bet · H601KU1 · 2018-12-13 00:00:00 — I kommittémotion 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 6 föreslås att det inrättas ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering . Vidare föreslås i motion 2018/19:2915 m.fl. (KD) yrkande 3 att det införs ett asylprogram, ”Integration från dag ett”, genom tillgång till och skärpta krav på deltagande i svenskundervisning, samhällsorientering och arbete för att erhålla bidrag. I kommittémotion 2018/19:2980 av m.fl. (L) föreslås att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att arbetet mot terrorism behöver gå hand i hand med det långsiktiga arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Det finns enligt motionärerna mycket kvar att göra innan har en välfungerande struktur för att förebygga våldsbejakande extremism, och anslaget bör därför ökas med för statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhällesorganisationer och kommuner mot våldsbejakande extremism. Vidare anför motionärerna att säkerhetsarbetet för att skydda trossamfunden och säkra rätten till en fri religionsutövning behöver förstärkas, och anslaget bör för detta ändamål ökas med . Motionärerna anför också att principerna för en övergångsbudget gör att regeringen föreslår att får samma anslag som trots att kostnaderna för att genomföra ett val till är lägre än för val till kommuner, landsting och riksdag. Motionärerna anser därför att anslaget bör anpassas till detta vilket en minskning med . Vidare föreslår motionärerna att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ökas med jämfört med regeringens förslag. I motionen anförs att det är nödvändigt med en ytterligare höjning av anslaget för att anslutningen av fler kommuner till förvaltningsområden för minoritetsspråk inte ska leda till sänkta ambitioner och sämre förutsättningar för de kommuner som redan ingår. Motionärerna föreslår också att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ökas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anför att ett genomförande av den nationella strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden. Därutöver föreslår motionärerna att pris- och löneomräkningen justeras ned , vilket medför att ett antal anslag minskar i jämförelse med regeringens förslag. Av den anledningen föreslås att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. minskas med , anslaget 2:2 förvaltningsanslag minskas med , anslaget 2:4 ombudsmän () minskas med , anslaget 4:1 m.m. minskas med , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med och anslaget 6:3 Datainspektionen minskas med . I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp i förslagspunkten Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen , och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. har bifallit och förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1 , enligt vilket ramen för utgiftsområdet ska uppgå till 14 . Som framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställer inte får överskridas och att ställningstagandet ska göras genom ett beslut. I och budgetmotioner föreslås att anslaget 4:1 m.m. sänks med ett engångsbelopp om 102 000 000, vilket avser medel som anvisats för renovering av lokaler och som enligt regeringens förslag kvarstår till följd av principerna som gällt för den budget övergångsregeringen beslutat. Detsamma gäller engångsvis för medel om som anvisats för kostnader för deltagande i och medel om som anvisats för kostnader för migrationsarbete. Utskottet anser att dessa medel som avsett kostnader inte bör anvisas även . Sålunda föreslår utskottet att anslaget 4:1 m.m. ska vara sammanlagt lägre än vad regeringen föreslår och att medel om 7 806 618 000 ska anvisas på detta anslag. Vidare föreslår och att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati tillförs medel om ytterligare för kostnader för att stärka enskilda kyrkors och trossamfunds säkerhets- och trygghetsarbete. Utskottet noterar att ökningen beräknas kvarstå även de två följande åren. Regeringen föreslår för detta anslag att de tidigare beräknade minskningarna om för och länsstyrelsernas insatser för att genomföra de nationella valen och valdeltagandeinsatser ska kvarstå med tillämpning av principerna för en övergångsregerings budgetproposition. och menar att anslaget bör minskas med detta belopp och beräknar en ytterligare minskning 2020 med . Utskottet anser att anslaget bör tillföras de ytterligare medel för enskilda kyrkors och samfunds säkerhets- och trygghetsarbete som föreslås. Vidare anser utskottet att de medel som anvisades för kostnader i samband med de nationella valen inte bör anvisas även . Detta innebär att utskottet föreslår att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara lägre än vad regeringen föreslår och att medel om således ska anvisas på detta anslag. I och budgetmotioner föreslås att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska minskas vad gäller länsstyrelsernas miljötillsyn och att inriktningen bör vara att anslagsminskningen ska gälla även . Anslaget har ökats med medel för detta om och med ytterligare . Utskottet anser att dessa ökningar om totalt bör utgå och föreslår därför att medel om 3 anvisas för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Den minskning av medlen för miljötillsyn som utskottet föreslår ska inte avse den miljötillsyn länsstyrelserna bedriver gentemot näringsidkare. I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 1 . Utskottet ställer sig även bakom riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till anslag inom utgiftsområde 1 . Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till bemyndiganden och riksdagsstyrelsen förslag till godkännande av investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag. Utskottet tillstyrker ombudsmäns (JO) förslag om att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Detta innebär att utskottet delvis tillstyrker förslagen i motionerna 2018/19:2945 (M) yrkande 1–4 och 2018/19:2766 (KD) och regeringens förslag till anslagsfördelning i budgetpropositionen för utgiftsområde 1 samt att utskottet tillstyrker regeringens övriga förslag i propositionen. Utskottet tillstyrker vidare riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1 . Det innebär också att utskottet avstyrker motionerna 2018/19:2355 (SD), 2018/19:2624 (C), 2018/19:2768 (KD) yrkande 6, 2018/19:2915 (KD) yrkande 3 och 2018/19:2980 (L). Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 3. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /17:RS1 årsredovisning för lämnas en redovisning av verksamhet under med bl.a. uppgifter om organisation och personal. är förvaltningsmyndighet och har till uppgift att stödja arbete. Riksdagsstyrelsen har formulerat fem huvuduppdrag för myndigheten. Dessa innebär att ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att • svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. • svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier • främja kunskapen om och dess arbete • vårda och bevara byggnader och samlingar • vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden där det anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att övergripande mål har uppfyllts. Enligt redogörelsen är bedömningen att har säkerställt att har kunnat fullfölja sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Av budgetpropositionen framgår att enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar, med de anslagsvillkor som anges i reservationen, anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med förslaget i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkterna 6 och 8 samt motion 2018/19:2355 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 1 punkt 1 och avslår motionerna 2018/19:2624 av m.fl. (C), 2018/19:2766 av Skånberg m.fl. (KD), 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2018/19:2945 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2018/19:2980 av m.fl. (L). b) Beställningsbemyndiganden för regeringen c) Låneram för d) Investeringsplan för fastigheter e) Anslagsfinansiering av anläggningstillgångar hos ombudsmän () Vi anser att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska ökas med jämfört med utskottets förslag, som motsvarar förslaget i budgetpropositionen. Ökningen av anslaget ska dels med användas för förstärkning av utskottspersonalen i beredningen av ärenden som rör uppföljning av JO och , dels med för förstärkning av . Härutöver bör övervägas att inom ramen för anslaget återinföra JO-delegation. Dessutom ökas anslaget 2:4 ombudsmän () med jämfört med regeringens och utskottets förslag för att stärka myndighetens arbete med inspektioner. Därutöver ökas anslaget 3:1 med jämfört med regeringens och utskottets förslag för att stärka arbete. Anslaget 4:1 m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag. Utskottet har i fråga om anslaget föreslagit att det minskas med . Denna minskning är otillräcklig mot bakgrund av att anslaget har ökat med sedan budgeten trots att antalet avgjorda regeringsärenden mer eller mindre stått stilla . Vad gäller anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas det med jämfört med regeringens förslag för att stärka länsstyrelsernas djurskyddskontroller. I fråga om detta anslag har utskottet föreslagit att det minskas med , vilket vi inte kan ställa oss bakom. har tidigare föreslagit att medel inom anslaget ska omlokaliseras från länsstyrelsernas arbete med mottagning av nyanlända till bl.a. arbetet med krisberedskap. Efter sommarens bränder kan vi konstatera att detta var en riktig prioritering och vi anser därför att en omfördelning ska göras av inom anslaget från arbetet med mottagning av nyanlända till arbetet med krisberedskap. Vi anser även att anslaget 6:3 Datainspektionen ska ökas med i jämförelse med regeringens och utskottets förslag för att ge myndigheten ytterligare förstärkning och nyrekrytering av personal. Anslaget 6:4 ökas med jämfört med regeringens och utskottets förslag. Ledamöter från har motionerat om att ett system med gemensamma valsedlar bör utredas. På grund därav bör tillföras medel för en sådan utredning. De politiska partierna borde i högre grad effektivisera sitt arbete och därför minskas anslaget 6:5 Stöd till politiska partier med jämfört med regeringens och utskottets förslag. Vi menar också att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer bör avskaffas. Det är olyckligt att en enskild satsning bär en sådan tydlig etnisk prägling. Vi anser även att anslaget 8:1 Mediestöd ska minskas med i jämförelse med regeringens och utskottets förslag. Utvecklingen på massmedieområdet har gjort stödsystemet otidsenligt. Driftsstödet bör avskaffas helt medan distributionsstödet och innovations- och utvecklingsstödet behålls oförändrade. Slutligen anser vi att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information minskas med jämfört med regeringens och utskottets förslag. Därmed yrkar vi att anvisar anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med förslaget i bilaga 4. Vad gäller övriga förslag under punkt 1 delar vi utskottets bedömning. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (S, V, MP) (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering, som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste riksdagsarbetet koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar och det gäller oavsett vilket beslut fattar . Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis, snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen föreslår också borde ha blivit beslut. När en ny regering kommit på plats, skulle partierna i sedan kunnat lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. har dock genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. Vad gäller aktuellt utgiftsområde föreslår och neddragningar om totalt avseende länsstyrelsernas miljötillsyn. Det skulle innebära ett mycket hårt slag mot landets länsstyrelser. Det skulle också få konkreta och kännbara negativa konsekvenser för länsstyrelsernas möjligheter att sköta det tillsynsuppdrag de i lag är skyldiga att utföra. I när hela det svenska samhället borde arbeta för att vi ska uppnå miljömålen och genomföra den gröna omställningen är det beklagligt att och väljer motsatt väg. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (C) (C) anför: har beslutat i enlighet med och förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med beslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och de olika partiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte bör brytas ut och behandlas isolerat. Därför avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 och redovisar i stället mina överväganden i detta yttrande. har föreslagit att fler livsmedelsattachéer placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport. Jag anser därför att anslaget 4:1 m.m. bör ökas med . Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 1 (L) (L) anför: har beslutat i enlighet med och förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med beslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och de olika partiernas budgetförslag mot varandra som helheter och beslutas i två steg. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte bör brytas ut och behandlas isolerat. Därför avstår jag från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 och redovisar i stället mina överväganden i detta yttrande. Jag anser att arbetet mot terrorism behöver gå hand i hand med det långsiktiga arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Det finns mycket kvar att göra innan har en välfungerande struktur för att förebygga våldsbejakande extremism och anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati bör därför ökas med för statsbidrag till förebyggande verksamheter i civilsamhällesorganisationer och kommuner mot våldsbejakande extremism. Säkerhetsarbetet för att skydda trossamfunden och säkra rätten till en fri religionsutövning behöver förstärkas och anslaget bör för detta ändamål ökas med . Enligt principerna för en övergångsbudget föreslår regeringen att får samma anslag som trots att kostnaderna för att genomföra ett val till är lägre än för val till kommuner, landsting och riksdag. Anslaget bör anpassas till detta vilket en minskning med . Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter bör öka med jämfört med regeringens förslag eftersom det är nödvändigt med en ytterligare höjning av anslaget för att anslutningen av fler kommuner till förvaltningsområden för minoritetsspråk inte ska ske på bekostnad av sänkta ambitioner och sämre förutsättningar för de kommuner som redan ingår. Vidare anser jag att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ökas med jämfört med regeringens förslag. Genomförandet av den nationella strategin för romsk inkludering kräver långsiktiga och uthålliga åtaganden. Därutöver bör ett antal anslag justeras med anledning av att Liberalerna anser att pris- och löneuppräkningen bör justeras ned . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 1: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 1 , när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 3.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.4.1). 4.Riksdagen godkänner investeringsplanen som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2021 (avsnitt 4.4.2). 5.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 (avsnitt 4.4.2).