bet · H601FiU2 · 2018-12-18 00:00:00 — För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslår regeringen ett bemyndigande om att få besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. nyttjades ca av krediten. Området offentlig upphandling omfattar flera lagar som syftar till att upphandlande myndigheter och enheter ska göra effektiva offentliga inköp. Reglerna säkerställer sunda och rättssäkra konkurrensförhållanden och utgör ramar för hur offentlig upphandling kan användas som ett verktyg för att uppnå olika samhälleliga hänsyn. () är regeringens expertmyndighet på området och ska bl.a. ge råd och stöd vid offentlig upphandling. Myndigheten finansieras helt med anslag. () är ansvarig tillsynsmyndighet för lagstiftningen. KKV disponerar ett anslag för sin verksamhet inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:17 . Regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och social hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Utifrån det övergripande målet har regeringen i den nationella upphandlingsstrategin (2016:8) beslutat om sju inriktningsmål. I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till de sju inriktningsmålen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 7.3.2). Bland annat redovisas att antalet anbud per upphandling har minskat och att myndigheterna ställde miljökrav i upphandlingar motsvarande av det totala upphandlingsvärdet, vilket är en minskning jämfört med . Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Området omfattar () verksamhet som utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. SCB:s verksamhet finansieras med både anslag och avgifter. Av SCB:s verksamhet 2017 finansierades av anslag och av avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:9 . Regeringens mål för verksamheten är att producera statistik av god kvalitet som är tillgänglig för användarna. Kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och statistikproduktionen ska vara effektiv. I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till de mål man beslutat (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 8.3.2). Bland annat konstateras att andelen statistikprodukter som publicerades enligt fastställd tidsplan uppgick till 2017, vilket var i nivå med resultat. Det gjordes inte några korrigeringar i publicerad statistik av fel som bedömdes som allvarliga. Kostnaderna för uppgiftslämnandet har minskat, vilket huvudsakligen förklaras av att digitala lösningar har införts. Tillgången till informationen som finns på SCB:s webbplats är avgiftsfri, och uppmättes 8,6 miljoner besök på webbplatsen. En uppföljning av kvaliteten i den officiella statistiken 2017 visar att samtliga statistikansvariga myndigheter arbetar med kvalitet utifrån riktlinjerna för europeisk statistik (European Statistics Code of Practice). har lämnat en revisionsberättelse med reservation för SCB, med motiveringen att myndigheten byggt upp ackumulerade under- och överskott i sin avgiftsbelagda verksamhet som avviker från det beslutade ekonomiska målet för verksamheterna om full kostnadstäckning. Regeringen anger att SCB tog fram en långsiktig plan med åtgärder för att hantera de uppkomna över- respektive underskotten. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås minska med till följd av att de verksamheter som avser statistiska valundersökningar om riksdagsvalen och Europaparlamentsvalen flyttats till . I propositionen redovisas en tabell (tabell 8.4) med budget för den avgiftsbelagda uppdragsverksamheten där SCB får disponera intäkterna. Enligt tabellen beräknas uppdragsverksamheten redovisa ett positivt resultat på 2019. Inom området ska ansvariga myndigheter följa upp och analysera utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den samhällsekonomiska utvecklingen och utvecklingen för de offentliga finanserna. Andra viktiga verksamheter inom området är att utarbeta budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi samt att ta vara på resultat från relevant nationalekonomisk forskning. Verksamheten inom området är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs av (), (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). De anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:7 . Regeringens mål för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser samt uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. I propositionen redovisar regeringen resultat för respektive myndighet inom området (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 9.3.2). Till exempel konstateras att KI:s prognosprecision när det gäller utfallen var bättre än genomsnittet bland de studerade prognosmakarna när det gäller BNP-tillväxt men sämre när det gäller arbetslöshet och inflation mätt med KPI. KI:s systematiska fel –2017 var förhållandevis små och i ungefär samma storleksordning som övriga prognosmakares. Enligt ESV:s utvärdering av den egna prognosprecisionen underskattades statens inkomster , vilket framför allt berodde på att företag fortsatte att placera pengar på sina skattekonton trots att intäktsräntan sänkts till noll. ESV överskattade statens utgifter , och en stor del av prognosavvikelsen beror på nya politiska beslut. I övrigt redovisar regeringen olika prestationer som myndigheterna genomförde inom genomfört . Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Det handlar bl.a. om regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar och monument, försvarsfastigheter, markområden och en del fastigheter som donerats till staten. () och (FortV) är de två största fastighetsförvaltande myndigheterna inom området. Deras verksamhet finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Övriga myndigheter som förvaltar fastigheter gör det främst för sin egen verksamhet. SFV och FortV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar. SFV disponerar också anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott, t.ex. kungliga slottsmiljöer, slottsparker, fästningsmiljöer, kloster, ruiner, bruksmiljöer och Vasaminnen. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – investeringsplan för SFV – låneram för SFV – investeringsplan för FortV – låneram för FortV – anslaget 1:10 Bidragsfastigheter – beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter. Regeringens mål för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Den ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Det innebär att fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå och att hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. Myndigheterna ska vidare uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar och inom sina områden verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Både SFV och FortV ska i sina verksamheter uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån i . När det gäller bidragsfastigheterna är målet att deras intäkter ska öka. För övriga fastighetsförvaltande myndigheter finns inga särskilda mål för förvaltningen eftersom den endast utgör en liten del av respektive myndighets verksamhet. har både SFV och FortV betalat in 131 respektive på statens centralkonto till följd av myndigheternas avkastningskrav. I propositionen redovisar regeringen resultat för respektive myndighet inom området (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 10.3.2). Till exempel konstateras att SFV 2017 nådde det mål regeringen beslutat om att minska energianvändningen med 9,6 GWh i byggnader som man förvaltade. Både SFV och FortV får 2017 höga poäng (20 respektive 16 av 23) i den rankning av myndigheternas miljöledningsarbete som genomfört. För båda myndigheterna betyder rankningen att det systematiska miljöarbetet är integrerat i verksamheten. Investeringsplan för –2021 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar för perioden –2021 som riktlinje för SFV:s investeringar enligt tabell 1. pågår projektering för en renovering och ombyggnad av . och åren därefter fortsätter renoveringen och ombyggnaden av vissa regeringsbyggnader i ; bl.a. kommer kvarteret att renoveras. Vissa justeringar av investeringsplanen har gjorts jämfört med föregående års investeringsplan. Det är främst några större projekt som har tillkommit – förvärv genom nyttjande av köpoption när det gäller Fysikhuset, underhållsåtgärder av den yttre miljön på och ombyggnation av ambassaden i . Tabell 1 Investeringsplan för 2018–2021 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Den redovisade planen för investeringar i fastigheter och markanläggningar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Enligt regeringen bör låneramen, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . beräknas av låneramen bli utnyttjad. Regeringen föreslår att anvisar . Det innebär att anslaget är oförändrat jämfört med . Anslaget får användas för utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Det får också användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter och för utgifter hänförliga till uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter Vården och underhållet av de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter enligt regeringen att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. Investeringsplan för –2021 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2021 som riktlinje för investeringar enligt tabell 2. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Enligt regeringen bör låneramen, med hänsyn till tidigare upplåning och de behov som brukarna har angett, utökas med jämfört med föregående år. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att besluta att FortV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Tillkännagivande om hyressättning av vissa kulturfastigheter Inom utgiftsområdet görs en redovisning av ett tillkännagivande som gjorts på förslag av kulturutskottet. har tillkännagett för regeringen att den bör vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Enligt tillkännagivandet bör regeringen bl.a. överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Regeringen anser att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Tabell 2 Investeringsplan för 2018–2021 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Varav investeringar i anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Området omfattar () och utvecklingen av god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i företagens bokföring, årsredovisningar och bokslut genom informationsinsatser. BFN ska också verka för att regelverket på redovisningsområdet är enkelt och anpassat för dem som upprättar och använder redovisningen. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:13 . I propositionen redovisar regeringen utfallet för BFN:s verksamhet och konstaterar bl.a. att myndigheten gav ut ett nytt allmänt råd som innebar att ett femtiotal äldre allmänna råd, rekommendationer och uttalanden upphävdes och att man tillsammans med arbetat med att införa en tjänst för digital ingivning av finansiell information. Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för BFN:s förvaltningsutgifter. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning. Vissa garanti- och medlemsavgifter Området omfattar kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), årliga medlemsavgifter till Bruegel, för offentlig förvaltning (EIPA) och utvecklingsbank (CEB) samt garantier till sex internationella finansieringsinstitut. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter. I propositionen konstaterar regeringen bl.a. att i samband med beslut om medlemskap i bemyndigades regeringen att –2020 besluta om kapitaltillskott på högst till AIIB genom teckning av aktier som tilldelas medlemsländerna. Kapitaltillskottet ska betalas in genom fem lika stora årliga utbetalningar, varav två återstår. Dac beslutade att till beteckna kapitaltillskott till AIIB som bistånd. Detta innebär att motsvarande del av kapitaltillskott till AIIB ingår i biståndsramen. När det gäller garantierna till vissa internationella finansieringsinstitut har beslutat att garantikapital till internationella finansiella institutioner inte ska hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen där riskavspeglande avgifter sätts in på konto i (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129 och rskr. 2001/02:130). Eventuella infrianden ska i stället belasta anslag. har analyserat riskerna för att garantikapital i internationella finansiella institutioner ska leda till stora förluster för staten. Myndigheten bedömer dessa risker som låga, bl.a. då institutionerna har en hög underliggande kreditvärdighet och garantikapital aldrig infriats i formell mening. De internationella finansiella institutionernas kapital har i stället ökats stegvis genom höjningar av det inbetalda kapitalet och garantikapitalet. Avslutningsvis konstateras i propositionen att de utestående garantiåtagandena gentemot dessa institutioner vid utgången av uppgick till . Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Regeringen föreslår att anvisar . Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, för offentlig förvaltning (EIPA) samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för och infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut och för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Avslutningsvis får anslaget användas för kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB). De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget föreslås minska med 2019. Av minskningen avser en planenlig minskning av medel för AIIB och en återgång till ursprunglig anslagsnivå efter en tidigare engångsvis kompensation för valutakursdifferenser. är en myndighet under med uppgift att granska genomförandet och resultatet av den verksamhet som bedrivs av staten, att statliga insatser är samhällsnyttiga och att god ordning råder i den statliga redovisningen. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. har även i uppdrag att företräda som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang och att bedriva internationellt utvecklingssamarbete. Det internationella utvecklingssamarbetet genomförs inom ramen för den svenska biståndspolitiken. För sin verksamhet disponerar anslaget 1:15 inom utgiftsområdet och anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel Avgifter för årlig revision och disponeras således inte av . Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås . gör en justering av avgifterna. beräknas ett ackumulerat underskott på . I propositionen konstateras att resultaten av verksamhet 2017 redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. föreslår att anvisar . Det innebär att anslaget ökas med till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Investeringarna kommer därmed att göras inom ramen för det beräknade anslaget och oförändrad låneram. I kommittémotion 2018/19:2944 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mer i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att anslaget till Statens servicecenter ökas med 2019 för att täcka kostnader för etablering av ett servicecenter för att tillföra statliga ersättningsjobb till i samband med nedläggningen av Radiotjänst. I kommittémotion 2018/19:2357 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mer i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår ett nytt anslag för lönekostnader i staten på 2019. Beloppet är en konsekvens av reformer som föreslår i fråga om att avskaffa bonus–malus, den särskilda löneskatten för äldre, den särskilda löneavgiften för tre anställda med en årsinkomst om och kemikalieskatten samt förslag om förändrad skatt på drivmedel, rätt till heltid i offentlig sektor och en ändrad mineralersättning. Av redovisningstekniska skäl redovisar motionärerna budgeteffekten samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. I kommittémotion 2018/19:2623 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår besparingar på 2019 på statens lönekostnader. Besparingen är en konsekvens av reformer som föreslår i fråga om att avskaffa nedsättningen av vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet och att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. På samma sätt redovisar motionärerna budgeteffekten av förslag om sänkt rikthyra för myndigheter i samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2, där en besparing på 2019 föreslås. I kommittémotion 2018/19:2897 av m.fl. (KD) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. För att återställa effekterna av de principer som gällt för utformningen av övergångsregeringens budgetproposition föreslår motionärerna att anslaget 1:10 Bidragsfastigheter minskas med jämfört med förslaget i propositionen. Vidare föreslår motionärerna besparingar på på lönekostnaderna i staten. Besparingen är en konsekvens av reformer som föreslår i fråga om att återställa löneskatten för personer till den nivå som gällde under alliansregeringen, att införa en skatt på avfallsförbränning, att slopa skattenedsättningen på koldioxidskatten för dieselbränsle i gruvindustriell verksamhet och en återbetalning av koldioxidskatt på per liter på dieselbränsle i jordbrukssektorn. Av redovisningstekniska skäl redovisas budgeteffekten samlat på ett anslag inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. I kommittémotion 2018/19:2979 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår motionärerna mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att anslaget till ökas med jämfört med förslaget i propositionen. Ökningen ska ge möjlighet till en uthållig och oberoende verksamhet av tillräckligt hög kvalitet. Anslaget 1:10 Bidragsfastigheter föreslås minska med 2019, då motionärerna menar att arbete med energieffektivisering måste kunna bedrivas inom ordinarie anslag. Motionärerna anser att den uppgift som har att genom finansiell folkbildning bidra till målet om att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden ryms inom myndighetens ordinarie anslag. Därför föreslår man att anslaget minskas med 2019 jämfört med förslaget i propositionen. Motionärerna föreslår vidare att anslag minskas med 2019, och motiverar detta med att man inte anser att det utökade anslag myndigheten fick 2018 för vägledning i statsstödsfrågor var motiverat eftersom det bör finnas utrymme för finansiering av sådan verksamhet inom myndighetens ordinarie anslag.