, KD), 32 (M), 33 (C), 34 (V), 35 (M, C, L, KD), 36 (SD), 37 (C) och 38 (KD) samt det särskilda yttrandet (V). Regeringen framhåller betydelsen av att alla får del av offentlig service och grundläggande välfärdstjänster oavsett bostadsort. Det menar man är en förutsättning för att människor ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet. Vidare betonas vikten av en god tillgång till kommersiell service och kultur. Av propositionen framgår att servicefrågorna mot bakgrund av att de utretts (SOU 2015:35) inte ingick i direktiven till men att kommittén ändå valde att lämna tre förslag på området, vilka kommenteras i propositionen. Det första förslaget var att rätten till ett betalkonto med grundläggande funktioner skulle utökas till att även omfatta företag och föreningar. Regeringen påminner om att den hanterat frågan om rätten till ett betalkonto med grundläggande funktioner i en tidigare proposition (prop. 2016/17:129). Av den propositionen framgår att skyldigheten att tillhandahålla ett betalkonto med grundläggande funktioner inte bör omfatta företag och föreningar. andra förslag på området var att regeringen skulle avvisa förslag om en övergång till tvådagars bastjänst för befordran. Regeringen anför att den för att säkerställa en långsiktigt hållbar postservice med hög kvalitet i alla delar av landet beslutade om att övernattbefordran ska ersättas med en tvådagars bastjänst för brevfordran, där av breven ska ha delats ut senast den andra arbetsdagen räknat från inlämningsdagen. Regeringen menar att beslutet leder till en bättre precision i leveranstidpunkt. Det tredje och sista förslaget gäller serviceperspektivet i den kommunala översiktsplaneringen och har berörts i avsnittet om samhällsplanering och bostadsbyggande. Regeringen anser att det finns behov av ett välfungerande system för utjämning för att kommuner och landsting ska kunna uppfylla sina åtaganden gentemot medborgarna och påminner om att den tillsatte en utredning med uppdrag att göra en översyn av nuvarande system (dir. 2016:91). Regeringen anför att de frågeställningar som lyfter fram i sitt förslag om en översyn av kostnadsutjämningssystemet hanteras av utredningen. slutbetänkande ska presenteras . Regeringen framhåller vidare att den har inlett ett arbete för att uppnå en mer strategisk och ändamålsenlig användning av de riktade bidragen till kommuner och landsting. Regeringen påminner vidare om att den har tillsatt en parlamentarisk kommitté i syfte att utreda förutsättningarna för en stärkt kapacitet i kommunerna för att möta samhällsutvecklingen, den s.k. (dir. 2017:13). Utredningen ska bl.a. analysera i vilken utsträckning samverkan, kommunsammanslagningar, förändrade uppgifter, en asymmetrisk ansvarsfördelning och andra tänkbara åtgärder kan bidra till att stärka deras förmåga att möta samhällsutvecklingen. Kommittén överlämnade ett delbetänkande (SOU 2017:77) i vilket det bl.a. föreslås att det införs en generell möjlighet till avtalssamverkan i kommunallagen. Regeringen uppger att delbetänkandet har remitterats och bereds inom . När det gäller kultur i landsbygder anser regeringen att tillgången till kultur bör vara god i hela landet, och skillnaderna över landet bör därför minska. När det gäller förslag om att () ska ges i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att bidra till att göra kulturen tillgänglig i landsbygder samt att Myndigheten för kulturanalys (Kulturanalys) ska ges i uppdrag att analysera tillgänglighet och deltagande i kulturaktiviteter i landsbygder anför regeringen följande. har myndigheter och institutioner som tilldelas statligt stöd under i uppdrag att i samverkan med andra aktörer verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet. , , och har också på regeringens uppdrag utarbetat strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen konstaterar att det saknas en samlad bild över kulturens tillgänglighet i landsbygderna och regeringen avser därför att ge relevanta myndigheter i uppdrag att analysera tillgänglighet och deltagande i olika kulturverksamheter i landsbygder. I uppdraget bör ingå att se över möjligheter till förtydligande uppföljning av hur de statliga medlen når landsbygder i hela . Regeringen menar vidare att ytterligare insatser behövs för att tillgängliggöra mer kultur för fler på landsbygden och anför att den har avsatt särskilda medel för tidsbegränsade pilotprojekt inom kulturområdet. Medlen ska hanteras inom kultursamverkansmodellen som syftar till att öka samverkan mellan staten, landstingen, kommunerna, civilsamhället och de professionella kulturskaparna och främst riktas till verksamheter i de mest glesbefolkade områdena. I kommittémotion 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att värna och utveckla valfrihet och en mångfald av aktörer inom välfärdssektorn för att stärka den offentliga servicen på landsbygden. Motionärerna framhåller att detta bl.a. skapar möjligheter när kommunens byskola eller regionens vårdcentral hotas av nedläggning eller har lagts ned. Vidare föreslås i yrkande 3 ett tillkännagivande om att ge i uppgift att stärka de nationella institutionernas arbete över hela . Motionärerna konstaterar att viktiga kulturinstitutioner som t.ex. statliga museer betalas av invånare i hela landet, och bör därför få i uppdrag att utreda hur dessa institutioners verksamhet bättre ska kunna nå ut över hela landet. I kommittémotion 2017/18:3409 framhåller m.fl. (M) lanthandlarnas betydelse och betonar vikten av att dessa kan erbjuda flera typer av service för att klara sig ekonomiskt, t.ex. genom att vara ombud för post, apotek och spel. I motionen föreslås därför ett tillkännagivande om att det ska bli enklare för lanthandlare att bli ombud för statliga bolag (yrkande 9). Motionärerna anser att statliga bolag som t.ex. , , AB och bör få tydliga uppdrag att genomlysa sina villkor för att identifiera och ändra villkor som är onödigt försvårande. I motion 2017/18:1299 av (M) efterfrågas genom ett förslag till tillkännagivande en översyn av hur informationen om och koordineringen av landsbygdsstöd kan förbättras. Motionären framhåller betydelsen av landsbygdsstöd för att underlätta kommersiell service men konstaterar att många företagare inte känner till att dessa stöd finns eller saknar kunskap om hur man ska söka dem. I motion 2017/18:2934 av m.fl. (M) yrkande 1 konstateras att många bensinmackar har försvunnit på landsbygden , vilket får till följd att även annan service som post, apoteksservice samt spel- och systembolagsombud försvinner. påtalas att det fortfarande finns entreprenörer runt om i landet som satsar på att driva vidare lanthandeln, starta en bymack eller liknande. Ett problem är dock, enligt motionärererna, att många inte känner till att det finns stöd för kommersiell service på landsbygden eller hur man söker dem. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att det ska göras en översyn av hur man kan förbättra informationen och koordineringen av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om en likvärdig tillgång till kommersiell service. Motionärerna anser att principen för företagsverksamhet bör vara att den ska bära sig själv, men menar att regeringen bör se över möjligheten till ett utökat stöd för samhällsviktig verksamhet på landsbygden. Vidare förordas tillkännagivanden om säkerställd kontanttillgång och betalservice i hela landet (yrkande 19) och tillgång till sjukvård i hela landet (yrkande 21). I kommittémotion 2017/18:3896 av och (båda SD) yrkande 8 konstateras att många lanthandlare har varit tvungna att stänga sin verksamhet. Motionärerna anser därför att möjligheten till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare utanför kommunernas centralorter bör utredas och förordar ett tillkännagivande med den inriktningen. Stödet ska enligt vad som anförs i motionen betalas ut för de servicetjänster som många handlare måste erbjuda för att överleva. För att människor ska kunna bo och verka på landsbygden krävs det enligt vad som anförs i motion 2017/18:2118 av (MP) en god service. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör intensifiera sitt arbete för att ta fram en strategi som garanterar basservice på landsbygden. Basservicen ska garantera att det i alla landets kommuner finns tillgång till godtagbar äldrevård, barnavård, apotek, polis, skola, räddningstjänst, infrastruktur m.m. även om servicegraden kan variera beroende på kommunens invånarantal och areal. I kommittémotion 2017/18:4116 föreslår m.fl. (C) flera åtgärder med syfte att skapa en jämlik och tillgänglig vård i hela landet. Motionärerna pekar på att i sitt förslag med anledning av vårpropositionen 2018 förordar till att öka tillgängligheten i vården. Därutöver föreslås att vårdbiträden inom sjukvården ska återinföras, vilket skulle innebära att fler människor kan hitta sitt första arbete inom vårdsektorn och att såväl undersköterskor som sjuksköterskor får avlastning i sitt jobb (yrkande 18). Vidare anförs att primärvården ska kunna bestå av både större vårdcentraler och mindre mottagningar med bara en läkare och en sjuksköterska. På så sätt kan det enligt motionärerna bli möjligt för en läkare utan eget kapital att starta egen mottagning med ett mer begränsat åtagande, medan övrig primärvård kan erbjudas på annat sätt. En sådan förändring skulle också öka förutsättningarna för att bedriva vård även i mer glest befolkade delar av landet (yrkande 19). Därtill föreslås ett tillkännagivande om kontanthantering (yrkande 12) utan vidare motivering. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att utreda hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga tjänster. I en sådan utredning är det enligt vad motionärerna anför viktigt att de lokala förutsättningarna beaktas. I motion 2017/18:1208 av och (båda C) föreslås att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att utveckla en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Motionärerna framhåller att tillgången till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka på en ort, och de konstaterar att de brister som förekommer inte är långsiktigt hållbara. Det är därför rimligt att det inrättas en servicegaranti där det tydliggörs en lägstanivå för tillgången på samhällsfunktioner och tjänster som man som medborgare i har rätt till, oavsett var i landet man bor. Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen och landsbygdens tillväxt sägs det i motion 2017/18:1866 av och i (båda C). Motionärerna föreslår mot den bakgrunden ett tillkännagivande om att regeringen bör skapa effektivare incitament för ökad kommersiell service i hela landet (yrkande 2). Detta menar man kan göras genom att regeringens satsningar på tillgänglighet fortsätter och förfinas så att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner finns kvar och kan vara ombud för olika tjänster. I motion 2017/18:3482 av Per Åsling och (båda C) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att tillsätta en utredning som ska se över förutsättningarna att inrätta en servicegaranti i hela landet som ger varje medborgare i fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. I kommittémotion 2017/18:2941 av m.fl. (V) framhålls betydelsen av starka lanthandlare för bra lokal service. Motionärerna konstaterar att regeringen har träffat en överenskommelse med om åtgärder för att säkerställa kommersiell service men menar att ytterligare åtgärder kan genomföras för att underlätta för lanthandlare och andra aktörer för att förbättra servicen på landsbygden. Motionärerna föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge i uppdrag åt de statliga bolagen , , och AB att återkomma med ett förslag på höjd ersättning för de lokala ombuden (yrkande 6). Vidare bör de fyra statliga bolagen med ombudstjänster samordna sig i en paketlösning så att lanthandlare enklare kan ta del av bolagens utbud (yrkande 7). I kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 10 förordas ett tillkännagivande om att förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att nå god offentlig service. Motionärerna föreslår att det ska göras en översyn av regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig, finansiell och kommersiell service i hela landet. I kommittémotion 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 3 efterfrågas en översyn av regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen. Även i motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 15 förordas ett tillkännagivande om att regelverken ses över för att förbättra samverkan mellan offentliga aktörer och marknadsaktörer för att nå god både offentlig och kommersiell service. I sitt yttrande (prot. 2017/18:26) påminner kulturutskottet inledningsvis om att alla enligt de kulturpolitiska mål som fastställt ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. understryker vikten av att det finns möjlighet att utöva och uppleva kultur oberoende av var i landet man bor och att detta bör främjas. framhåller att myndigheter och institutioner inom ansvarsområde har i uppdrag att i samverkan med andra aktörer verka för att kulturen ska komma fler till del i hela landet och lyfter även fram den betydelse som kultursamverkansmodellen har haft för att föra kulturen närmare medborgarna. anser vidare att det är angeläget att kulturen blir mer tillgänglig och att skillnaderna i tillgång till kultur beroende på var man bor minskar. konstaterar kulturutskottet att det inte finns någon samlad bild över kulturens tillgänglighet i landsbygder och välkomnar att regeringen avser att ge relevanta myndigheter i uppdrag att analysera tillgänglighet och deltagande i olika kulturverksamheter i landsbygderna. delar regeringens bedömning att det i uppdraget bör ingå att se över möjligheterna att förtydliga uppföljningen av hur de statliga medlen når landsbygder i hela . understryker också betydelsen av civilsamhällets engagemang och de insatser som görs av ideella krafter för att upprätthålla kulturmiljöer och kulturarv runt om i landet.