bet · H501FöU8 · 2018-03-13 00:00:00 — Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av ett motionsyrkande om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Motionerna som behandlas i betänkandet berör bl.a. bemanning, personalförsörjning, hantering av trakasserier, subventioner, och veteranfrågor. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Värnplikt, bemanning och behörighetskrav Subventioner, och villkor 1.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (M) 2.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (SD) 3.Behörighetskrav, punkt 2 (M, SD, L) 4.Personalförsörjning, punkt 3 (M) 5.Personalförsörjning, punkt 3 (V) 6.Officerare och reservofficerare, punkt 4 (M, C, L, KD) 7.Stöd till samhället, punkt 5 (M, KD) 8.Rekrytering, punkt 6 (M) 9.Rekrytering, punkt 6 (SD) 10.Rekrytering, punkt 6 (C) 11.Subventioner, och villkor, punkt 7 (M) 12.Subventioner, och villkor, punkt 7 (SD) 13.Subventioner, och villkor, punkt 7 (C) 14.Personalbostäder, punkt 8 (M, L, KD) 15.Veteranfrågor, punkt 9 (M) 16.Veteranfrågor, punkt 9 (SD) 17.Veteranfrågor, punkt 9 (C) 18.Årlig medaljering för internationella insatser, punkt 11 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 32, 35 och 50, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 3 (M, SD, L) 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 8, 13 och 14, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 17. Reservation 4 (M) Reservation 5 (V) 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 11. Reservation 6 (M, C, L, KD) 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 7 (M, KD) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 46 och 47, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 13 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Subventioner, och villkor 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 37 och 39–41, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9, 14 och 16 samt 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 39. Reservation 14 (M, L, KD) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12, 2017/18:2719 av m.fl. (S), 2017/18:2753 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 17, 2017/18:3339 av (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 15 (M) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (C) Medalj för särskilt berömvärda internationella insatser ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en medalj för särskilt berömvärda internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:122 av (L). Årlig medaljering för internationella insatser 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 15. Reservation 18 (M, C, L, KD) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 44. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S), (M), (SD), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 42 motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna väcktes under den allmänna motionstiden /18. De rör bl.a. bemanning, personalförsörjning, hantering av trakasserier, subventioner, och veteranfrågor. Vid sammanträdet informerade Totalförsvarets rekryteringsmyndighet utskottet om arbetet med personalförsörjning av det militära försvaret, såsom återaktivering av värnplikt, mönstring och repetitionsutbildning. informerade Försvarsmakten utskottet om genomförandet av medarbetarundersökningen FM Vind. informerade företrädare för kvinnliga anställda inom Försvarsmakten utskottet om ett upprop mot kränkningar och övergrepp inom försvaret kallat #givaktochbitihop. Försvarsmakten informerade vid samma tillfälle utskottet om sitt arbete med anledning av uppropet. beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att en könsneutral totalförsvarsplikt endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). När förslaget behandlades konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats, och man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant skulle planera för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem har tidigare behandlats av utskottet i betänkandena /14:FöU2, 2014/15:FöU7, 2015/16:FöU8 och 2016/17:FöU4. Regeringen beslutade om en utredning av hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen (dir. 2013:94). Utredningens betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) presenterades . Utredningen har remissbehandlats, och remissinstanserna lämnade sina svar till . beslutade utskottet att förra försvarspolitiska beslut skulle följas upp. En utredare fick därför i uppdrag att analysera om Försvarsmaktens organisation har utvecklats i enlighet med det beslut som fattade 2009 när det gäller bemanningsläget och att beskriva i vilken omfattning bemanningen har genomförts med anställd respektive värnpliktig personal. Utredarens rapport det som vi tänkt oss? (2014/15:RFR4) överlämnades till utskottet . I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) har regeringen konstaterat att det finns fortsatta utmaningar i den nya personalförsörjningen. En särskild utredare har därför haft i uppdrag (dir. 2015:98) av regeringen att föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigsorganisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredaren överlämnade sitt betänkande En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) . Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att mönstra gäller . Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . Värnplikt, bemanning och behörighetskrav Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om värnplikt, behörighetskrav och bemanning av Försvarsmakten. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD) och 3 (M, SD, L). m.fl. (SD) anför i motion 2017/18:2017 att samtliga unga män i en årsklass ska mönstras medan det för kvinnor ska vara frivilligt (yrkande 32). Vidare yrkar motionärerna på förlängd värnpliktsutbildning för ca 8 600 soldater för att förbereda krigsplacering (yrkande 35). Motionärerna föreslår även att utbildningen av fallskärms-, lapplands- och gränsjägare ska återupptas (yrkande 50). I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) föreslår motionärerna en översyn av behörighetskraven för försvarets grundutbildning (yrkande 11). Motionärerna anser att personer med ofullständiga betyg i centrala ämnen ska kunna söka och antas till grundutbildningen. De personer som sedan anställs i Försvarsmakten föreslås av motionärerna delvis få läsa upp betygen på arbetstid (yrkande 12). I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på att man bör se över möjligheten att bemanna flottan och flygförbanden med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap (yrkande 23). Motionärerna beskriver flottan och flygförbanden som måttligt personalkrävande system som kan utveckla hög effekt, speciellt i ett inledande skede av en eventuell konflikt. Bakgrund och tidigare behandling Försvarsmakten har i uppdrag av regeringen att, inom given ekonomisk ram, planera för och genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer 2018 och 2019. Antalet individer som grundutbildas ska sedan öka 2020. Utskottet beredde frågor om värnplikt och bemanning bl.a. i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Utskottet uttalade då att man lade stor vikt vid regeringens pågående översyn av personalsystemet. överlämnades betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) till regeringen. Utredaren gör där bedömningen att såväl det försämrade omvärldsläget som svårigheterna att på frivillig väg helt bemanna krigsförbanden motiverar att regeringen fattar beslut om att skyldigheten att mönstra och fullgöra värnplikt åter ska tillämpas. Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att mönstra gäller . Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller . Totalförsvarets rekryterings-myndighet fick av regeringen i uppdrag att kalla totalförsvarspliktiga födda till mönstring senast för inskrivning till grundutbildning med värnplikt 2018. Försvarsmakten genomför grundutbildning med totalförsvarspliktiga inskrivna för värnplikt . Utskottet konstaterade i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) att det finns utmaningar i Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som medför behov av fortsatta reformer. Vidare var utskottet positivt till regeringens beslut att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. I betänkandet ansåg sig utskottet inte vara berett att föreslå att ska uttala sig om fördelningen av pliktpersonalen mellan stridskrafterna. För att vara behörig till försvarets grundutbildning krävs betyget godkänt i svenska, matematik och engelska på gymnasienivå. Behörighetskraven behandlades i svaret på interpellation 2017/18:127 om möjligheten att bli soldat. I interpellationssvaret underströk försvarsminister (S) att Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet är de myndigheter som vet vilken kompetens som krävs för att en individ ska kunna genomföra grundutbildning med värnplikt. Myndigheterna utformar kravprofiler, utifrån vilka de individer som bedöms ha rätt kapacitet och förutsättningar väljs ut. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att det finns utmaningar i Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som medför behov av fortsatta reformer. Utskottet ser positivt på regeringens beslut att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt och följer noga den fortsatta utvecklingen av bemanningsfrågorna inom Försvarsmakten. Utskottet är fortfarande inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2017/18:2017 (SD) yrkandena 32, 35 och 50 samt 2017/18:3222 (M) yrkande 11. Motionerna avstyrks i nu behandlade delar. Utskottet delar försvarsministerns uppfattning att det i första hand bör vara Försvarsmakten och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet som ansvarar för att utforma relevanta kravprofiler för antagande till grundutbildning med värnplikt. Därmed avstyrks motion 2017/18:3222 (M) yrkande 12. När det gäller fördelning av pliktpersonalen mellan stridskrafterna är utskottet fortfarande inte berett att föreslå att ska uttala sig om frågan. Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3827 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppgiftslämnande om missförhållanden, likabehandling och personalförsörjning inom Försvarsmakten. Jämför reservation 4 (M), 5 (V), 6 (M, C, L, KD) och 7 (M, KD). I motion 2017/18:532 av m.fl. (V) anför motionärerna att regeringen, tillsammans med berörda myndigheter, bör säkerställa att det finns nödvändig information och rutiner för att möjliggöra uppgiftslämnande om sexuellt våld, sexuella trakasserier och liknande missförhållanden för anställda inom Försvarsmakten (yrkande 8). Vidare anför motionärerna att Försvarsmakten bör presentera en plan för hur en jämn könsfördelning kan uppnås inom organisationen (yrkande 13). Motionärerna vill att män och kvinnor ska behandlas lika inom Försvarsmakten och att kvinnor ska representeras i lika hög utsträckning som män, oavsett befattning. Därför vill motionärerna även att Försvarsmakten ska göra en jämställdhetskartläggning (yrkande 14). m.fl. (L, M, C, KD) anför i motion 2017/18:3220 att regeringen bör verka för att fler söker till officersutbildningen och arbeta för att bättre ta vara på den resurs som reservofficerarna utgör (yrkande 11). Reservofficerarna är enligt motionärerna viktiga för att klara perioder då förbandens personalbehov ökar samt vid plötsligt uppkomna behov. Motionärerna anser att det är problematiskt att reservofficerare som bor på annan ort inte kan kallas in till förbanden för tjänstgöring . I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 7 och partimotion 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 17 anför motionärerna att Försvarsmaktens behov ska vara styrande för hur försvarets personalförsörjning utformas. Fokus för den återinförda värnplikten måste enligt motionärerna vara att stärka Försvarsmaktens förmåga, inte att möta andra behov i samhället såsom flyktingmottagande och miljöinsatser. I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) anför motionärerna att personalen inom Försvarsmakten är en outnyttjad resurs. Exempelvis skulle vissa av specialförbanden kunna användas för att förstärka polisens nationella insatsstyrka (yrkande 13). Majoriteten av förbanden skulle enligt motionärerna även vid behov kunna utgöra en resurs för att förstärka bevakningen av känsliga objekt, t.ex. större flygplatser vid ett allvarligt terrorhot. Bakgrund och tidigare behandling Skyldigheten att mönstra och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt är könsneutral (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) understryker regeringen att det är av särskild vikt att Försvarsmakten fortsätter att arbeta för att öka andelen kvinnor inom myndigheten på alla nivåer för att skapa en större rekryteringsbas och därmed bredda kompetensen inom myndigheten. Enligt budgetpropositionen följer regeringen och Totalförsvarets rekryteringsmyndighets arbete med att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Likaså följer regeringen de båda myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering av verksamheten. I Försvarsmaktens regleringsbrev framkommer det att myndigheten ska redovisa personal- och befattningskategorier fördelat på kvinnor och män, inklusive tjänstgörande personal utomlands. Försvarsmakten ska enligt regleringsbrevet även redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att öka antalet kvinnor på militära befattningar, framför allt på chefsbefattningar. Även en redogörelse för genomfört arbete med likabehandling och icke-diskriminering samt en beskrivning av planerat arbete inom dessa områden ska redovisas enligt regleringsbrevet. Frågan om jämställdhet och sexuella trakasserier inom Försvarsmakten har behandlats i två interpellationer. I svaret på interpellation 2017/18:205 om kvinnor i Försvarsmakten underströk försvarsminister (S) vikten av att de kvinnor som kommer i kontakt med Försvarsmakten upplever bra bemötande, anpassad utrustning och god utbildning. Försvarsministern lyfte fram att regeringen gett Försvarsmakten, med stöd av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, i uppdrag att se över antagningskrav och kravprofiler så att de är anpassade till myndighetens behov och utifrån ett jämställdhetsperspektiv. På uppdrag av regeringen har Försvarsmakten fastställt kvantitativa mål för fördelningen mellan kvinnor och män på alla nivåer i myndigheten. –2020 föreslår myndigheten bl.a. att det ska vara kvinnor som genomför grundutbildning med värnplikt. Denna andel föreslås öka kommande år. I interpellationssvaret framhävdes också vikten av en jämställd värdegrund och nolltolerans i fråga om trakasserier. Även betydelsen av att genomföra värdegrundsfrågor i praktiken samt arbetsgivarens ansvar för att motverka kränkande eller särbehandlande förhållanden i arbetsmiljön lyftes fram. I svaret på interpellation 2017:18:250 om arbetsmiljön i Försvarsmakten och på Försvarsdepartementet lyfte försvarsministern fram att diskriminering i form av sexuella trakasserier är förbjudet enligt diskrimineringslagen. Arbetsgivare ska arbeta aktivt för att förebygga och främja lika rättigheter och möjligheter, och det ligger på Försvarsmakten att vidta lämpliga åtgärder för att motarbeta trakasserier. startade kvinnor som är eller har varit anställda, värnpliktiga eller frivilliga inom Försvarsmakten ett upprop mot kränkningar och övergrepp inom försvaret kallat #givaktochbitihop. I samband med uppropet presenterades ett antal vittnesmål om bl.a. sexuella trakasserier, övergrepp och kränkande särbehandling inom myndigheten. Försvarsmakten har informerat utskottet med anledning av uppropet. Överbefälhavare har uttalat att denna typ av agerande är oacceptabelt och strider mot Försvarsmaktens värdegrund. Försvarsmakten har även redovisat att man vidtagit ett antal åtgärder med anledning av #givaktochbitihop. I redovisningen framkommer bl.a. att samtliga förbandschefer inom Försvarsmakten beordrats att redovisa tre åtgärder som de vidtagit för att förbättra jämställdheten och hanteringen av kränkande beteende på sitt förband inom områdena kultur, system och utrustning/infrastruktur. Försvarsmakten inrättade, för att komplettera den ordinarie rutinen enligt vilken anmälan av sexuella trakasserier görs till närmsta chef eller högre chef vid aktuellt förband, en telefonlinje för anmälan av trakasserier. Vidare arbetar Försvarsmakten med att utveckla myndighetens organisationskultur genom värdegrundsarbete samt med att utveckla medarbetarundersökningen FM Vind för att stärka uppföljningsarbetet och knyta resultat till åtgärder för verksamhetsutveckling. överlämnades utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) till regeringen. Utredningen konstaterar att rekryteringsbasen för officersförsörjningen behöver breddas. Särskilda rekryteringsinsatser bör även göras för att vidga rekryteringsbasen för reservofficerare. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) framkommer att Försvarsmakten lämnat förslag till regeringen om hur fler vägar kan skapas in till officersyrket och om hur den högre officersutbildningen bör utvecklas framöver. Regeringen bedömer enligt budgetpropositionen att merparten av de föreslagna åtgärderna ligger i linje med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) samt att Försvarsmakten kan besluta om merparten av de vidtagna åtgärderna. Enligt propositionen kommer antalet platser till officersutbildningen att utökas, både för officerare och för reservofficerare, till följd av tillskotten i totalförsvarsöverenskommelsen 2018. Regeringen anser att det är angeläget att stärka reservofficerssystemet, bl.a. genom att Försvarsmakten tydliggör reservofficerarnas betydelse för och roller inom främst krigsförbandens verksamhet men även genom att utbildningsvolymerna för reservofficerare successivt ökas. Regeringen har i Försvarsmaktens regleringsbrev efterfrågat att myndigheten redovisar åtgärder för att öka inflödet av officerare och reservofficerare. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 (bet. 2014/15:FöU11) framhöll utskottet att ett väl fungerande reservofficerssystem är av stor betydelse för krigsförbanden och för folkförankringen av det militära försvaret. Utskottet delade regeringens bedömning att den säkraste och minst resurskrävande vägen att snabbt stärka reservofficerssystemet är genom grundutbildning av taktiska reservofficerare i form av en kortare inomverksutbildning. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) redovisade regeringen bedömningen att reservofficerssystemet ska användas på befattningar som i första hand kräver tjänstgöring vid repetitionsövningar, aktivering eller mobilisering. Reservofficerare bedömdes liksom tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän vara ett kostnadseffektivt sätt att bemanna krigsförbanden med militär personal. Regeringen anförde att reservofficerssystemet ska styras av krigsförbandens behov av militär kompetens. Utskottet lyfte i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4) fram det centrala i att finna balansen mellan plikt och frivillighet utifrån krigsförbandens behov. Utskottet noterade även att utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret konstaterat att rekryteringsbasen för officersförsörjningen behöver breddas och att särskilda rekryteringsinsatser även behöver göras för att bredda rekryteringsbasen för reservofficerare. Det är enligt utskottet en självklarhet att alla i Försvarsmakten har rätt att bli behandlade med respekt och enligt principen om allas lika värde. Sexuella trakasserier, övergrepp och kränkande särbehandling bör med kraft bekämpas. Utskottet konstaterar att Försvarsmakten har redovisat en rad åtaganden för att förbättra jämställdheten och hanteringen av kränkande beteenden. Vidare konstaterar utskottet att regeringen i Försvarsmaktens regleringsbrev har gett myndigheten i uppdrag att redovisa personal- och befattningskategorier fördelat på kvinnor och män samt redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att öka antalet kvinnor på militära befattningar, framför allt på chefsbefattningar. Enligt regleringsbrevet ska även en redogörelse för genomfört arbete med likabehandling och icke-diskriminering samt en beskrivning av planerat arbete inom dessa områden redovisas. Utskottet avser att noga följa det fortsatta arbetet. Mot bakgrund av detta är utskottet för dagen inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av motion 2017/18:532 (V) yrkandena 8, 13 och 14. Motionen avstryks i denna del. Vidare har utskottet noterat att utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret konstaterat att rekryteringsbasen för officersförsörjningen behöver breddas och att särskilda rekryteringsinsatser även behöver göras för att bredda rekryteringsbasen för reservofficerare. Därmed bekräftar utredaren bilden av att utmaningarna inom personalförsörjningen inte bara gäller gruppbefäl, soldater och sjömän utan även andra yrkeskategorier inom försvaret. Utskottet vill inte föregå beredningen av utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret och avstyrker därmed motion 2017/18:3220 (L, M, C, KD) yrkande 11. Utskottet välkomnar, likt i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2016/17:FöU4), införandet av könsneutral mönstringsskyldighet och plikttjänstgöring som ett steg för att lösa personalförsörjningsproblematiken inom Försvarsmakten. Utskottet understryker likt tidigare vikten av att finna balansen mellan plikt och frivillighet utifrån krigsförbandens behov, och utskottet följer noggrant utvecklingen av personalförsörjningen inom Försvarsmakten och myndighetens fördelning av tillgängliga resurser. Med detta avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3222 (M) yrkande 7, 2017/18:3566 (M) yrkande 17 och 2017/18:3827 (KD) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rekrytering till Försvarsmakten. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD) och 10 (C).