bet · H501KrU5 · 2018-02-21 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3682 av m.fl. (M) yrkande 7. Mångfaldsbegreppet har tillskrivits flera överlappande och konkurrerande innebörder. När mångfald omtalas i kulturpolitiska skrivelser åsyftas framför allt följande tre områden: mångfald av konstnärliga uttryck och utbud av kultur etnisk och kulturell mångfald samt att alla, oavsett ålder, funktionsnedsättning, bostadsort, kön, könsidentitet, könsuttryck, etnicitet eller sexuell läggning ska kunna ta del av och bidra till kulturens utveckling. bedömer att en tydligare ansvarsfördelning vad gäller mångfaldsuppdraget inom den offentligt finansierade kultursektorn är ett sätt att stärka mångfaldsarbetet. Ett utpekat strategiskt ansvar för integrationspolitiken för en eller några myndigheter inom kulturområdet skulle skapa en större tydlighet. finns sektorsansvariga myndigheter med strategiskt ansvar för exempelvis jämställdhet och funktionshinderspolitiken. Ett annat sätt att bidra till ökat fokus och riktning i mångfaldsarbetet samt att lyfta fram mångfaldsuppdragets relation till integrationspolitiken är att formulera inriktningsmål för integrationspolitikens genomförande på kulturområdet. Utifrån dessa inriktningsmål kan de sektorsansvariga myndigheterna utforma delmål och se till att dessa uppnås inom sina respektive ansvarsområden. Dessutom finns det flera politiska satsningar och strategier som går att knyta an till; ett exempel är den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Regeringen bör ge en eller flera myndigheter inom kultursektorn ett utpekat ansvar för integrationspolitiken. Regeringen bör även utveckla mångfaldsuppdraget genom att formulera inriktningsmål för integrationspolitikens genomförande på kulturområdet. Statistik som stöd för att uppnå de kulturpolitiska målen, punkt 7 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1501 av Per Lodenius (C) yrkandena 1 och 2. fastställde 2009 i stor enighet de kulturpolitiska målen: ”Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling.” För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. , amatörkultur och föreningar engagerar och ger möjligheter till utveckling och att förverkliga sig själv. Det är många ideella krafter som engagerar sig, unga som gamla, kvinnor och män, nysvenskar och den som bott hela sitt liv på orten, landsbygdsbor liksom stadsbor. Det är i bygdegårdarna, Folkets Hus och Parker samt Våra Gårdar som kulturen frodas. I rapporten (2017:2) presenterar Myndigheten för kulturanalys svenska folkets kulturvanor, socioekonomiska analyser och tidstrender. I rapporten nämns varken folkbildningen eller samlingslokaler, trots vikten av dessa för kulturens spridning och utveckling i hela landet. I en fotnot konstateras att tillgänglighet till kultur för personer med funktionsnedsättning också är en viktig aspekt. Tanken med rapporten är att den bl.a. ska ligga till grund för fortsatt utveckling av kulturpolitiken. Därför är det en stor brist att den saknar uppgifter vad gäller både bildning och den infrastruktur för kulturen som samlingslokaler utgör tillsammans med fakta kring tillgängligheten till kultur för den som har en funktionsnedsättning. Regeringen bör därför ta fram underlag och statistik om folkbildningens, amatörkulturens och samlingslokalernas vikt tillsammans med underlag och statistik vad gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning för att uppnå de kulturpolitiska målen. Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Den digitala tekniken har tillgängliggjort kultur över hela landet. Ett exempel på detta är Folkets Hus och Parker som visar konserter och teaterföreställningar via direktöverföring. Kulturarvet har på så sätt tillgängliggjorts på ett nytt sätt för människor utanför storstäderna. Många äldre och sjuka har svårt att rent fysiskt förflytta sig till biografer, teatrar och utställningshallar. Den digitala utvecklingen skapar helt nya möjligheter för dessa grupper att ta del av kulturens läkande och utvecklande kraft genom hela livet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur man genom de möjligheter den digitala utvecklingen ger kan nå nya grupper med kultur. Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkande 1. Med den digitala tekniken har mycket kultur och kunskap blivit tillgänglig för så många fler. Det har blivit enklare att sprida kultur, och möjligheten till delaktighet är nu större . Det digitala samhället har blivit en del av vår vardag. Detta syns inte minst på nya breda kulturformer som dataspel, på möjligheter att se föreställningar som spelas på en annan kontinent hemmavid och på den svenska musiken som sprids och uppskattas i stora delar av världen. Med de möjligheter som digitalisering ger får fler möjlighet att finna ett uttryck som passar just dem. Det skapar också företag, jobb och exportinkomster. Med kreativitet växer vi som individer men också som samhälle. Möjligheten att både ta del av kultur och själv skapa genom digital teknik måste tas till vara. Vi har t.ex. en framgångsrik svensk bransch för dataspel och apputveckling, ett kreativt entreprenörskap som engagerar många. Vi vet inte vilka nya kulturella yttringar som kommer att uppstå när tekniken utvecklas. Med detta krävs ett öppet förhållningssätt från offentligt håll så att även ungas aktiviteter på internet kan få stöd. Även inom traditionell kultur som opera har föreställningar utvecklats för att platsa i det nya digitala visningsfönstret. För ett kulturliv i världsklass krävs även goda förutsättningar att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag är det viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU. Detta bör ge regeringen till känna. Digitalisering av kulturområdet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkande 1, 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3. Kulturen spelar en central roll i ett demokratiskt samhälle. Genom kulturen kan olika grupper och individer få uttrycka sina livsval. Kulturpolitiken är därför ett viktigt verktyg i arbetet för att försvara de mänskliga rättigheterna och alla människors lika värde. Ett lands kulturpolitik speglar dess syn på människan, både som skapare och som mottagare av det som skapats av andra. I en undersökning av Myndigheten för kulturanalys framgår det att kulturdeltagandet varierar beroende på var man bor, att kommuners och regioners kulturutgifter ökat – dock olika mycket – och att tillgängligheten till kulturskolor och bibliotek varierar i landet. Det är främst medborgare i större städer och från de mest gynnsamma förhållandena som tar del av professionell scenkonst och konstnärlig kultur. Att bo i en storstad jämfört med att bo på landsbygden är en något mer särskiljande faktor än faktorer som hög utbildning, hög inkomst och högre tjänstemannabakgrund, även om dessa faktorer givetvis samspelar med varandra (rapport 2017:2). Att kulturutbudet skiljer sig åt i olika delar av landet är i sig inte konstigt eller något problem, men för att ambitionen om att alla människor ska ha likvärdiga möjligheter att ta del av kultur ska uppnås bör det finnas en någorlunda likvärdig tillgång till kultur oberoende av bostadsort. finns uppgifter som talar för att medborgarna kan få möjlighet att ta del av kultur i hela landet. Biografernas digitalisering och framväxten av nya digitala visningsformer för exempelvis film, dans, opera och andra musikföreställningar ger möjligheter till ett ökat och mer flexibelt utbud i hela landet. Av Landsbygdskommitténs betänkande framgår att digitaliseringen av film medfört att vilande biografer på mindre orter har kunnat öppnas igen (SOU 2017:1). Av landets kommuner har minst en digital salong. Mot bakgrund av dessa olika tendenser anser att det är angeläget att studera befolkningskoncentrationens effekter ytterligare, bl.a. med fokus på digitaliseringens möjligheter och betydelsen av annan samhällelig infrastruktur. Regeringen bör därför utreda digitaliseringens möjligheter och begränsningar vad gäller tillgången till kultur samt vilka övriga åtgärder som krävs för att överbrygga de skillnader som finns mellan stad och landsbygd i detta avseende. Bibliotek för barn och unga, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 8. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Barns läsande är så mycket mer än bara en allmän önskan från samhällets sida att nya generationer ska vara bildade och litterära. Det handlar i stället om alla barns och ungas rätt till kunskap. Den digitala tekniken med bl.a. ljudböcker ger möjlighet att stötta barn och unga som har svårt att fokusera på en text i skrift. Genom stimuli av fler sinnen, både syn och hörsel, kan dessa barn lättare tillgodogöra sig litteratur. Detta är ett exempel på den digitala teknikens möjligheter; denna utveckling bör regeringen beakta som en naturlig del av en modern kulturpolitik och inkludera i en framtida lässatsning. vill se en särskilt riktad bibliotekssatsning mot gruppen barn och unga från socioekonomiskt svaga områden. Regeringen bör initiera en utredning kring en sådan satsning. Den digitala teknik med bl.a. ljudböcker ger möjlighet att stötta barn och unga som har svårt att fokusera på en text i skrift. Genom stimuli av fler sinnen, syn och hörsel, kan dessa barn lättare tillgodogöra sig litteratur. Detta är ett exempel på den digitala teknikens möjlighet, denna utveckling bör regeringen beakta som en naturlig del av en modern kulturpolitik och inkluderas i framtida lässatsning. vill se en särskilt riktad bibliotekssatsning mot grupper barn och unga från socioekonomiskt svaga områden. Regeringen bör initiera en utredning kring en sådan satsning. Trygga bibliotek, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1740 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 5. Det har återkommande rapporterats om oroligheter på bibliotek runt om i landet. Dessa bibliotek upplevs inte längre vara en trygg miljö för studier och inhämtning av kunskap. Utöver det påverkar oroligheterna arbetsmiljön för de som arbetar inom biblioteksväsendet. Bibliotekens roll sätts ur spel av personer som inte förstår att visa vördnad för deras funktion utan använder biblioteken för egna syften. Det är av yttersta vikt att biblioteken är en trygg miljö för de som arbetar och studerar där. vill därför att regeringen i samverkan med berörda aktörer, institutioner och organisationer, såsom Kommuner och Landsting, tar fram en åtgärdsplan för hur biblioteksmiljön ska kunna tryggas som studiemiljö. Trygga bibliotek, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:1740 av m.fl. (SD) yrkande 1. Tillgången till bibliotek är en grundläggande service i ett liberalt samhälle. I kommuner och kommundelar fungerar de som lokala kulturcentrum. Där ges vi alla, på lika villkor, möjlighet till bildning och förströelse. Det kan vara en massivt frigörande upplevelse att på utforska alla olika vägar in i mänsklighetens samlade vetande, att upptäcka andra människors erfarenheter och världsbilder. Bra bibliotek är allra viktigast för unga personer som inte växer upp med böcker omkring sig, som inte får läsvanorna med sig hemifrån och som kanske över huvud taget inte har något lugnt ställe för att plugga eller fly bort i fiktionens värld. För att biblioteken ska kunna fylla dessa uppgifter måste de vara trygga. har det blivit allt vanligare att det förekommer stök – och betydligt allvarligare händelser som hot, trakasserier och ibland våld – mot andra besökare och mot bibliotekspersonal. De som drabbas hårdast av otrygghet på biblioteken är – precis som i en otrygg skola utan arbetsro – de som behöver biblioteken bäst. Personer som stör ordningen, hotar och trakasserar hör inte hemma på våra bibliotek. För att ingripa och avvisa personer som hotar och trakasserar – antingen vid enstaka tillfällen eller upprepade gånger – behövs personer med befogenhet. Bibliotekarier varken ska eller kan vara ordningsvakter. Polisen hinner dock inte alltid fram. Liberalerna har i annat sammanhang lagt fram förslag om fler kommunala ordningsvakter för att öka tryggheten i lokalsamhället. Bibliotekslagen säger att ”biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla”. För att bibliotekslagens syfte ska vara verklighet, för alla, behöver den kompletteras med en reglering om trygga bibliotek och möjligheter att utfärda tillträdesförbud. Framtidens filmpolitik, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Svensk filmpolitik är i behov av reformer. Framtidens filmpolitik måste försöka bemöta de svårigheter som filmbranschen står inför, och filmbranschens huvudsakliga problem är att det är svårt att få filmproduktioner att gå runt ekonomiskt. Eftermarknaden har i stort sett försvunnit till följd av den tekniska utvecklingen, som möjliggjort såväl illegal som legal spridning av film genom internet. Dessvärre inbringar inte de legala tjänster som finns för spridning av film via internet några större intäkter som kompenserar för inkomsttappet av den försvunna vhs-, dvd- och Blu-ray-försäljningen. kan de illegala tjänsterna distribuera upphovsrättsskyddade filmer till ett obegränsat antal mottagare och då ofta med högre filmkvalitet än de legala alternativen. anser att den lösning regeringen infört för att åtgärda problemen, dvs. en marginell höjning av filmstöden samt ett förstatligande av filmpolitiken, är otillräcklig för att kompensera för det inkomstbortfall som drabbat filmbranschen. För att få bukt med ovanstående problem krävs breda lösningar över flera politikområden. Vi hade föredragit om regeringen presenterat ett helt genomtänkt förslag för filmpolitiken, där samtliga delar var färdiga, så att skulle kunna bedöma en helhetslösning av samtliga delar av filmbranschens problem. Det är tydligt att regeringen uppfattat filmbranschens grundläggande utmaningar kring teknikutveckling, illegal nedladdning och visningsfönster, men man presenterade inga verktyg för att bemöta detta. Åtgärdsförslag saknas än på grundläggande områden, och vi vill därför att regeringen presenterar ett nytt helhetsförslag för filmpolitik, framarbetat med övriga politiska partier och branschens berörda aktörer. Nordiska produktionsincitament för film, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkande 8. I flera europeiska länder har man med framgång infört produktionsincitament för film. Produktionsincitamentens form varierar länder emellan, men en populär modell är det s.k. rabattsystemet som ger en procentuell rabatt på alla produktionskostnader. har redan gått miste om ett flertal internationella och inhemska filmprojekt på grund av konkurrensen från andra länder, detta trots att har intressanta miljöer, en god infrastruktur och den kompetens som krävs för filmproduktion i världsklass. Produktionsincitament är beprövade i ett flertal länder och har visat sig vara självfinansierande. Det är också en åtgärd som efterfrågas av svenska filmproducenter. Ett produktionsstöd kan stärka svensk filmindustri i den internationella konkurrensen och ta bort de barriärer som finns för filmproduktion i . Det är glädjande att utreder frågan om produktionsincitament i . har länge varit pådrivande för ett införande av produktionsincitament i , och vi hoppas att utredningen snabbt kan leverera ett förslag som stärker konkurrenskraft som produktionsland. Vidare vill utvärdera om kan samarbeta med övriga nordiska länder när det gäller produktionsincitament. Det skulle gynna samtliga länder om vi har ett gemensamt system och ser som en gemensam inspelningsplats. På så vis kan filmskapare röra sig inom hela under sin filminspelning, utan att behöva sätta sig in i flera olika system. Biografer i hela landet, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. är mycket kritiska till den höjning av mervärdesskatten på biobiljetter som regeringen har genomfört och som påverkar bl.a. småortsbiograferna. Småortsbiografernas framtid är viktig för tillgången till kultur runt om i landet Vi vill från sida lyfta fram småortsbiografernas betydelse för landsbygden. Detta bör ge regeringen till känna. Biografer i hela landet, punkt 15 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkande 9. Film tillhör de mest tillgängliga kulturformerna i . Så vill vi i att det ska förbli. Mervärdesskatten på biobesök höjdes . Det gör det dyrare för besökare att gå på bio och ökar risken att biografer på mindre orter slås ut. Regeringen lade fram en filmproposition. När den behandlades av beslutades om sju tillkännagivanden, däribland att regeringen skyndsamt ska utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen. Biografer på mindre orter betyder mer för kulturlivet på dessa orter än bara en plats att se film på. De är en viktig del i en kulturell infrastruktur som sammantaget ger tillgång till ett brett kulturliv i hela landet. Till dess att alternativ finansiering har utretts behöver det bidrag regeringen anslagit för att motverka dessa konsekvenser användas på ett mer ändamålsenligt sätt och anpassas efter verksamhetens behov. Detta bör ge regeringen till känna. Nyskapande kultur, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 6. Kulturbryggan skapades av alliansregeringen för att aktivt stötta nyskapande kultur. Detta är en investering i framtidens kultur och stöd till den nyskapande konsten. Erfarenheten visar att riktat stöd för nya konstnärer i början av deras yrkesverksamma gärning är viktigt. Kulturbryggan lägger grunden för framtidens svenska konst- och kulturskapande och bör byggas ut . Varje satsad statlig krona är en investering. Modellen med delfinansiering innebar att tillföll Kulturbryggan 2014, för att investera i framtidens kultur. Av dessa var statliga. vill dubblera statsbidraget med ambitionen att den externa delfinansieringen ska öka i motsvarande grad. Det som betraktas som nyskapande kultur kommer att vara en etablerad del av vårt gemensamma kulturarv . Regeringen har intagit en mycket passiv roll kring villkoren för nyskapande kultur. Det faktum att regeringen i mandatperiodens sista budget till slut valt att öka stipendieanslag till den nyskapande kulturen är ett bra men sent uppvaknande som har ställt sig bakom. vill, vid sidan om dubblerat stöd till Kulturbryggan, att det utreds hur den nyskapande kulturens villkor kan stärkas genom exempelvis samarbete med andra aktörer. Fond för unga konstnärer, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3883 av m.fl. (V) yrkande 4. När konst ökar i värde och handlas för högre priser är det en konstruktiv och ekonomiskt förnuftig tanke att en del av värdeskapandet på den kommersiella konstmarknaden går tillbaka som satsningar på nutida konstnärer och på så sätt bidrar till att underlätta för ny konstproduktion samt att säkerställa mångfald och ett framtida värdeskapande på konstmarknaden. I infördes ett slags konstavgift baserad på principen droit de suite (följerätt) med syftet att konstnären och hens anhöriga skulle ha rätt till en del av de värdestegringar som inträffade när konstverk såldes vidare. Fonden skulle i första hand ge äldre konstnärer och avlidna konstnärsfamiljer en inkomst och pension. Den största delen av fondens tillgångar går fortfarande till konstnärer , men även till arbetsstipendier och etableringsstöd till konstnärer, projektstöd och inrättande av Artspace samt fyra årliga prestigefyllda konstpriser. Den norska konstavgiften på omfattar bildkonst, konsthantverk och foto, och tas ut på all försäljning av konst i med ett försäljningspris på mer än , på såväl andrahandsmarknaden som förstahandsförsäljning och konstnärliga gestaltningsprojekt. Det finns få motsättningar kring det norska konstavgiftssystemet. Vissa säljare har dock påpekat att det skulle kunna innebära konkurrensnackdelar för aktörer i att sälja äldre verk på grund av den norska konstavgiften och därmed leda till att konstförsäljningen i detta segment flyttar utomlands. finns det dock inget som tyder på att avgiften påverkar omsättningen i negativt eller leder till ökad försäljning utomlands. Regeringen tillsatte 1996 en utredning med uppgift att utarbeta ett förslag till regelsystem för en offentligrättslig avgift på vidareförsäljning av icke upphovsrättsligt skyddad konst. Året därefter presenterades betänkandet En fond för unga konstnärer (1997:106), vars förslag till stor del liknar den norska modellen. I utredningen föreslås att en avgift ska tas ut när en näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet säljer vidare eller förmedlar en vidareförsäljning av ett konstverk som inte omfattas av den upphovsrättsliga giltighetstiden, dvs. när det gått från upphovsmannens dödsår. Detta avgiftssystem skulle således ta vid när den upphovsrättsliga regleringen upphör.