bet · H501KU20d3 · 2018-01-01 00:00:00 — Vad föranledde då utrikesministern att skicka talepunkterna, lines to take, till sina utrikes- beskickningar? Svaret vi har fått är att man ansåg sig föranledd att göra det med anledning av att det uppstod väldigt mycket uppmärksamhet kring den förändrade inriktningen i Försvarsberedningen. Men om det inte är någon skillnad hade man ju inte behövt skicka talepunkterna. Kan utrikesministern kommentera detta? : Herr ordförande! Vi skickar löpande ut lines to take till våra utlandsmyndigheter. Det kan vara när det uppstår en livlig debatt om någonting. I det här fallet angav vi det som är det nu gällande riksdagsbeslutet från inriktningspropositionen och att det som har kommit i Försvars- beredningens rapport ligger i linje med detta. (L): Med risk för att det ska bli en strid om ord vill jag ändå fortsätta på formuleringen som resonerade kring. Utrikesministern säger att man skickar ut lines to take när man till exempel befarar eller förutsätter att det kommer att bli en diskussion som kan behöva förtydligas, så att våra utlandsbeskickningar vet vilken linje som gäller. Men om man anser att det inte har varit någon förändring, varför formulerar man då om denna line to take? Varför bekräftar man inte bara att den tidigare fastslagna linjen består? Varför formulerar man om det? Om man säger att man vill förekomma eventuella spekulationer och tydliggöra, varför använder man då andra ord med andra värdeladdningar än de som var tidigare? : I en av de talepunkter som skickades till utlandsmyndig- heterna angav vi följande, som vi skickade ut på engelska eftersom det förstås är lättare för alla utlandsmyndigheter att använda engelska: The assessment regarding military threats in the report is in line with that of the Government and the Defence , adopted by the parliament. The security situation in Europe and in our neighbourhood has deteriorated over time. The Government addresses this through an foreign and security policy, a credible national defense, both civil and military defense, and enhanced international cooperation. The Government follows closely developments with regard to the security situation. Our assessment regarding military threats against has not changed, that is a separate military attack directly targeting remains unlikely. However, crises or incidents – including those involving military force – may occur and the threat of military attack can never be excluded. This assessment has not changed. Detta menar vi förstås är en bedömning avseende militära hot i Försvars- beredningens rapport som ligger i linje med den av antagna försvarspolitiska inriktningspropositionen. Det är den som vi återger och som gäller fortfarande. Det riksdagsbeslut som inriktningspropositionen ledde till är, så att säga, vår etablerade politik. De säkerhetspolitiska bedömningarna menar vi är i linje med vad som återges och också finns i inriktnings- propositionen. Att det kommer en rapport leder ju inte till en ny politisk linje för regeringen. kommer att få en ny proposition och fatta ett nytt beslut. Förslagen behandlas ju fortlöpande. (L): Då förstår jag. Utrikesministern lade alltså inte någon tyngdvikt vid det som Försvarsberedningen hade lagt ned avsevärd tid på och som beredningens ordförande, , gick ut med, nämligen att den formulering som tidigare hade varit gällande för regeringen inte längre kunde anses vara riktig eftersom hotbilden var något förändrad? Utrikesministern avsåg inte då att återspegla Försvarsberedningens ställnings- tagande utan retirerade till regeringens tidigare ställningstagande i frågan, och man avsåg att återkomma senare med Försvarsberedningens ändrade ordalydelse. : Herr ordförande! Men ursäkta, det är ju det gällande beslutet, ett riksdagsbeslut, som etablerar detta synsätt och dessa formuleringar. Det viktiga här är ju synen på det säkerhetspolitiska läget, och vimenar att också Försvarsberedningen bekräftar den bilden. Sedan använder man olika formuleringar. Man vill inte göra en sannolikhetsbedömning, vilket till exempel Försvarsmakten och ÖB använder sig av. Men vi menar att de olika formuleringarna ligger i linje med varandra och bekräftar varandra. Det existerande gällande den säkerhetspolitiska bedömningen finns i inriktningspropositionen, som är ett gällande riksdagsbeslut. Tills vi har ett nytt riksdagsbeslut håller vi oss till det riksdagsbeslut som finns, och bedömningen ligger i linje med detta. Sedan kan förstås alla söka information om mer utförliga resonemang som finns, men vi menar att det är tydligt att formuleringen ligger i linje med inriktningspropositionen. (L): Anser då utrikesministern att den också ligger i linje med det som Försvarsberedningens ordförande uttalade? (L): Utrikesministern säger att man bara har bollat om orden. Jag undrar om det som Försvarsberedningens ordförande uttryckte var i linje med gällande politiska läge som regeringen har fastställt eller om det var en förändring av det som regeringen hade fastställt tidigare. : Herr ordförande! Vi föredrar från regeringens sida att hänvisa till det existerande riksdagsbeslutet och inriktningspropositionen. Vi menar att Försvarsberedningens bedömning av det säkerhetspolitiska läget absolut förstärker och ligger i linje med det som redan finns i inriktningspropositionen. Sedan är formuleringarna annorlunda. Man väljer till exempel att inte göra en sannolikhetsbedömning, och det kan man välja att göra eller inte göra. Andra gör det. Försvarsmakten och andra försvarsmakter arbetar med det, och ÖB har gjort det. Men här gör man det inte. Vi menar att huvudpunkten här är bedömningen av det säkerhetspolitiska läget, och vi anger att formuleringarna ligger i linje med detta. I övrigt återger vi det nu gällande riksdagsbeslutet. Till dess att vi har ett nytt sådant relaterar och refererar vi till nu gällande riksdagsbeslut. (S): Utrikesministern gör tydligt att regeringen följer gällande riksdagsbeslut. Det är i och för sig möjligt att det hade blivit en KU-anmälan om så inte hade varit fallet. En fråga som är intressant är de olika ordvalen. Utrikesministern säger att de ligger i linje med varandra. En följdfråga på detta skulle i så fall vara: Har de olika ordvalen skapat förvirring från utländska makters sida vad gäller utrikespolitiska linje och bedömning av det säkerhetspolitiska läget? : Herr ordförande! Det ger ofta anledning att skicka ut talepunkter om det uppstår en väldigt livlig debatt eller om det skulle uppstå en tveksamhet kring vad som är regeringens position i en fråga som är utrikespolitiskt väldigt viktig. Om det gäller säkerhets- och försvarsfrågor är det förstås viktigt. Det kan ju vara viktigt att skapa lugn eller en bättre förståelse kring vad det är som gäller just . Därför valde vi att skicka ut lines to take, som bereddes på sedvanligt sätt. Vi refererar förstås till inriktnings- propositionen. Det är den som anger var vi står också när det gäller den säkerhetspolitiska bedömningen, som ju är kärnan i det vi diskuterar. Vi menar att formuleringarna kan vara annorlunda men att det är mycket tydligt att bedömningen ligger i linje med riksdagsbeslutet. Sedan kan man vilja använda delvis annorlunda formuleringar. Här kan det ju bli en semantisk diskussion, som jag har förstått att man har fört i till exempel radion i olika program. Men faktum är att den säkerhets- politiskt viktiga bedömningen är att man i ett försämrat säkerhetsläge med ett osäkert och spänt läge i vår omgivning aldrig kan utesluta att dras in i och påverkas av detta och att det kan ske en militär attack också mot . De grundläggande säkerhetspolitiska faktorerna finns mycket tydligt i inriktningspropositionen, och de förstärks och finns också med i Försvars- beredningens rapport. Det var det viktiga. För oss var det viktigt att beskriva att det här är vad som gäller för dagen. (SD): Jag har en kort fråga som rör lines to take. Jag ska inte läsa upp dem igen, för det tar och vi har ont om tid. Men frågan gäller den gemensamma beredningen av dem. Fanns det tidigare utkast till lines to take? Gjordes det några förändringar innan det slutgiltiga beslutet fattades om hur de skulle vara formulerade? : Herr ordförande och ärade ledamöter! Alltid vid gemen- samma beredningar diskuteras exakta ordval och formuleringar, och man ändrar på olika detaljer. Det är själva meningen med gemensam beredning, så det skedde säkert också under denna beredning. (SD): Kan statsrådet dra sig till minnes om just den mening som diskuteras ändrades på något sätt? : Jag kan inte kommentera exakt hur det gick till. Vid en gemensam beredning tittar varje departement på hela texten för att se om det är något som de tycker saknas eller något som de skulle vilja formulera annorlunda för att förtydliga texten eller göra den korrekt utifrån olika parametrar. Det är ett arbete som inte så enkelt kan beskrivas. Men det är flera formuleringar som man vänder och vrider på under en gemensam beredning. Det här är vad som blev resultatet. (MP): Jag har också en ganska kort fråga. Dessa talepunkter skulle ju användas internt på ambassaderna, och då är det ju ganska viktigt hur de tas emot. Fick ni mycket respons? Var det många från ambassaderna som blev förvirrade? Fick ni den typen av respons, eller är det bara här i ? : Det har i alla fall inte rapporterats till mig att det skulle ha funnits några oklarheter – eller att det skulle vara någonting som uppmärk- sammades – efter att vi hade skickat ut dessa lines to take. Jag tror att man uppskattade att man åter fick redovisat vad som är det gällande beslutet och det som ligger till grund för vår syn på säkerhetspolitiken och säkerhets- politiska bedömningar. Om man får fler detaljfrågor kommer man naturligtvis att titta på rapporten, men det var viktigt för oss att – som vi gjorde – ange på vilket sätt vi arbetar politiskt med dessa frågor. Det är ju detta som kan komma som synpunkter eller frågor ute i olika länder. (C): Jag kan avstå för att spara tid. Ordföranden: mycket vill jag inte skrämma ledamöterna! Klockan är bara 11, så det finns möjlighet att ställa frågor. (V): Ministern har sagt att dessa två bedömningar – den som Försvarsberedningen har gjort och den som ingår i beslut – låg i linje med varandra. Om det nu skulle ha varit så att de inte låg i linje med varandra och att Försvarsberedningen hade en annan syn än det som var beslut i enlighet med inriktningspropositionen, vilken linje skulle då ha varit gällande? Är det en beredning till regeringen som är gällande linje, eller är det ett beslut fattat i som är gällande linje? Det verkar nämligen som att detta behöver klargöras. : I så fall måste man beskriva hur beslutsprocessen ser ut och hur en fråga hanteras. Om det uppstår en väldig debatt kring en speciell fråga får man beskriva det och säga att den och den beslutsgången nu väntar, så att man får klart för sig vad det är som i så fall skulle kunna leda till att en existerande position som har skulle förändras. Men vi menade i detta fall att det är tydligt att det som Försvarsberedningen har gjort har bekräftat den bild som vi har av ett mycket allvarligt säkerhetsläge i närområdet. Man kan inte utesluta att påverkas av ökade spänningar i vårt närområde och att vi påverkas om någonting skulle hända i vårt närområde. Vi kan heller aldrig utesluta att det kan ske en militär attack mot . Vi menade att det som beredningen hade rapporterat låg i linje med detta. Vi beskrev det och återgav hur beslutet i inriktningspropositionen ser ut. (V): När ett ärende bereds i till exempel Försvars- beredningen och det görs en annan bedömning kan jag tycka att ett riksdagsbeslut borde väga ganska tungt och att det kräver en beredning vidare från ett delbetänkande från en beredning innan man ändrar linje. Om det nu skulle ha funnits en annan hållning, vad skulle ha gällt till dess att ett nytt beslut kom? Skulle beredningens hållning gälla, eller skulle den tidigare hållningen gälla? : Det är ju en hypotetisk fråga, men i detta fall var det viktigt. När vi pratar om säkerhetspolitik och säkerhets- och försvarspolitik och det uppstår en sådan diskussion är det viktigt att vi rapporterar till våra utlandsmyndigheter. Vi har återgett vad som finns i inriktningspropositionen och vad som är regeringens syn på dessa frågor. Vi har sagt att det pågår en debatt därför att Försvarsberedningen har presenterat en rapport, och bedömningarna ligger i linje med det som redan finns som ett riksdagsbeslut. Sedan återger vi dessa principer. Det är viktigt, för vi vill inte att det ska skapas oro eller nya frågor om vad det är som gäller. Vi säger att det ligger i linje. Om det skulle komma någonting på detta område som skulle vända upp och ned på alltihop är det desto viktigare hur man i så fall utformar alla talepunkter och hur man beskriver processen för hur det i så fall ska gå till att komma till ett nytt beslut. Även här är det så att det inte automatiskt blir en ny politik för att man får en delrapport. Men för oss är det ett mycket värdefullt bidrag till diskussionen om hur totalförsvaret ska dimensioneras och ett viktigt underlag som vi har. Vår bedömning är att när det gäller säkerhetspolitiken ligger det absolut i linje med vad som redan är vår syn på läget. Det förstärker det och använder olika formuleringar – inte en sannolikhetsbedömning – men grundfrågan handlar ju just om det säkerhetspolitiska läget. Skånberg (KD): hade anledning att borra lite grann i uttrycket performativa uttalanden. Det är ju så att utrikesministern och statsministern är de i landet som blott och bart genom att uttala sig förändrar verkligheten. Detta är den hållning som landet har, och därför väger utrikesministerns ord väldigt tungt. Denna fråga, som implicerar allvarliga säkerhetsmässiga bedömningar, gör att vi är tvungna att vara lite extra noggranna och prövande med utrikes- ministerns bedömningar. Som utrikesminister har man inte utrymme att tycka till lite. Därför skulle jag vilja fråga utrikesministern om ett uttalande vid Folk och Försvar i med anledning av Försvarsberedningens nya formulering om att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. SVT återgav att utrikesministern sagt följande: ”Det finns inget underlag som gör att de har anledning att ändra på den formulering som finns från Försvarsberedningen om det säkerhetspolitiska läget. De har flyttat på meningar och gjort en annorlunda formulering.” Med debatten och facit i hand: Skulle man kunna tänka sig att utrikesministern kunde ha haft något annorlunda formuleringar, som hade gjort att vi hade fått en snabbare klarhet om position och bedömning av det som utrikesministern nu kallade för ett mycket allvarligt säkerhetsläge? : Jag kan bara återupprepa vad jag har sagt tidigare, nämligen att regeringens bedömning i inriktningspropositionen gäller. Det är också det som både statsministern och jag har återgett. Jag tror för övrigt att man alltid i efterhand kan säga att en viss formulering borde ha varit annorlunda och att man kan säga något om hur det hela presenterades eller hur sammanhanget såg ut. Det viktiga i det här fallet är dock, tycker jag, att vi har den största respekt för Försvarsberedningens arbete och för denna rapport. Vi tycker att det är ett viktigt arbete som har gjorts och att detta är ett viktigt underlag. En mer övergripande och djupare säkerhetspolitisk bedömning kommer senare, och vi ser fram emot den, men det som har kommit ut i denna delrapport ligger i linje med det som är beskrivet i inriktningspropositionen och som är kärnan i allt detta. Så sent som i går satt vi i den nordiska utrikesministerkretsen för att diskutera just detta. Det är högst upp på dagordningen. Hur ser säkerhetsläget ut runt ? Hur samarbetar vi? Hur ser det ut med nya hot mot vår säkerhet? Jag menar att denna bild definitivt förstärks av det som Försvars- beredningen har presenterat i sin delrapport. Detta är det allra viktigaste att diskutera framöver. Skånberg (KD): Tack, utrikesministern – detta är ett gott exempel på performativa uttalanden! Dag Klackenberg (M): Detta är inte en överkurs utan en repetitionskurs. Frågan har ställts på många olika sätt, men om man ställer den kristallint så här: Skulle man kunna säga att uttrycket ”kan inte uteslutas” betyder samma sak som ”osannolikt”? : Jag tycker att det där verkligen är semantik. Det var ju ett helt radioprogram som ägnades åt detta. I själva verket kom de väl fram till att det uttryck som finns nu är starkare. Jag tycker att det där blir semantik. Jag tycker att man hamnar fel om man bara fokuserar på det där. Vad är det vi säger? Vad är det som vi menar är det viktigaste här? Det är ju synen på säkerhetspolitiken och hur den ska inriktas samt synen på de säkerhetspolitiska hoten. Detta var som sagt det man kom fram till efter den förra Försvarsberedningens förslag, som hamnade i inriktningspropositionen. Det innehåller både och. Det innehåller att man säger något om sannolikheten, vilket beror på att man förstås ofta har lyssnat på hur Försvarsmakten uttrycker sig. Man har även lyssnat på andra, och man har tagit med detta om att en direkt militär attack ”inte kan uteslutas”. Det går alltså att säga att man har med båda begreppen. Jag tycker att det är fullt relevant och acceptabelt att man säger att man i Försvarsberedningen inte vill använda sannolikhetsbegreppet. Det kan man ju ha eller inte. Sedan kan man diskutera vad det betyder semantiskt, om det förstärker eller förminskar eller om det är ungefär samma sak. Det är kanske olika perspektiv. ÖB har ju använt det. Jag tycker att man tappar bort sig i vad som är det allra viktigaste: ett mycket allvarligt säkerhetsläge som har försämrats och som innebär att vi vet att vi kommer att dras in i en eventuell ökad spänning eller konflikt i vårt närområde och att vi heller aldrig kan utesluta det. Det är därför vi tittar på hur vi ska förstärka vårt försvar. Vi kan inte utesluta en attack – det kan man aldrig göra. Detta måste man också ha med i beräkningen. (L): Jag förstår att utrikesministern menar att detta är semantik, men vet vi att utrikesministern – med förlov sagt – har varit med . Utrikesministern är rutinerad och vet att varje ord på just dessa områden vägs på guldvåg, men säger ändå att det är att göra en höna av en fjäder när oppositionen menar att utrikesministern genom sitt ingrepp i Försvarsberedningens ställningstagande – måhända onödigt – har orsakat upprörda känslor och konflikt. Man vet av erfarenhet att inom speciellt detta område vägs varje ord på guldvåg. Försvarsberedningens ordförande säger att detta är en bättre formulering som bättre återspeglar läget. Man vet att denna exakta formulering var det som striden till stor del stod om och anledningen till att extra möten lades till extra möten. Just dessa ord var förankrade hos ledarna för så gott som alla partier – sju av åtta partier, om jag minns rätt. Frågan kvarstår: Varför förändrar man ordalydelsen från det som Försvarsberedningens ordförande har uttalat? : Vår huvudpoäng har varit att den här rapporten inte automatiskt har förändrat det rådande beslutet. Det har inte automatiskt blivit så att säga en ny politik som regeringen för. Vi har ett nu gällande riksdagsbeslut, och vår syn är att det som kom fram av Försvarsberedningens rapport förstärker och ligger i linje med – det har inte exakt samma formuleringar men ligger absolut i linje med – det som också reflekteras i det nu gällande riksdagsbeslutet och i regeringens inriktnings- proposition. Det är det som är den gällande politiken; det förändras inte automatiskt, utan nu ska alla de här förslagen beredas och vi ska ha en parlamentarisk beredning av rapporten. Som sagt: Man får inte glömma bort vad sakfrågan gäller, och jag kan inte se att det på något sätt står i strid med eller i motsättning till det som finns i det nu gällande riksdagsbeslutet. Det har vi återgett, och så har vi sagt att beredningens rapport ligger i linje med detta. (SD): Jag har inga ytterligare frågor, herr ordförande. Ordföranden: Jag har ett par avrundande frågor – kanske. Vi får se om de blir avrundande. Jag skulle vilja fråga så här: I de lines to take som UD skickade till utlands- myndigheterna, upplever utrikesministern att det var tydligt där att det som beskrevs var beslut ? Diskussionen som hade blossat upp berodde ju på att Försvarsberedningens formuleringar uppfattades som en ny position. Då hänvisar utrikesministern till att regeringens politik vilar på riksdagsbeslutet tills ett nytt riksdagsbeslut är fattat. Tycker utrikesministern att det här var tydliggjort i kommunikationen till utlandsmyndigheterna, som utlandsmyndigheterna sedan hade i uppgift att föra vidare – att det handlade om två olika ståndpunkter, att regeringen vilar på riksdagsbeslutet och att Försvarsberedningens rapport sedan finns därutöver? : Herr ordförande! Ni har, utgår jag från, i ert underlag exakt hur vi har formulerat oss. Vi beskriver Försvarsberedningen, rapporten och dess arbete. Vid frågor om hotbilden beskriver vi vad det är som gäller som underlag för vår bedömning och att det är inriktningspropositionen. Vi beskriver också hur processen och beredningen av Försvarsberedningens rapport kommer att vara. Huvudformuleringen och den viktiga formuleringen här är förstås detta att vibedömer att det inte finns någon motsättning utan att det är i linje med den bedömning som redan finns i inriktningspropositionen. Det är det gällande riksdagsbeslutet som vi återger. Sedan är resten en diskussion om exakt hur man formulerar sig, men vi menar att det ligger i linje med inriktnings- propositionen. Ordföranden: det beskrev om Försvarsberedningens arbete tror jag att den nya formuleringen uppfattades av Försvarsberedningen som en förflyttning. Jag tror inte heller att jag övertolkar om jag säger att det också i samhället i övrigt uppfattades som en förflyttning att gå från att säga att ett enskilt militärt angrepp mot är fortsatt osannolikt, vilket så att säga är den gamla formuleringen, till det Försvarsberedningen sedan ger uttryck för: att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det uppfattades som en förflyttning – en starkare formulering, ett tydligare hot mot – i den nya formuleringen. Jag tror att alla i omvärlden också uppfattade detta som en förflyttning från Försvarsberedningens sida. Vidhåller utrikesministern att det inte var en förflyttning, som Försvars- beredningen försökte ge uttryck för? : Jag skulle vidhålla att vi anser att det ligger i linje med det som finns i inriktningspropositionen och det nu gällande riksdagsbeslutet. förstärker synen på det allvarliga säkerhetspolitiska läget. Också i inriktnings- propositionen finns ju uttrycket att det inte kan uteslutas, och det är ju väldigt viktigt. Det förstärker detta, och man har valt att inte göra en sannolikhets- bedömning. Men vi menar att detta inte är motstridigt på något sätt utan i linje. Vi föredrar att hänvisa till det existerande riksdagsbeslutet som underlag för det som också är så att säga regeringens politik, och sedan kommer vi naturligtvis att behandla också Försvarsberedningens förslag och rapporten fullt ut. Vi tycker att den är mycket viktig och värdefull för diskussionen om totalförsvarets dimensionering. Ordföranden: sa här förut, som svar på en fråga, att det bara blir semantik när man jämför formuleringar. Men är inte utrikespolitik i hög grad just semantik? : Så är det! Så är det, och jag tror att diskussionen kommer att fortsätta också kring det semantiska. Det var som sagt väldigt intressant – man kan tydligen ha båda positionerna när det gäller vad som är starkare och svagare. Det kan alltså fortsätta. Men det jag vill göra är ju att förklara vad vår syn på det säkerhetspolitiska läget är. Det här säger vi, just performativt, gång på gång och diskuterar – vi pratar om det i EU, vi pratar om det i den nordiska utrikesministerkretsen och vigör det gång på gång med våra handlingar. Vi visar hur viktigt det är att ta itu med hybridhot och cybersäkerhet.