bet · H501MJU9 · 2018-03-02 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 om bl.a. naturreservat och nationalparker, skydd av områden, strandskydd och landsbygdsutveckling i strandnära lägen (), skötsel och finansiering av leder, terrängkörning samt allemansrätt. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns åtta reservationer (SD, C, V, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Landsbygdsutveckling i strandnära lägen m.m. Skötsel och finansiering av leder Motioner som bereds förenklat 1.Naturreservat m.m., punkt 1 (L) 2.Dynamiskt naturskydd, punkt 2 (C) 3.Skydd av områden, punkt 3 (C, L) 4.Skydd av områden, punkt 3 (V) 5.Landsbygdsutveckling i strandnära lägen, punkt 4 (C) 6.Landsbygdsutveckling i strandnära lägen, punkt 4 (KD) 7.Skötsel och finansiering av leder, punkt 6 (L) 8.Terrängkörning, punkt 7 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 8 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 8 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 21. Reservation 1 (L) 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 76. Reservation 2 (C) 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:1801 av (S), 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 3 (C, L) Reservation 4 (V) Landsbygdsutveckling i strandnära lägen 2017/18:870 av m.fl. (S), 2017/18:1854 av m.fl. (S), 2017/18:2431 av och (båda C) i denna del, 2017/18:2537 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3400 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del. Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Tillämpning och tolkning av strandskyddsreglerna 2017/18:732 av (M) yrkande 1. Skötsel och finansiering av leder 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 25. Reservation 7 (L) 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 8 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (S), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 72 motionsyrkanden om naturvård och områdesskydd från den allmänna motionstiden /18. Motionerna tar bl.a. upp frågor om naturreservat och nationalparker, skydd av områden, strandskydd och landsbygdsutveckling i strandnära lägen (), skötsel och finansiering av leder, terrängkörning samt allemansrätt. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till gjorda satsningar, pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. Betänkandet innehåller åtta reservationer (SD, C, V, L, KD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hur den mest värdefulla naturen bör skyddas. Jämför reservation 1 (L). I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 21 framhålls vikten av att skydda den mest värdefulla naturen, bl.a. genom naturreservat och nationalparker. Enligt motionärerna ska fjäll-, skogs- och kustområden samt sjöar och vattendrag med höga naturvärden ha ett starkt skydd. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen har gjort stora satsningar för skydd och skötsel av värdefull natur. Regeringen har höjt anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:14 Skydd av värdefull natur från ca till ca . Exempelvis ökade antalet beslut om naturreservat från 154 stycken 2015 till 271 , och arealen ökade till (s. 19). När det gäller anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur omfattade detta 2016. omfattade anslaget , vilket innebär att anslaget hade ökat med . ansvarar för anslaget, och fördelade myndigheten till länsstyrelserna för skötsel av skyddade områden, framför allt nationalparker och naturreservat (s. 81). Enligt budgetpropositionen omfattade anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur 2016, vilket innebar en ökning med jämfört med . Av anslaget har (av anslaget) använts som ersättningar till markägare för värdefulla områden som har skyddats som framför allt naturreservat. har totalt 637 beslut fattats eller avtal ingåtts med markägare om markersättning som omfattar landareal. var motsvarande siffror 562 ärenden och , och var det 542 ärenden och . som ansvarar för anslaget har därutöver fördelat till länsstyrelserna för att slutföra reservatsbeslut. Det har resulterat i att antalet beslut om bildande av nya och revidering av befintliga naturreservat har ökat från 154 till 271 stycken (s. 82). biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). föreslog regeringen för att ska inrättas i (se prop. 2017/18:87). Propositionen behandlas av utskottet i betänkande 2017/18:MJU14 Åsnens nationalpark. Av regleringsbrevet för avseende framgår de närmare villkoren för hur verket får använda anslagen. När det gäller anslaget 1:3 anslagspost 2 Kostnader för skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. får anslagsposten användas bl.a. för kostnader samt visst arbete vid länsstyrelserna som avser skötsel, fastighetsförvaltning, byggnadsinvesteringar samt uppföljning och övervakning av nationalparker och naturreservat (regleringsbrevet s. 12). Såvitt avser anslaget 1:14 anslagspost 1 Skydd av värdefull natur får anslagsposten bl.a. användas för kostnader som avser förvärv och avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden och för statsbidrag till kommuner för skydd av värdefulla naturområden. får vidare användas för kostnader som avser värdering, förhandling och förrättning efter prövning i varje enskilt fall i samband med skydd av värdefulla naturområden enligt , kostnader för arbete, utredningar och inventeringar som ger underlag för detta skydd samt sådana övriga kostnader och kostnader vid länsstyrelserna som hör samman med skydd av värdefulla naturområden. Av anslaget får högst användas för bidrag till länsstyrelserna för en tillfällig insats för att slutföra ärenden och fatta beslut om naturreservat i syfte att minska länsstyrelsernas ärendebalanser vad avser skydd av värdefulla naturområden, särskilt för de ärenden där markersättningen är helt löst (regleringsbrevet s. 18). Som framgår av redovisningen ovan har det gjorts många satsningar på åtgärder för och skydd av värdefull natur. För att detta viktiga arbete ska kunna fortsätta kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:14 Skydd av värdefull natur har förstärkts genom det beslut som fattade om fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 . Utskottet välkomnar också att regeringen, som en del i satsningen på skydd av värdefull natur, har föreslagit att det inrättas en ny nationalpark. Förslaget är under behandling i utskottet. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2017/18:2820 (L) yrkande 21 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att naturskyddet ska vara mer dynamiskt. Jämför reservation 2 (C). I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 76 efterfrågas ett säkerställande av ett dynamiskt naturskydd där tidigare beslut kan utvärderas och vid behov omprövas eller förändras för att se till att besluten även fortsättningsvis på ett effektivt sätt bidrar till att skydda värdefulla miljöer och ekosystem. Naturen, liksom hoten mot den och skyddsbehovet av den, utvecklas och förändras, och det är därför viktigt att naturskyddet är dynamiskt och inte statiskt. Enligt motionärerna bör man överväga en översyn av regelverket för att det ska ge bättre förutsättningar för ett mer dynamiskt naturskydd. När det gäller frågan om att inrätta naturreservat framgår det av 7 kap. 4 § att en länsstyrelse eller en kommun får förklara ett mark- eller vattenområde som naturreservat i syfte att – bevara biologisk mångfald – vårda och bevara värdefulla naturmiljöer – tillgodose behov av områden för friluftslivet – skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer – skydda, återställa eller nyskapa livsmiljöer för skyddsvärda arter. Innan kommunen fattar ett beslut om att inrätta ett naturreservat måste kommunen samråda med (25 § förordningen [1998:1252] om områdesskydd enligt m.m.). Enligt 7 kap. 5 § första stycket ska också skälen för beslutet om att bilda ett naturreservat anges. Om det finns synnerliga skäl får kommunen helt eller delvis upphäva ett beslut om att inrätta ett naturreservat som den har fattat (7 kap. 7 § första stycket ). Det kan enligt motiven röra sig om synnerliga skäl om en väsentlig ändring skett av området eller om en detaljplan eller områdesbestämmelser väsentligt ändrat förutsättningarna för områdesskyddet (prop. 1997/98:45 del II s. 75). Ett kommunalt beslut om att bilda, ändra eller upphäva ett naturreservat kan enligt 19 kap. 1 § andra stycket överklagas till . I varje beslut om naturreservat ska det finnas tydlig information om hur och till vilken instans det får överklagas. Enligt 7 kap. 7 § andra stycket får eller kommunen meddela dispens från föreskrifter som den har meddelat för ett naturreservat, om det finns särskilda skäl. Bestämmelsen i andra stycket ska, liksom den i första stycket, endast tillämpas restriktivt (undantagen kan dock här bli fler eftersom det enligt andra stycket – till skillnad från enligt första stycket – inte krävs synnerliga utan endast särskilda skäl). Vid prövningen ska det liksom annars göras en avvägning mellan miljöintresset och motstående intressen, framför allt markägarintresset men även lokalbefolkningens och besökande i reservatets intressen (jfr MÖD 2009:1 där dispens gavs för myggbekämpning i ett naturreservat i Nedre av sådana skäl). Av 7 kap. 7 § tredje stycket följer att beslut om upphävande eller dispens får meddelas endast om intrånget i naturvärdet kompenseras i skälig utsträckning på naturreservatet eller på något annat område. Kompensationen ska, som framgår av bestämmelsens formulering, ske genom faktiska åtgärder för miljön och inte genom ekonomisk ersättning. Kompensation ska ske i ”skälig utsträckning”, vilket synes innebära att förlorade naturvärden inte alltid behöver gottgöras helt och hållet. Beträffande kompensationens storlek sägs i motiven bara att den bör bestämmas på ett sätt som rimligen kan anses motsvara intrånget (prop. 1997/98:45 del II s. 77). Vad som närmare bestämt motsvarar den förlust i naturvärde som upphävandet eller dispensen innebär är dock svårt att avgöra, och det saknas domstolsavgöranden i frågan. Sannolikt får man kräva att kompensationsåtgärderna väsentligen är genomförda redan vid beslutet om upphävande eller dispens (jfr MÖD 2006:44). publicerade två vägledningar om hur man kan hantera frågor om dispens eller tillstånd, utvidgning, ändring eller upphävande av gällande beslut om naturreservat. Vägledningarna kommer att utvecklas i takt med att rättspraxis växer fram genom vägledande rättsfall. Avsikten med att inrätta ett område med visst naturskydd är att beslutet ska bestå. Som framgår av redovisningen ovan kan dock t.ex. ett beslut om att inrätta ett naturreservat helt eller delvis upphävas om de förutsättningar som rådde då beslutet fattades väsentligen har förändrats. Utskottet utgår från att berörda beslutsinstanser, om behovet uppkommer, ser över de beslut som har fattats och omprövar dessa. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att ta initiativ till någon sådan översyn eller förändring av regelverket som efterfrågas i motionen. Utskottet avstyrker därför motion 2017/18:3686 (C) yrkande 76. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hur områden ytterligare bör skyddas. Jämför reservation 3 (C, L) och 4 (V). I kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 12 anför motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på en långsiktig strategi för och målsättning om att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer till . På liknande sätt begärs i motion 2017/18:1801 av (S) att regeringen ska anta ett nytt ambitiöst mål för marint skydd som följer de åtaganden som har gjort i Nagoyaöverenskommelsen och i konventionen för biologisk mångfald. I kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 35 anför motionärerna att skyddet av reservat bör utökas genom ett underifrånperspektiv. Även detta yrkande berör åtaganden enligt Nagoyaöverenskommelsen, och för att nå de internationellt satta målen för biologisk mångfald vill motionärerna se en ökning av antalet reservat eller andra typer av ekomarint skydd. Enligt motionen är det viktigt att ett sådant arbete genomförs i samverkan med mark- och fiskevattenägare, fiskerinäringen, länsstyrelser, forskningsvärlden och kommuner. På liknande sätt efterfrågas i kommittémotion 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 3 att hänsyn tas till havet och dess ekosystem, att de värdefullaste delarna skyddas som reservat och att olika intressen noggrant vägs mot varandra. behandling och kompletterande uppgifter Frågan om skydd av områden behandlades i miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU9 Naturvård och områdesskydd. Utskottet anförde då bl.a. följande: Som framgår av redovisningen ovan har uppnått arealmålet om 10 procents marint skydd. Därutöver pågår arbete för att kunna uppnå etappmålet, inte enbart i kvantitativt utan även i kvalitativt hänseende. För att detta angelägna arbete ska kunna fortsätta kan utskottet konstatera att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö har förstärkts genom det beslut som fattade om fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) anför regeringen att Havs- och vattenmyndigheten har gjort en handlingsplan för marint områdesskydd kopplat till etappmålet Skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Enligt handlingsplanen behöver skyddet vara av havet per havsområde (, Egentliga och ) för att bidra till att uppfylla mål om ekologisk representativitet. Regeringen anför vidare att arealmålet om uppnåddes nationellt genom att fyra nya skyddade områden utsågs och att den totala arealen nu uppgår till , vilket är en fördubbling av arealen marint skyddade områden . Enligt regeringen kvarstår det dock fortfarande arbete för att nå målets delar om ett ekologiskt, representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Regeringen konstaterar vidare att det av handlingsplanen framgår att det saknas kunskap för att kunna bedöma dessa faktorer (s. 71). I budgetpropositionen gör regeringen följande analys och drar följande slutsatser när det gäller arbetet med skydd av områden (s. 73): Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen i miljön är positiv eller negativ. Det tar ofta från det att en åtgärd vidtas till det effekten i miljön kan mätas. Därför går det ännu inte att se den fullständiga effekten som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöverskridande och åtgärder behövs därför på EU, internationell, nationell, regional och lokal nivå. Användandet av havens resurser genom näringsverksamhet, rekreation eller annat nyttjande bör ske på ett långsiktigt hållbart sätt som inte hotar havens biologiska mångfald eller andra natur- och kulturmiljövärden. Fokus för det fortsatta havsmiljöarbetet behöver vara på att genomföra och följa upp förbättringsåtgärder. Dessutom behöver fortsätta arbeta för ett ambitiöst miljöarbete inom EU och inom de regionala havsmiljökonventionerna Ospar och Helcom. Skyddade områden är ett viktigt verktyg för att säkerställa bevarande av den biologiska mångfalden i kust och hav. När det gäller skydd av områden bedömer regeringen att områdesskyddet behöver stärkas för att säkerställa ett ekologisk representativt sammanhängande och funktionellt nätverk. saknas kunskap för att kunna bedöma huruvida skyddade områden uppfyller dessa kriterier. Detta är nödvändigt för att uppnå etappmålet för skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Arbetet måste ses som en integrerad del av kust- och havsförvaltning.[...] En marin fysisk planering som säkerställer att ekosystemet inte blir påverkade så att det inte kan producera de ekosystemtjänster som är nödvändiga för samhället är en viktig grund för att nå miljökvalitetsmålet. Havsplaneringen kan bidra till uppfyllandet av miljökvalitetsmålet genom att vara en arena för tvärsektoriell diskussion om hur vi använder havet och vilken samlad påverkan olika verksamheter får på naturvärden. När det gäller anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö framgår av budgetpropositionen att regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare bl.a. för att öka takten i att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Satsningen innefattar framför allt ökade medel för bl.a. stärkt marint områdesskydd. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget ökas med , med och därefter med (s. 136). När det gäller anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten gör regeringen övervägandet att för att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna genomföra de föreslagna satsningarna på åtgärder för havs- och vattenmiljö för ett renare hav bör anslaget ökas med 2018. ska anslaget enligt beräkningarna ökas med och med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten . beräknas anslaget till respektive (s. 136 och s. 142). biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Av Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev för framgår, avseende mål och återrapporteringskrav, att myndigheten ska redovisa hur myndigheten arbetar med skydd av områden och marin biologisk mångfald inom det globala och regionala havsmiljöarbetet. Arbetet inom FN:s förhandlingar om ett genomförandeavtal för skydd av biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion, konventionen för skydd av biologisk mångfald (CBD), Ospar, Helcom samt ska särskilt uppmärksammas (regleringsbrevet s. 1). I regleringsbrevet (s. 3) ges Havs- och vattenmyndigheten också dessa tre uppdrag: Havs- och vattenmyndigheten ska identifiera områden som kan utgöra skyddade områden med ett starkt skydd utan lokal mänsklig påverkan samt ta fram förslag till process för det fortsatta arbetet med sådana områden. Handlingsplanen för marint områdesskydd samt regeringsuppdrag om bevarande vad avser fiske i skyddade områden (dnr M2017/02522/Nm) ska beaktas i arbetet. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Havs- och vattenmyndigheten ska redovisa arbetet med att stärka det områdesskyddet, bland annat med utgångspunkt i handlingsplanen för marint områdesskydd som myndigheten redovisade 2016 (dnr M2016/00164/Nm). Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Havs- och vattenmyndigheten ska föreslå nödvändiga kompletteringar och justeringar i nätverket av Helcom och Ospar (MPAs). Arbetet ska fokusera på områden som är helt eller delvis skyddade. Förslagen ska vara remitterade till berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . Av regleringsbrevet framgår också de närmare villkoren för hur Havs- och vattenmyndigheten får använda anslagen. När det gäller anslaget 1:11 ap.2 Åtgärder för havs- och vattenmiljö framgår bl.a. att högst får användas till insatser för ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av marint skyddade områden. Medlen får användas för kunskapshöjande insatser samt för särskild uppföljning i marint skyddade områden. ska utbetalas som bidrag till länsstyrelserna för att slutföra ärenden gällande marint områdesskydd och stärka arbetet med bevarandeplaner, särskilt i nya objekt. resulterade tidigare års satsningar på marint områdesskydd i att målet om 10 procents marint skydd uppnåddes. Som utskottet har konstaterat återstår det dock ytterligare arbete för att nå målets delar om ett ekologiskt, representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Utskottet välkomnar därför att anslagen 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö och 1:15 Havs- och vattenmyndigheten har förstärkts genom det beslut som fattade om fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 . Utskottet ser också mycket positivt på att Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet har fått vissa uppdrag som på olika sätt berör marint områdesskydd och som ska redovisas till regeringen . Mot bakgrund av de nya satsningar som har gjorts och de arbeten som pågår föreslår utskottet att motionerna 2017/18:1149 (V) yrkande 12, 2017/18:1801 (S), 2017/18:2819 (L) yrkande 3 och 2017/18:3772 (C) yrkande 35 lämnas utan vidare åtgärd. Landsbygdsutveckling i strandnära lägen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om landsbygdsutveckling i strandnära lägen () och om tillämpningen och tolkningen av strandskyddsreglerna. Jämför reservation 5 (C) och 6 (KD). I kommittémotion 2017/18:2537 av m.fl. (KD) yrkande 4 efterfrågas att man ska öka flexibiliteten i . Motionärerna anser att de förslag som har lämnat är ett steg i rätt riktning. I samma kommittémotion (yrkande 5) anförs att en- och tvåbostadshus ska kunna uppföras i LIS-områden även utan närhet till befintlig bebyggelse. I kommittémotion 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 4 i denna del efterlyser motionärerna att man ska underlätta byggande i strandnära lägen. Enligt motionen bör detta ske bl.a. genom att möjliggöra att fler områden pekas ut som LIS-områden. I motion 2017/18:2431 av och (båda C) i denna del anförs att strandskyddet bör ändras så att kommunernas, företagens, lantbrukens och olika verksamheters möjligheter att utvecklas stärks. Även dessa motionärer anför att det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet även strandnära och att t.ex. fler områden bör kunna pekas ut som LIS-områden. I motion 2017/18:870 av m.fl. (S) framhålls vikten av att beakta de erfarenheter av LIS-områden som har pekat på i sin granskning och att systemet med bör förnyas för att öka möjligheten att bygga i strandnära lägen i glesbygd. Motsvarande yrkande framförs i motion 2017/18:1854 av (S). I motion 2017/18:3400 av (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör vidta åtgärder så att strandskyddsreglerna får avsedd effekt ute i landsbygdskommunerna. I motion 2017/18:732 av (M) yrkande 1 efterfrågas att regeringen ska ges i uppdrag att se till att landets länsstyrelser tillämpar en generösare tolkning vid dispensprövning. Enligt motionären upplever många kommuner och enskilda att länsstyrelserna överprövar beslut om dispenser negativt och detta går helt emot regeringens, och framför allt Alliansens, ambitioner om att underlätta och stärka bostadsbyggandet. Regeringen måste därför omgående ge länsstyrelserna tydliga besked om att ändra sin hittillsvarande inställning. behandling och kompletterande uppgifter Frågan om landsbygdsutveckling i strandnära lägen – liksom den mer generella frågan om reformering av strandskyddet i stort – behandlades av miljö- och jordbruksutskottet senast i betänkande 2016/17:MJU9 Naturvård och områdesskydd.