bet · H601UbU1 · 2018-12-17 00:00:00 — – För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1 Internationella program . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Regeringen redovisar inga överväganden under detta anslag utöver förslag om anslagsnivå. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. 4:2 Avgift för och Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2 Avgift för och . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de som har ratificerat. Regeringen anför att de principer som har tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att nivå ska gälla även . 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen anför att de principer som har tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att nivå ska gälla även med vissa justeringar. 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. och innevarande år har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och för förvaltningskostnader för utredningen delegationen för en samordnad utveckling av validering. Medel har även avsatts för indikatorsprojekt of (). Delar av anslaget används för verksamhet av tillfällig art där behoven uppstår löpande . Regeringen anför vidare att de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att ökningen av anslaget för att finansiera det svenska deltagandet i PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies) kvarstår i enlighet med vad som beräknats i budgetpropositionen . Utskottet kan konstatera att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (se avsnitt 2 för en närmare beskrivning av principerna). Regeringen anför att de särskilda principerna innebär att nivå ska gälla för förslagen även med vissa justeringar. De justeringar som är aktuella redovisas under berörda anslag där propositionen återges ovan. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen som avviker från regeringens förslag om anslagsnivåer och bemyndiganden i denna del. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden finns i bilaga 4 respektive bilaga 5. Anslag inom utgiftsområde 16 (S, V, MP) (S), (V), (S), (S), (MP), (S) och (S) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i , detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering av hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget. Vid framtagandet av denna proposition har regeringen därför bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten , i väntan på att en ny regering tillträder och kan lämna de förslag till ändringar som följer av dess politiska inriktning. Med beaktande av detta har särskilda principer tagits fram för utformningen av denna proposition. Principerna har tagits fram efter kontakter med företrädare för regeringspartierna och samt , , och Liberalerna. En övergångsbudget är ingen permanent lösning. Den tar sig inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns för att viktiga samhällsfunktioner, välfärden och myndigheter ska fungera ungefär som . Den behövs för att skapa stabilitet och är just en övergångsbudget i väntan på att en regering ska tillträda och presentera sin ekonomiska politik. Det är när en sådan proposition läggs fram av en nytillträdd regering som det är rimligt att motionera som oppositionsparti. Vi anser att regeringen har redogjort för principerna, som tagits fram efter den process som varit, på ett klargörande sätt och tillämpat dem lojalt i arbetet med att ta fram budgetpropositionen . Men det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budgetproposition ger uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. Frågan har därför väckts om vi i likhet med oppositionspartierna borde lägga fram budgetmotioner under den allmänna motionstiden. Vi har dock valt att avstå den möjligheten och redogör nedan för våra skäl till det beslutet. I och med beredningen av övergångsregeringens förslag till statens budget har vi nu nått långt bortom den terräng där befintlig konstitutionell praxis kan ge vägledning. Hur partier och ledamöter väljer att agera har inte bara konsekvenser för den ekonomiska politiken 2019 utan lägger också grund för konstitutionell praxis för liknande situationer . Våra partier har alla gett uttryck för att riksdagsarbetet i ett läge där landet leds av en övergångsregering måste koncentreras mot att få på plats en handlingskraftig regering som åtminstone kan tolereras av en majoritet av ledamöterna. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser alltjämt att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs och som de principer den är byggd på avser att säkerställa. Mot detta har framförts att tillämpningen av principerna för en övergångsbudget får negativa konsekvenser för samhällsviktiga funktioner som inte bara kan utan också bör korrigera. Det döljer det faktum att förhållandet mellan riksdag och regering är en delikat kombination av konstitutionella regler och upparbetad praxis. Det är fullt rimligt att vilja ändra på den relationen, men det är knappast vad något parti har gett uttryck för vare sig nu eller i andra sammanhang. Det är inte rimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. En nytillträdd regering kommer att behöva lägga fram en extra ändringsbudget med nödvändiga korrigeringar och det gäller oavsett vilket beslut fattar i detta ärende. Det kan dessutom inte uteslutas att försök till sådana korrigeringar i riksdagsbehandlingen riskerar att förvärra problemen genom att skapa ryckighet och oklarhet i myndighetsstyrningen. I debatten har det också påpekats att det inte är möjligt att i en extra ändringsbudget föreslå skattesänkningar. Detta stämmer när det gäller inkomstskatter, även om det inte är någon hemlighet att vi anser att investeringar i välfärd, klimat, rättsväsende och försvar måste gå före stora skattesänkningar. För oss är ökad jämlikhet centralt. Vi kan inte heller se att någon av de skattesänkningar som nu beslutat om i första steget av budgetprocessen skulle vara så viktig att den trumfar behovet av att skapa en för landet långsiktigt hållbar konstitutionell praxis – snarare tvärtom. Vi anser därför att lämpligaste praxis i lägen som detta är att riksdagspartierna bör ägna sig åt att bidra till att en regering kan tillträda och lägga fram en extra ändringsbudget på bord. I enlighet därmed anser vi att det förslag som övergångsregeringen lägger fram också borde bli beslut. När en ny regering kommit på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik: antingen som regeringsbildare, som förhandlingspart eller som opposition. har genom sitt beslut i det första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi vill ha, genom att bifalla och förslag. De utgiftsramar som beslutats och som gäller i det andra steget i budgetprocessen är andra än de vi förespråkat. Därför väljer vi att avstå från ställningstaganden när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Avslutningsvis vill vi markera det självklara: att en ordinarie budgetprocess med en sedvanlig budgetproposition skulle ha innehållit fortsatta reformer inom utgiftsområdet, bl.a. en fortsatt utbyggnad av med fler platser till regionalt yrkesvux, och till universitet och högskolor samt en utbyggd förskollärar- och lärarutbildning. Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning inte får överstiga 2019 (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Eftersom förslag till anslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för vårt förslag. Av denna anledning väljer vi att avstå från ställningstagande och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. budgetalternativ när det gäller utgiftsområde 16 innebär följande. Måltiderna är en central del för barnen och i tillvaron på förskolan. Måltiderna innebär och möjliggör pedagogiska inslag, de innebär samling och social samvaro. Kosten i sig själv behöver vara näringsrik, av god kvalitet, välsmakande och väl tillagad. Vi vill därför införa en kostreform som möjliggörs genom stimulansbidrag, där syftet är att flera enheter ska stödjas i att omvandla mottagningskök till tillagningskök och att lokalproducerade livsmedel av hög kvalitet ska användas. Förskolepersonal är en viktig yrkeskår och behöver goda arbets- och anställningsförhållanden. Det bör vara självklart att varken barn eller personal vistas i verksamheten då man är sjuk utan att man är hemma tills man är frisk. Karensavdraget som det är utformat försvårar möjligheten att stanna hemma för förskolepersonal. Genom vårt förslag om ett avskaffat karensavdrag för förskolepersonal möjliggörs i större utsträckning möjligheterna att stanna hemma och bli frisk. Fördelarna är dock flera. Ett avskaffat karensavdrag innebär ett samhälleligt ansvarstagande och månande om såväl förskolepersonal som barn och föräldrar. Av samma skäl som anges för förskolan föreslår vi en satsning på en kostreform och ett avskaffat karensavdrag även för och fritidshemmet. Fritidshemsverksamheten är av stort värde för många barn och ungdomar. Liksom i är vistelsemiljön, arbetsmiljön och personalens förhållanden viktiga. Personaltätheten behöver ökas så att en personal maximalt har ansvar för 20 barn och ungdomar i verksamheten. Vi föreslår också en utökad möjlighet att bistå barn och ungdomar med läxläsning. Detta möjliggörs i större utsträckning då personaltätheten ökas. För denna satsning avsätter vi 2019. Vi anser att Skolinspektionen i större utsträckning ska göra oanmälda inspektioner där de missförhållanden som uppmärksammas skyndsamt ska åtgärdas. Kännbara konsekvenser ska bli resultatet av inspektionerna i de fall tillräckliga åtgärder uteblir. I de fall missförhållanden uppmärksammas ska täta återkontroller ske. Missförhållanden har ett flertal negativa konsekvenser. Inte minst innebär det missbruk av skattemedel. Vi menar att Skolinspektionen ska skärpa sin tillsyn betydligt för att säkerställa att ingen skola missbrukar skattemedel. För likvärdig och rättvis bedömning ska nationella prov rättas externt, inte i den egna skolenheten. Vi gör därför en satsning för att ett sådant system ska kunna inrättas. En levande landsbygd är av vikt för att hela ska leva. gör därför en satsning på stöd till glesbygdsskolor. Medel ska kunna ges som stöd för att möjliggöra fortsatt verksamhet där tillfälligt sviktande elevunderlag gör att mindre skolor hotas av nedläggning. För detta ändamål avsätter vi 2019. Många elever hamnar i skymundan i klassrummen och undervisningen på grund av att de behöver en annan form av undervisning och annat stöd än det som i många fall kan ges. Vi anser att extra medel behöver avsättas för elever med särskilda behov, vilka ska användas till utökat antal specialpedagoger och stödjande personal som kan stötta dessa elever i undervisningen. De inslag i lärarutbildningen som berör elever med särskilda behov ska utökas. Elever behöver tidigt få vägledning och stöd om sina tankar på framtid och möjligheter. Av vikt för samhället är även att arbetskraft och arbetsmarknad matchas så väl som möjligt. Ökade satsningar behövs på studie- och yrkesvägledning både i och i gymnasieskolan. Det kan göras genom exempelvis utveckling av en omfattande nationell databank för studie- och yrkesvägledning samt en utökad personaltäthet. Vi anser att en extra satsning behövs på jourklasser för elever som har svårt att fungera i en normal skolsituation. Genom vår satsning ges dessa elever extra möjligheter till stöd och undervisning. Övriga elever ges därmed större möjligheter till studiero samt en lugn och trygg miljö i klassrummet. Vi anser också att det behövs en ökad satsning på förberedelseklasser. Här avser vi att inrätta en obligatorisk förberedelseskola för nyanlända barn och ungdomar vilka har specifika behov; det gäller inte minst kunskaper i svenska som är en förutsättning för att tillgodogöra sig annan utbildning. Samverkan mellan skola, näringsliv, föreningar och projekt med åldersöverskridande verksamhet mellan elever och äldre med inspiration från har många fördelar och vinster för elever, lärare och skolpersonal. Det medverkar till samhälleliga vinster där olika grupper integreras och där elever tidigt får samhällsförankring och kontakt med yrkeslivet. Skolor ska enligt vår satsning kunna ansöka om medel för samverkansprojekt. När det gäller regeringens satsning för att stärka likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklassen och anser vi att denna är för ospecifik. Satsningar behöver bl.a. vara tydligt formulerade, välplanerade och ha tydliga syften. Där öronmärkta statsanslag ges ska dessa vara tydligt riktade. De satsningar gör på exempelvis karriärtjänster, stödjande personal och satsning på elever med särskilda behov är riktade och blir mer effektiva. Mot denna bakgrund föreslår vi en minskning i förhållande till regeringens förslag av anslaget för statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 2019. Inte enbart i samhället utan även i skolan har hedersproblematikens omfattning ökat. Värderingar och agerande som strider mot grundläggande svenska normer har vuxit, framför allt i utsatta områden. Åtgärder mot detta behövs därför inom skolan. Vi anser att lärare och övrig skolpersonal i utsatta områden ska få obligatorisk fortbildning i hedersproblematik. Utbildningen ska även ingå som en obligatorisk del i lärarutbildningen. Kunskapen stärker personalen i deras yrkesroll där de på bästa sätt kan stödja utsatta elever och verka för att svenska grundläggande värderingar ska fortsätta gälla i skolan. Vidare anser vi att elever som är aktuella i förundersökningar och utreds för grova våldsbrott eller sexualbrott, vilket normalt skulle ge fängelse för vuxna personer, ska avskiljas från sin vanliga klass och gå i s.k. pliktskola. Vid sådana tillfällen där säkerheten för övriga elever är hotad, eller där gärningsman och brottsoffer riskerar att sitta i samma klassrum eller dela skolgård, ska rektorn besluta om att gärningsmannen ska flyttas till en pliktskola. Även om gärningsmannen inte döms till sluten ungdomsvård eller vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, ska ett beslut om pliktskola gälla. Det behövs ytterligare satsningar på utbildning och möjligheter kopplat till tekniska yrken. Ungdomar som inte fått jobb efter avslutad teoretisk utbildning ska erbjudas en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Under två terminer stärker eleven sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen, varefter eleven genomför en termin med betald praktik hos en lokal industri. Genom vår satsning skjuter staten till medel för en termins praktikperiod. Förkunskaperna hos eleverna på språkintroduktionsprogrammet skiljer sig kraftigt åt. För att ge varje individ en ökad chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning införas i dessa program. Elever delas in i två olika grupper: de som genomgått grundskola respektive de som inte genomgått grundskola. En sådan indelning skapar bättre förutsättningar för samtliga att inom sin nivå ta till sig och lära sig språket på bästa sätt. Enligt behöver samtliga personalkategorier i skolan stärkas, inte minst lärare där yrkesrollen inom undervisning behöver förtydligas och koncentreras kring själva syftet med lärarrollen. Därför gör vi en ordentlig satsning på detta ändamål. Personal inom it, administration, lokalansvar/vaktmästeri samt skolhälsovård behöver utökas, stärkas och ansvara för de uppgifter som ligger utanför lärarnas undervisningsuppgift. Skolan bör förstatligas, och som ett första led i detta ska organisationen och huvudmannaskapet för stödjande funktioner i skolan, som exempelvis it, skolhälsovården och administrativ personal övergå i statlig regi. Vi avsätter för denna satsning 2019. Läraryrket ska vara attraktivt, lärarbrist behöver åtgärdas och de som lämnat yrket ska finna anledning att återvända. Lärares arbetsvillkor och anställningsvillkor behöver enligt vår mening utvecklas, och löneutvecklingen ska ställas i relation till detta. Regeringens modell med förstelärartjänster ska ersättas med ett statushöjande förslag för yrkeskåren. Där ska karriärtjänster möjliggöras genom en långsiktig plan enligt Singaporemodellen, vilken innebär att vidareutveckling för läraren sker i en karriärstege med olika nivåer där krav ställs på utbildning, anammande av erfarenhet och mentorskap till kollegor och åtföljs av större ansvarstagande och lönelyft. Vi anser att lärarutbildningarna ska ses över. Enligt håller en stor del av lärarutbildningarna i inte måttet. På många håll ersätter lärarlösa lektioner och gruppredovisningar den reguljära undervisningen och ordinarie tentamina. Detta är slöseri med unga människors tid och saboterar utbildningen av framtida lärare. Vi menar att lärarutbildningarna behöver styras utifrån ett kvalitetsperspektiv. De lärarutbildningar som inte klarar rimliga kvalitetskrav bör läggas ned så att de som klarar kvalitetskraven kan prioriteras. Lärarutbildningarna behöver utvärderas i större utsträckning, inte minst för att stärka läraryrket och höja läraryrkets attraktionskraft. Vi anser att lärarutbildningarna ska ha ett inträdesprov. Vi avsätter även medel för att införa nationella prov på lärarutbildningarna för att få en mer likvärdig bedömning mellan lärosätena och på så vis säkra kvaliteten i undervisningen. Proven ska vara standardiserade och genomföras en gång per läsår vid berörda lärosäten. Inom högre utbildning är eget ansvar och självstudier viktigt. Det räcker dock inte med självstudier för kunskapsinhämtning; även på högre studienivåer främjas inlärning av olika pedagogiska och metodologiska grepp. Lärarna har en viktig roll som kunskapsförmedlare, och lärartätheten och den lärarledda undervisningen behöver öka inom högre utbildning. Den lärarledda undervisningen har minskat . Svenska högskolestudenter får minst undervisningstid i . För lite lärarledd undervisning påverkar utbildningarnas kvalitet negativt. Vi satsar därför resurser på ökad lärartäthet och fler undervisningstimmar i högskolan. Vi vill försäkra oss om att all högskoleutbildning håller hög kvalitet, även i internationell jämförelse. Ett ökat antal utbildningsplatser får inte innebära att kraven på studenterna sänks och att kvaliteten på utbildningarna därmed också sjunker. Det är positivt att högskoleutbildningar och högskoleadministration bedrivs effektivt, men kvaliteten i utbildningen måste kunna behållas. Vi vill därför avskaffa det s.k. produktivitetsavdraget och tillför medel för detta. Högskoleutbildning ska förbereda för livet och leda till arbete. Utbildningen ska ha samhällsrelevans och förse arbetsmarknaden med den arbetskraft som behövs. Lärosätena måste matcha sitt utbildningsutbud bättre mot näringslivets behov av kompetens. Vi vill att ett nytt resurstilldelningssystem införs för högskolan som är mer kvalitetsdrivande än nuvarande system och baserat på samhällsrelevans. Vi vill se en ökning av lärosätenas basanslag för att stärka deras verksamhet. Därför föreslår vi att medel omfördelas från till universitet och högskolor. Vi vill också minska anslagen till konstnärlig forskning vid och i . Vi vill att svensk forskning i större utsträckning ska finansieras genom ett statligt forskningsinstitut. Detta är något som görs i flera länder som är framgångsrika inom forskning. Vi menar att större satsningar kan göras inom (of ). På så sätt skulle kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar, som ett led i vår strävan att främja företagsnära och tillväxtdrivande forskning. Anslag inom utgiftsområde 16 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i det första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskar avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat.