bet · H501MJU22 · 2018-06-13 00:00:00 — I detta sammanhang pekade lagstiftaren även på klimatfrågans betydelse för en hållbar utveckling i kommunen (prop. 2009/10:170 Del 1 s. 176). Av 2 kap. 5 § PBL och 3 kap. 4 § PBL följer att kommunen i översiktsplanen ska redovisa sin bedömning av hur hänsyn ska tas till risken för olyckor (inbegripet ras och skred), översvämningar och erosion. Det saknas emellertid krav på att kommunerna ska ge sin syn på klimatrelaterade risker som avser den redan byggda miljön. Det finns inte heller någon skyldighet för kommunerna att arbeta strategiskt med hur riskerna kan minska eller upphöra. Ärendet och dess beredning i I budgetpropositionen angav regeringen att man vill underlätta för konsumenter att göra upplysta och miljöanpassade val av drivmedel och att man därför avsåg att se över möjligheterna att göra information om drivmedels miljöpåverkan obligatorisk (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 86). redovisade regeringen att man avser att införa ett system som ställer krav på miljöinformation om drivmedel för att underlätta för konsumenter att välja de bästa drivmedlen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 106). En promemoria med förslag om miljöinformation om drivmedel har därför utarbetats inom . Lagrådet har yttrat sig i ärendet. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (bränslekvalitetsdirektivet) anges att drivmedelsleverantörer ska minska sina utsläpp av växthusgaser med till 2020. Bränslekvalitetsdirektivet genomförs i svensk lagstiftning med drivmedelslagen (2011:319) och drivmedelsförordningen (2011:346). Minskningskravet kan uppfyllas genom både användning av biodrivmedel och utsläppsreduktioner uppströms för det fossila bränsle som används. Växthus-gasminskningar från biodrivmedel får endast åberopas om de uppfyller hållbarhetskriterierna i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet). Samtliga levererade drivmedelskvaliteter ska räknas in. Även el som används i elfordon är att betrakta som ett drivmedel och kan räknas in. En leverantör kan saluföra en och samma drivmedelskvalitet under olika försäljningsnamn på tankstationen; t.ex. levereras miljöklass 1 diesel (MK1) under två olika försäljningsnamn, en och en vätebehandlade vegetabiliska oljor (HVO). EU:s bränslekvalitetsdirektiv (och drivsmedelslagen) har regler för inblandning av vissa biodrivmedel i bensin och dieselbränsle för att säkerställa att drivmedlen ska kunna användas i de fordon som typgodkänts för marknaden. I och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybart-direktivet) fastställs ett antal kriterier för att biodrivmedel ska kunna anses vara hållbara. De ska säkerställa att biodrivmedel och andra flytande biobränslen har framställts på ett hållbart sätt. Om energi från biodrivmedel och flytande biobränslen ska räknas med i nationella mål eller kvoter eller ges finansiellt stöd samt betraktas som drivmedel med biogent ursprung måste de hållbarhetskriterier som fastställs i direktivet vara uppfyllda. I genomförs direktivets krav på hållbarhet med lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Enligt lagen ska den som är skattskyldig för ett biodrivmedel kunna styrka att ett bränsle är hållbart genom ett hållbarhetsbesked som utfärdats av . Biodrivmedel måste minska utsläppen av växthusgaser med i förhållande till de utsläpp som hade blivit följden om fossila bränslen i stället hade använts. Det gäller produktion i anläggningar som tagits i drift . För produktion i anläggningar som tagits i drift efter är motsvarande krav . Minskningen avser de utsläpp som uppstår i hela produktionskedjan. Produktionskedjan omfattar den produktionsprocess som börjar med odling av biomassan, inbegripet framställning av gödsel för odlingen, fram t.o.m. användningen av biodriv-medlet eller det flytande biobränslet. För biodrivmedel och flytande bio-bränslen som framställts av avfall eller restprodukter gäller samma krav på minskade utsläpp, men beräkningen görs då från den plats där avfallet eller restprodukten uppstod. Skrivelsens och propositionernas huvudsakliga innehåll I skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för presenterar regeringen de åtgärder som vidtagits för att nå klimatmålen och riktningen för det fortsatta arbetet. I fråga om det internationella klimatarbetet redovisar regeringen att man driver på för ett effektivt och ambitiöst genomförande av , och utvecklingspolitiken är här en viktig del. Inom EU verkar regeringen för skärpta mål och åtgärder. Därefter redovisas ett antal nationella åtgärder. Regeringen bedömer att klimat behöver integreras i alla politikområden och på alla nivåer i samhället för att styra om mot en cirkulär och biobaserad ekonomi utan utsläpp av växthusgaser. Basen är tydliga styrmedel inklusive prissättning av utsläpp. Närings-, forsknings- och innovationspolitiken behöver stödja omställningen. En handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering redovisas utifrån etappmålet om att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom flyget) ska vara lägre än 2010. De åtgärder som vidtagits redovisas liksom behovet av ytterligare åtgärder. Enligt regeringen behöver bli ett transporteffektivt samhälle genom samhällsplanering, fossilfria och energieffektiva fordon, fartyg och flyg som går på hållbara drivmedel samt överflyttning av transporter till järnväg och sjöfart. Utsläppen från luftfart behöver minska, och även sjöfarten behöver effektiviseras och förbättra sin klimatprestanda. Enligt regeringen behövs det även mer kunskap om möjligheterna att nå negativa utsläpp fram till och bortom 2045. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning om bl.a. ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid. Nationell strategi för klimatanpassning I proposition 2017/18:163 Nationell strategi för klimatanpassning föreslår regeringen två ändringar i (2010:900), förkortad PBL, som syftar till att förbättra kommunernas beredskap för klimatets förändring. Den ena ändringen innebär ett krav på att kommunerna i översiktsplanen ska ge sin syn på risken för skador på den byggda miljön till följd av över-svämning, ras, skred och erosion som är klimatrelaterade samt på hur sådana risker kan minska eller upphöra. Den andra ändringen innebär att kommunen i en detaljplan får bestämma att det krävs marklov för markåtgärder som kan försämra markens genomsläpplighet och som inte vidtas för att anlägga en gata, väg eller järnväg som är förenlig med detaljplanen. I propositionen redovisar regeringen även en nationell strategi för klimat-anpassning i syfte att långsiktigt stärka klimatanpassningsarbetet och den nationella samordningen av detta arbete. Strategin aviserades i regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (rskr. 2015/16:87). Genom strategin möter regeringen också skyldigheter under samt i för klimat-anpassning där en nationell strategi för klimatanpassning lyfts fram som ett centralt analytiskt instrument avsett att förklara och prioritera åtgärder och investeringar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I proposition 2017/18:229 Miljöinformation om drivmedel föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får utfärda föreskrifter om att den som bedriver en verksamhet som tillhandahåller ett flytande eller gasformigt drivmedel är skyldig att informera konsumenter om drivmedlets utsläpp av växthusgaser och andra förhållanden som har betydelse för att bedöma drivmedlets miljöpåverkan. Bestämmelsen ska även omfatta den som tillhandahåller ett flytande eller gasformigt drivmedel och tillhandahåller el som drivmedel. Bestämmelser om detta ska föras in i drivmedelslagen (2011:319) och ska träda i kraft . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om roll i det internationella klimatarbetet, internationella samarbetsformer och klimatinvesteringar samt klass- och genusperspektiv i klimat-förhandlingarna m.m. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (M), 4 (SD), 5 (V) och 6 (V). roll i det internationella klimatarbetet I skrivelsen gör regeringen bedömningen att i de internationella klimatförhandlingarna under klimatkonventionen såväl enskilt som genom EU bör driva på för ett effektivt och ambitiöst genomförande av . Regeringen framhåller att , som trädde i kraft , bygger på och vidareutvecklar det gällande internationella ramverket inom klimatområdet och stärker genomförandet av klimatkonventionen. har världen ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån ansvar, förmåga och nationella förutsättningar. Regeringen framhåller att alla länder, inklusive EU, nu måste överväga hur klimatarbetet kan stärkas. Nyckeln till att minska de globala utsläppen är att rikare länder går före och minskar utsläppen samt utvecklar och sprider lösningar, som utvecklingsländer ges stöd i sin klimatomställning och klimatanpassning. För ett effektivt genomförande av och klimatkonventionen verkar regeringen i klimatförhandlingarna särskilt för följande: – En utformning av den femåriga cykeln för utsläppsminskningar, så att den driver på och leder till högre ambitioner från alla parter i linje med vad som krävs för att klara temperaturmålen i . – En utformning av den globala översynen så att den synliggör var parter befinner sig i förhållande till de långsiktiga målen och visar på hur ambitionen kan höjas. Översynen bör utformas så att den hanterar utsläppsbegränsningar, klimatanpassning och genomförandestöd på ett balanserat sätt utifrån avtalets tre långsiktiga mål. – En utveckling av ett robust transparenssystem som tillhandahåller transparent, rättvisande, fullständig, konsekvent och jämförbar information för . – Att nya internationella samarbetsformer utvecklas på ett sätt som möjliggör kostnadseffektiva lösningar och prissättning av utsläpp av växthusgaser. – Att internationell klimatfinansiering bidrar effektivt till utsläpps-minskningar och klimatanpassning i utvecklingsländer, särskilt för sårbara länder såsom de minst utvecklade länderna, små östater och . För ett effektivt genomförande av avser regeringen även att verka för bl.a. en fortsatt balans mellan utsläppsbegränsningar, klimatanpassning och klimatfinansiering när genomförs samt att efterlevnads-mekanismen utformas så att den främjar ett effektivt genomförande genom att bidra till att skapa tillit och förtroende mellan parterna, ta itu med kapacitets-problem och skydda mot s.k. friåkning. Internationella samarbetsformer och klimatinvesteringar Regeringen konstaterar att det internationella klimatarbetet länge har handlat om att synliggöra klimatutmaningen och om mellanstatliga förhandlingar om hur klimatförändringarna ska begränsas. I skrivelsen framhåller regeringen att det globala klimatarbetet alltmer har övergått till en klimatomställning där klimatsmarta insatser genomförs i större skala. Klimatvänliga alternativ blir alltmer konkurrenskraftiga, och en global omställning bort från en fossilberoende ekonomi har inletts. Regeringen konstaterar att icke-statliga aktörer såsom civilsamhället, näringslivet och lokala beslutsfattare spelar en allt större roll i klimatarbetet med att minska de globala utsläppen av växthusgaser genom konkreta klimatinsatser och åtaganden. Regeringen ser mycket positivt på denna utveckling och anser att civilsamhället tjänar som påtryckande kraft och inspiration i de mellanstatliga klimatförhandlingarna, som i sin tur kan leda till att länder höjer sina klimatmål. Enligt regeringen är det tydligt att samhällets aktörer nu alltmer vill delta i den globala omställning som världen behöver för att klara klimat- och hållbarhetsmålen. Regeringen framhåller att länge varit engagerat i att utveckla internationella instrument under som leder till verifierade och certifierade utsläppsminskningar med miljöintegritet och hållbar utveckling i fokus. har haft ett program för internationella klimatinvesteringar som fokuserat på instrumenten under Kyotoprotokollet, de s.k. flexibla mekanismerna, och då framför allt mekanismen för ren utveckling (clean development mechanism, CDM) och inledningsvis även på gemensamt genomförande (joint implementation, JI). engagemang har förutom utsläppsminskningar i de uppåt 100 projekt och tio fonder som deltagit i även bidragit till att utveckla metodiken och regelverket för instrumenten. Regeringen framhåller att har antagit flera etappmål som rör klimatet. I fråga om de sektorer som omfattas av ESR innebär ett etappmål att växthusgasutsläppen bör vara lägre än utsläppen . Regeringens ambition är att det målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna m.m. I skrivelsen framhåller regeringen att för ett effektivt genomförande av avser regeringen även att verka för bl.a. följande: – Att ett tydligt jämställdhetsperspektiv genomsyrar förhandlingarna och genomförandet av avtalet. Exempelvis genom att sträva efter ett jämställt deltagande i beslutsprocesser och beslutande organ, samt att fortsätta att arbeta för integrering av ett stärkt jämställdhetsperspektiv i alla förhandlingsspår. – Rapporterings- och granskningssystem för klimaträttvisa som inger förtroende hos parterna och ett effektivt genomförande med incitament för jämställdhetsintegrering. Därtill framhåller regeringen att FN:s klimatpanel (IPCC) bildades för att sammanställa information om de globala klimatförändringarna. har IPCC:s rapporter spelat en särskilt viktig roll för att ge underlag om klimatet och människans påverkan på klimatsystemet, effekter av klimat-förändringar samt människans möjligheter att minska sin påverkan och anpassa sig till de förändringar som inte kan undvikas. IPCC har en central roll i att sammanställa och förmedla kunskap, men är underfinansierad och har svårt att genomföra alla de insatser som planeras . Regeringen beslutade därför om ett kompletterande stöd till IPCC:s arbete . Regeringen verkar också för att öka det svenska bidraget av expertis och kunnande till IPCC:s arbete. Regeringen framhåller att den därför har höjt förvaltningsanslag för att myndigheten ska kunna stärka sitt arbete med att leverera kunskapsunderlag om klimatförändringarna och bidra aktivt till IPCC:s arbete. roll i det internationella klimatarbetet Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 8 ska vara ledande i det globala och regionala klimat- och miljöarbetet. För att nå de mål som sju partier enades om i Miljömålsberedningens klimat-betänkande anser motionärerna att det krävs ett nytt ledarskap i klimatpolitiken som främjar förnybar energi, minskar utsläppen från transporterna och åter gör till en ledande kraft i EU och det globala klimatarbetet. I kommittémotion 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås att ska bidra till att dämpa eller på annat sätt motverka de negativa konsekvenserna av global uppvärmning. Utsläpp av växthusgaser är negativa för den globala utvecklingen, och bör bidra till att lösa, dämpa eller på annat sätt motverka effekterna av denna problematik. Enligt motionärerna spelar den ekonomiska utvecklingen en viktig roll eftersom brist på resurser gör länder mer sårbara för klimatets nycker. Vidare i kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås att det globala perspektivet inom klimatpolitiken ska ges en mer central plats. Enligt motionärerna kommer det globala perspektivet i skymundan i svensk klimatpolitik, t.ex. i regeringens skrivelse 2017/18:238. Motionärerna framhåller att varken eller EU på egen hand kan styra de globala koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning, utan det krävs globala åtgärder. Enligt motion 2017/18:4148 av m.fl. (-) yrkande 5 ska det globala klimatarbetet styras mot faktabaserade minskningskrav där de relativa och absoluta utsläppen är störst. Motionärerna anför också att det måste till en utvärdering av olika länders minskning av klimatstörande utsläpp så att det går att avgöra var insatta resurser kan göra bäst nytta. Internationella samarbetsformer och klimatinvesteringar Ett antal motioner tar upp frågan om internationella samarbetsformer och investeringar. I kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås att utgångspunkten för klimatpolitiken ska vara största möjliga minskning av växthusgaser per satsad krona. Av denna anledning bör en viktig del av de svenska insatserna göras genom flexibla mekanismer såsom CDM (clean development mechanism) och JI (joint implementation), vilka ger länder möjlighet att komplettera sina nationella utsläppsminskningar genom att förvärva utsläppsminskningar från projekt i andra länder. Eftersom klimatutmaningen är global spelar det till syvende och sist ingen roll var i världen utsläppsminskningarna sker. Enligt kommittémotion 2017/18:4154 av m.fl. (SD) yrkande 13 bör internationella klimatinvesteringar ökas på bekostnad av ineffektiva åtgärder i . Enligt motionärerna visar beräkningar att internationellt samarbete utgör lågt hängande frukter för utsläppsminskningar i ett globalt perspektiv. Enligt yrkande 14 i samma motion framhålls vidare att arbetet med att snabbt sjösätta nya internationella samarbetsformer för verkningsfulla internationella insatser för utsläppsminskningar ska prioriteras högre. Enligt partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 5 ska etappmålet om utsläppsminskning till 2020 för den icke handlande sektorn (ESR) uppnås helt och hållet genom nationella insatser för utsläpps-minskningar. Motionärerna anser vidare att internationella klimatinvesteringar är nödvändiga men att dessa inte bör användas för att nå det nationella klimatmålet. Därför ska köp av utsläppskrediter via CDM för att uppnå det nationella klimatmålet upphöra. Klass- och genusperspektiv i klimatförhandlingarna m.m. Motionärerna föreslår i partimotion 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 1 att i internationella klimatförhandlingar och övriga forum som berör klimatfrågan bör uppmärksamma de globala skillnaderna liksom klass- och genusaspekter. Motionärerna påpekar att det finns stora skillnader mellan fattigas och rikas klimatpåverkan även inom länder. Därför behöver det synliggöras vilka som överskrider sitt miljöutrymme och med hur mycket samt att det är kvinnor som drabbas hårdast av miljöförändringarna. I yrkande 2 i samma motion framhåller motionärerna att i olika forum som berör klimatfrågan även bör verka för att kvinnors delaktighet och makt stärks i arbetet för att bromsa klimatförändringarna. Enligt motionärerna bör politiska åtgärder mot klimatförändringarna inte vara könsneutrala. I motion 2017/18:283 av (MP) yrkande 5 framhålls vikten av att utkräva ansvar från alla länder i FN-systemet att bidra till finansieringen av IPCC:s arbete. Enligt motionären måste inom ramen för FN ställa tuffa krav på att alla medlemsländer bidrar till att IPCC kan fortsätta sitt arbete med kunskapsuppbyggnad kring klimatproblematiken. Samma motionär föreslår i motion 2017/18:1713 att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion. En sådan ombudsman behövs enligt motionären inte bara för att följa upp och påtala när avtalen inte följs utan även för att dela ut sanktioner i olika former när det behövs för avtalens efterlevnad. behandling och kompletterande uppgifter roll i det internationella klimatarbetet I betänkande 2016/17:MJU24 Ett klimatpolitiskt ramverk framhöll utskottet följande i fråga om roll i det internationella klimatarbetet (s. 26): Utskottet anser i likhet med regeringen att ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar och ta ansvar för våra historiska utsläpp. bör vidare bedriva en ambitiös och långsiktigt hållbar nationell klimatpolitik och vara en förebild för andra länder, med bibehållen konkurrenskraft och på ett sätt som inte innebär att utsläppen av växthusgaser ökar utanför gränser. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att och andra rika länder enligt klimatkonventionen har ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. har trätt i kraft och höjer den globala ambitionen avsevärt. Ett omfattande arbete med att genomföra avtalet har inletts. ska ta en ledande roll i genomförandet av klimatavtalet från och även av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling, Agenda 2030. Regeringen prioriterar särskilt arbetet med att höja den globala ambitionen för utsläppsminskningar i linje med temperaturmål. I avtalet åtar sig alla länder att bidra med allt ambitiösare klimatplaner utifrån ansvar, förmåga och nationella förutsättningar. Regeringen anser att en väl fungerande process för ambitionshöjning, s.k. ambitionscykel, är avgörande. Aktuell vetenskap om klimatförändringar, deras effekter och möjligheterna att begränsa både förändringarna och effekterna ska ligga till grund för arbetet. Sedan världens länder enades om har spelplanen för det internationella klimatsamarbetet ändrats. , som ratificerade , meddelade att man avser att gå ur avtalet. Enligt regeringen är det av stor vikt att och EU visar internationellt ledarskap genom att stå fast vid överenskommelserna under och genomföra dem. En diskussion om forskningens betydelse för klimatarbetet har också aktualiserats. Enligt regeringen bör nu med än större kraft sprida budskapet att en ambitiös klimatpolitik kan främja ekonomisk utveckling. Detta budskap har med stort genomslag utgått från den internationella kommissionen för ekonomi och klimat och dess forskningsprojekt (NCE). Regeringen påpekar att är ett av de länder som tog initiativ till kommissionen och som bidragit till dess och NCE:s finansiering. Internationella samarbetsformer och klimatinvesteringar innebär att nya samarbetsformer ska utformas och ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer såsom mekanismen för ren utveckling (CDM) och gemensamt genomförande (JI). De nya mekanismerna kommer att utvecklas inom ramen för klimatkonventionen. presenterade respektive två utredningar om hur internationella samarbeten kan stödja genomförandet av . Utredningarna genomfördes i samråd med Sida och och i dialog med och pekar på att internationella insatser krävs, inte minst i medelinkomstländerna, för att nå långsiktiga mål. I den utredning som presenterade föreslås följande två huvudsakliga insatser: – program för omställning av energisystem – ett sektorsövergripande och styrmedelsbaserat program med sikte på att bidra till omställning av energisystem i ett eller flera medelinkomstländer – program för sektorsinsatser – ett sektorsprogram som bidrar till omställning genom att rikta en prissignal till aktörer i en sektor i ett eller flera medelinkomstländer. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) har regeringen presenterat en satsning på 2018 och till internationella klimatinsatser för att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Satsningen ska finansiera insatser som utvecklar nya internationella samarbetsformer och resultatbaserad klimatfinansiering inom ramen för , och särskilt dess artikel 6. Insatserna inriktas mot metodutveckling där ett särskilt fokus ska läggas på mätning, rapportering och verifiering av klimatnytta och bidraget till hållbar utveckling. Detta ska framför allt ske på sektorsnivå och i första hand riktas mot medelinkomstländer och energi-relaterade utsläpp. kan enligt regeringen delta i de internationella samarbetsformerna utan att de utsläppsenheter som insatserna genererar tillgodoräknas för de nationella målen. Insatserna kan även utgöra resultat-baserad klimatfinansiering om utsläppsenheterna annulleras utan att tillgodoräknas för de nationella målen.