bet · H501SfU15 · 2018-03-23 00:00:00 — En sådan verksamhet bör skötas av gränspolisen och innebära att migranterna ska få träffa kvalificerade säkerhetsbedömare efter ankomsten till . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om en aktiv upplysningskampanj för att tydligt sända ut signaler som gör att färre väljer att söka sig till illegalt. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om tidsbegränsade uppehållstillstånd. Systemet med tidsbegränsade uppehållstillstånd bör enligt motionärerna permanentas och redan beviljade permanenta tillstånd bör fasas ut. och (SD) och (SD, -) begär i kommittémotion 2017/18:880 yrkande 14 ett tillkännagivande om att kriminalisera undangömmandet av illegala invandrare. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om skärpta straff för människosmuggling. Människosmuggling är enligt motionärerna bara ett sätt att kringgå Dublinförordningen och den som smugglats till bör nekas asyl här. I motion 2017/18:2356 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att låta det svenska folket få besluta om den svenska invandringspolitiken i en folkomröstning. I motion 2017/18:2357 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att genomföra en annonskampanj i likhet med vad gjort i syfte att minska antalet asylsökande som tar sig till . I motion 2017/18:3784 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda kostnaderna för asyl- och anhöriginvandring till . m.fl. (C) begär i partimotion 2017/18:3684 yrkande 18 ett tillkännagivande om att ska driva en migrationspolitik som kombinerar ordning och reda med humanism och öppenhet. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att för att värna asylrätten måste få ett mer ordnat mottagande, styra om migrationen till lagliga vägar och genomföra reformer som sänker kostnaderna för mottagandet och förbättrar integrationen. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att styra om migrationen mot mer självförsörjning och med reformer för minskade utgifter. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att asylrätten och familjeåterförening ska värnas och att resurser i större utsträckning ska riktas mot de mest utsatta, såsom kvotflyktingar. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 9 ett tillkännagivande om att asylpolitiken ska prioritera kvotflyktingar, familjeåterförening och de som har starkast skyddsskäl. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 11 ett tillkännagivande om inrättande av en särskild inspektion för att säkerställa att rutiner och riktlinjer tillämpas rättssäkert och enhetligt. I motion 2017/18:502 av (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att utreda hur kan få en mer jämställd asylinvandring. Motionären påpekar att ca 44 000 män och ca 27 000 kvinnor fick uppehållstillstånd . I motion 2017/18:577 av (L) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att samtliga asylsökande ska gå en obligatorisk introduktionskurs och skriva på ett samhällskontrakt med information om vilka rättigheter och skyldigheter man har enligt svensk lag. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 4 ett tillkännagivande om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs genom krav på att de ska uppge samtliga anhöriga i sin asylansökan. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att det i utlänningslagen bör införas en huvudregel om tidsbegränsade treåriga uppehållstillstånd för den som har beviljats asyl. Om skyddsbehovet kvarstår eller vid egen försörjning ska dock uppehållstillståndet permanentas. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor. I motion 2017/18:1116 av (S) begärs ett tillkännagivande om att prioritera fortsatta insatser för ett mer jämställt flyktingmottagande. Motionären anser att det är viktigt att säkerställa att kvinnor får nödvändigt skydd i konflikter och katastrofer. I motion 2017/18:564 av (-) begärs ett tillkännagivande om att ingen individ utan giltig identitetshandling bör få korsa den svenska gränsen. Enligt motionären är det viktigt att veta vilka som bor och visats här. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 18 ett tillkännagivande om att den möjlighet som finns i lagstiftningen om återkallelse av uppehållstillstånd till följd av oriktiga uppgifter bör användas om sådana uppgifter lämnats. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 22 ett tillkännagivande om omprövning av uppehållstillstånd. Tusentals personer med oklar ålder har fått uppehållstillstånd som ensamkommande flyktingbarn utan att någon medicinsk åldersbedömning gjorts. Deras ålder bör prövas på nytt och uppehållstillstånd återkallas om det visar sig att de är äldre än de påstått. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om resa till medborgarskapsland. Den som beviljats asyl ska enligt motionärerna inte få besöka hemlandet . Om det ändå sker ska uppehållstillståndet dras in. I motion 2017/18:567 av (-) begärs ett tillkännagivande om att alla uppehållstillstånd som beviljades och till , utan att en ordentlig utredning gjordes om den sökandes rätta identitet, ålder och ursprung, ska kontrolleras igen. I motion 2017/18:569 av (-) begärs ett tillkännagivande om att flyktingar som har uppehållstillstånd i men som återvänder på semester till det land som de har flytt från diskvalificerar sig för flyktingstatus, och därför ska fråntas uppehållstillståndet. I motion 2017/18:571 av (-) begärs ett tillkännagivande om att flyktingstatus bör gälla enbart tills det har löst sig i flyktingens hemland och det finns möjlighet att återvända dit utan att riskera livet. I motion 2017/18:3445 av (M) begärs ett tillkännagivande om att flyktingmottagande primärt bör ske via kvotflyktingsystemet och inte genom att människor tar sig hit illegalt. m.fl. (SD) begär i partimotion 2017/18:3890 yrkande 2 ett tillkännagivande om kvotflyktingar. Flyktingmottagandet i bör ske genom FN:s vidarebosättningsprogram. När partiets asylpolitik har blivit verklighet bör kvotflyktingsystemet stärkas för särskilt utsatta personer som är i akut behov av vidarebosättning. I motion 2017/18:2085 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten med ett system där man tar hänsyn till flyktingars kvalifikationer i samband med vidarebosättning för att möjliggöra en snabbare anpassning till det svenska samhället. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkande 13 ett tillkännagivande om att införa humanitära visum för anhöriga från konfliktområden som har en familjemedlem på plats i . m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 30 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppgift att lägga fram förslag om en procedur för utfärdande av asylvisum. Svenska beskickningar bör enligt motionärerna få utfärda visum till skyddsbehövande antingen när dessa befinner sig i hemlandet eller i tredjeland. I motion 2017/18:502 av (L) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att det svenska kvotsystemet ska prioritera utsatta flyktinggrupper, särskilt kvinnor, barn, funktionshindrade och hbtq-personer. Det svenska kvotsystemet på ca 5 000 platser bör endast användas till utsatta flyktinggrupper. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 34 ett tillkännagivande om nödvisum. EU:s länder bör i samarbete med UNHCR öppna möjligheten att söka nödvisum före inresa till EU. I motion 2017/18:795 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att flickor och kvinnor bör prioriteras i samband med mottagande av kvotflyktingar. Motionären framhåller att mindre än en tredjedel av de flyktingar tagit emot utgörs av flickor och kvinnor. I motion 2017/18:1813 av (S) begärs ett tillkännagivande om att jobba för fler lagliga vägar för att söka asyl, t.ex. med humanitära visum och ett utökat arbete med FN:s kvotflyktingsystem. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3178 yrkande 7 ett tillkännagivande om att gymnasiestudier inte ska utgöra grund för uppehållstillstånd. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3787 yrkandena 10 och 11 tillkännagivanden om att övrigt skyddsbehövande ska kunna få uppehållstillstånd i och att ömmande omständigheter ska kunna ge uppehållstillstånd här. Uppehållstillstånd kan enligt motionärerna inte längre beviljas på dessa grunder trots att det ofta rör sig om människor i stor nöd. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3789 yrkande 44 ett tillkännagivande om att ska ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv i flyktingmottagande och asylprocesser. Begränsningarna av rätten till uppehållstillstånd och familjeåterförening kan enligt motionärerna få särskilt negativa följder för asylsökande kvinnor och barn. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:1939 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör dra tillbaka tillfälliga lagen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att tillfälliga lagen inte ska tillämpas vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som registrerats innan lagen trädde i kraft. Motionärerna ifrågasätter om inte en sådan retroaktiv lagstiftning strider mot Europarätten. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att bestämmelsen om särskilt och synnerligen ömmande omständigheter i tillfälliga lagen ska ändras i enlighet med tidigare lagstiftning. Införandet av tillfälliga lagen har enligt motionärerna skapat stora problem och mycket lidande för gruppen ensamkommande barn. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en amnesti bör införas för de ensamkommande barn som varit i . Dessa barn drabbas extra hårt av tillfälliga lagen, och rekordlånga handläggningstider skapar oro och ångest hos barnen. m.fl. (L) begär i partimotion 2017/18:3578 yrkande 26 ett tillkännagivande om uppehållstillstånd för hbt-personer på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Enligt motionärerna har en viktig ventil för utsatta grupper tagits bort. m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 4 ett tillkännagivande om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Motionärerna är kritiska till att en viktig ventil för utsatta grupper som kvinnor, barn, äldre och hbt-personer har tagits bort. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om regeringens alltför korta uppehållstillstånd för gruppen alternativt skyddsbehövande, som leder till en rad problem för både individ och samhälle. I motion 2017/18:1671 av (MP) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att även personer med subventionerade anställningar och personer som deltar i högre utbildning bör ges möjlighet till permanent uppehållstillstånd som tillfälliga lagen gäller. Människor tar enligt motionären hellre jobb de är överkvalificerade för än kompletterar sin utbildning. Dessutom är det ett problem att det inte är möjligt att få permanent uppehållstillstånd på grund av subventionerade anställningar. I motion 2017/18:791 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en human flyktingpolitik. Den tillfälliga skärpningen av flyktingpolitiken bl.a. vad gäller familjeåterförening och tidsbegränsade uppehållstillstånd bör vara just tillfällig. Migrationen i världen ökar, och är en del av den utvecklingen. En förutsättning för att kunna hantera denna utveckling är att ha en långsiktigt hållbar och rättssäker migrationspolitik som värnar asylrätten. Asylrätten är en grundläggande rättighet som är fastställd i internationella konventioner. Antalet asylsökande som sökte sig till var rekordhögt, och utmaningarna för det svenska asylsystemet var därför stora. Det stora antalet asylsökande innebar och innebär alltjämt en påfrestning och utmaning för kommuner och berörda myndigheter, även om situationen nu har blivit bättre. För att hantera den akuta flyktingsituationen och upprätthålla asylrätten be-hövdes det ett andrum i flyktingmottagandet i och det svenska regel-verket anpassades därför tillfälligt till och internationella konventioners miniminivå med tidsbegränsade uppehållstillstånd och tillfälliga id- och gränskontroller. De åtgärder som vidtogs tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU gjorde att betydligt färre personer sökte asyl i . Antalet asylsökande uppgick till ca 29 000 personer och 2017 till ca 26 000 personer. De åtgärder som vidtogs i en mycket ansträngd situation var enligt utskottet nödvändiga. Utskottet vill framhålla att begränsningarna av möjligheterna att få uppehållstillstånd i är tillfälliga och gäller t.o.m. . Utskottet konstaterar att behovet av att få skydd i EU kvarstår, att människor även i fortsättningen kommer att behöva söka skydd från krig och konflikter och att oförutsedda händelser kan inträffa som gör att utvecklingen snabbt kan komma att förändras, inte minst i EU:s närområde. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen och fortlöpande överväger behov av åtgärder för att stå väl rustade både för tider då det kommer få och tider då det kommer många asylsökande. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att tillstyrka motionsyrkanden om att tillfälliga lagen ska upphävas, att dess retroaktiva verkan ska slopas, eller att reglerna för synnerligen ömmande omständigheter eller vad gäller alternativt respektive övrigt skyddsbehövande ska ändras. Inte heller anser utskottet att tillfälliga lagen ska ändras så att t.ex. högre utbildning ger rätt till uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3890 (SD) yrkande 4, 2017/18:3787 (C) yrkandena 10 och 11, 2017/18:1939 (V) yrkandena 1–3, 2017/18:2818 (L) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3578 (L) yrkande 26, 2017/18:1671 (MP) yrkande 10 och 2017/18:791 (S). Utskottet delar uppfattningen att asylrätten alltid måste värnas och att migrationspolitiken ska bygga på ordning och reda kombinerat med humanism och öppenhet och avstyrker därmed motionerna 2017/18:3045 (M) yrkande 5, 2017/18:3684 (C) yrkandena 18–21 och 2017/18:3787 (C) yrkande 9 samt motion 2017/18:3890 (SD) yrkandena 7 och 9 om transitcenter och säkerhetskontroller. Genom en ändring i tillfälliga lagen från finns som nämnts en möjlighet att få ett längre uppehållstillstånd än annars för den som sökt asyl och som studerar på gymnasiet. har på förslag av utskottet så sent som ställt sig bakom regeringens förslag. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 2017/18:3178 (M) yrkande 7. Utskottet noterar i övrigt att ett utkast till lagrådsremiss Ny möjlighet till uppehållstillstånd har remissbehandlats och är föremål för beredning i . Eftersom varje beslut om uppehållstillstånd ska föregås av en individuell prövning i det enskilda fallet finns det enligt utskottets mening inget utrymme för amnesti i utlänningslagen. Därmed kan utskottet inte tillstyrka motion 2017/18:1939 (V) yrkande 5 om att amnesti ska införas för ensamkommande barn. Enligt praxis på området åligger det en asylsökande att medverka till att klarlägga sin identitet alternativt göra den sannolik. , som bl.a. haft i uppdrag att lämna förslag som ska minska antalet personer vars identitet inte kan fastställas, har i utredningsbetänkandet SOU 2017:93 föreslagit att det i utlänningslagen införs en möjlighet för att fotografera en utlänning och ta hans eller hennes fingeravtryck om rätten att vistas i landet inte kan klarläggas vid en inre utlänningskontroll. Vidare föreslås att och vid en sådan kontroll ska få kroppsvisitera en utlänning och undersöka bagage, handväskor och andra tillhörigheter för att eftersöka pass eller andra id-handlingar. Utskottet anser mot bakgrund härav att resultatet av regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3178 (M) yrkandena 10 och 24, 2017/18:3394 (KD) yrkande 4 och 2017/18:564 (-). Inom EU pågår ett omfattande arbete med att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. är pådrivande i detta arbete framför allt för att se till att mänskliga rättigheter respekteras och att rätten att söka asyl garanteras. Mot bakgrund härav kan utskottet inte dela uppfattningen att den svenska migrationspolitiken inte ska förlita sig på EU-lösningar. Inte heller anser utskottet att det är aktuellt att ta ställning till en framtida migrationslagstiftning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel, med i lag angivna skyldigheter för asylsökande, med krav på en obligatorisk introduktionskurs för asylsökande om rättigheter och skyldigheter samt skärpta straff för olovlig vistelse i . Motionerna 2017/18:3178 (M) yrkandena 1–3, 12 och 35, 2017/18:577 (L) yrkande 1, 2017/18:3394 (KD) yrkande 14 och 2017/18:3890 (SD) yrkande 12 avstyrks därför. Vad gäller frågan om ett jämställdhetsperspektiv i flyktingmottagande och asylprocesser framgår det av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 8, s. 22) att redovisade en handlingsplan för hur myndigheten avsåg att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering –2018. Det övergripande syftet är att alla sökande ska få en individuell och rättssäker prövning oavsett kön och utifrån sina förutsättningar och behov. fick i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra kompetenshöjande utbildningsinsatser i syfte att uppnå en mer genusmedveten asylprövning. har myndigheten arbetat med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den ordinarie verksamheten. tog fram ett rättsligt ställningstagande om utredning och bedömning av förföljelse på grund av kön avseende kvinnor. Det rättsliga ställningstagandet ska ge stöd för utredning och bedömning av den framåtsyftande risken för kvinnor som åberopar förföljelse på grund av kön. Utskottet anser att de åtgärder som redan vidtagits av och regeringen får anses till fyllest . Om en senare utvärdering visar att ytterligare åtgärder behövs, t.ex. på grund av att tillfälliga lagen inneburit negativa konsekvenser i ett jämställdhetsperspektiv, förutsätter utskottet att regeringen sörjer för att sådana vidtas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:502 (L) yrkande 1, 2017/18:1116 (S) och 2017/18:3789 (C) yrkande 44. Enligt utskottet är nordiskt samarbete och erfarenhetsutbyte vad gäller migrationslagstiftning värdefullt och berikande, framför allt när det gäller gränshindersfrågor. Däremot ställer sig utskottet ytterligt tveksamt till harmonisering av de nordiska lagstiftningarna. Utskottet anser att det i första hand får ankomma på regeringen att ta eventuella initiativ i den riktningen. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:3187 (M) yrkandena 55 och 56. Utskottet anser att det är ett stort bekymmer att människor lever illegalt i då det troligen leder till både misär och utanförskap. Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakom yrkandet om en kartläggning av dem som lever utan tillstånd i . Inte heller är utskottet berett att tillstyrka yrkanden om att utreda kostnaderna för asyl och anhöriginvandring, om en informationskampanj för att få asylsökande att inte söka sig till eller om en folkomröstning om den svenska invandringspolitiken. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 33, 2017/18:3784 (SD) yrkande 1, 2017/18:3890 (SD) yrkande 11, 2017/18:2356 (SD) och 2017/18:2357 (SD). Utskottet konstaterar att en persons rätt att resa in i ett land för att söka asyl är en mänsklig rättighet enligt artikel 14 i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Att bli beviljad asyl och eventuellt förklaras vara en flykting är dock ingen mänsklig rättighet. En sådan flyktingförklaring, varvid en person beviljas asyl, är en exklusiv rätt som tillkommer den stat vars territorium den asylsökande befinner sig på. En särskild utredare har haft i uppdrag att utifrån ett brett angreppssätt analysera förutsättningarna för att skapa lagliga vägar för att söka asyl i EU (dir. 2016:8). I utredningsbetänkandet SOU 2017:103 anges att det är kommissionen som tar fram lagstiftningsförslag inom EU. kan påverka kommissionen, men saknar enligt utredaren möjligheter att tvinga fram en rättsakt. Ansökningar om asyl i EU kan i allt väsentligt endast göras inom eller vid EU:s gränser. Enligt EU:s viseringskodex, förordning (EG) nr 810/2009, kan en visering inte beviljas om det finns rimliga tvivel i fråga om sökandens avsikter att lämna Schengenområdet efter viseringstidens utgång. Enligt utredaren saknas det därför möjlighet att utfärda Schengenviseringar i syfte att personer ska kunna resa in i EU och övriga Schengenländer för att ansöka om asyl. Utredarens sammanfattande bedömning är i stället att det finns stöd i fördragen för en EU-rättsakt om inresetillstånd för asyländamål, att kommissionen bör undersöka om det är möjligt att presentera ett sådant förslag samt att inte bör verka för införandet av EU-regler om ett asylförfarande direkt vid utlandsmyndigheterna. I en bilaga till utredningsbetänkandet beskrivs hur en reglering med tidsbegränsade uppehållstillstånd för inresa och asylansökan skulle kunna fungera för svenska förhållanden. Enligt utredningen finns det inget hinder mot att införa nationella regler om inresa för asylansökan. Utredningsbetänkandet har ännu inte sänts ut på remiss. Utskottet anser dock att ett eventuellt remissförfarande liksom regeringens beredning därefter bör avvaktas innan ställning tas till frågor om kvotflyktingsystemet och humanitära visum. Utskottet vill erinra om att åtagit sig att senast öka antalet kvotflyktingar till 5 000. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3445 (M), 2017/18:3890 (SD) yrkande 2, 2017/18:2085 (SD), 2017/18:3787 (C) yrkande 13, 2017/18:1939 (V) yrkande 30, 2017/18:502 (L) yrkande 2, 2017/18:3394 (KD) yrkande 34, 2017/18:795 (S) och 2017/18:1813 (S). När det gäller frågan om återkallelse eller omprövning av uppehållstillstånd saknas enligt utskottets mening skäl för att göra ett tillkännagivande om en skärpning av regelverket. Att utöka möjligheterna att återkalla eller ompröva uppehållstillstånd på grund av oriktig uppgiftslämning, när ensamkommande barn efter ny åldersbedömning befunnits vara äldre än påståtts, vid besök i hemlandet eller att situationen förbättrats i flyktingarnas hemland är därför inte aktuellt. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 18, 2017/18:3890 (SD) yrkandena 22 och 23, 2017/18:567 (-), 2017/18:569 (-) och 2017/18:571 (-). I några motioner tas frågan upp om skärpta straff för allvarliga fall av människosmuggling och om att kriminalisera undangömmande av människor som lever i utan tillstånd. Båda gärningarna är straffbelagda enligt utlänningslagen. Av 20 kap. 8 och 9 §§ framgår att såväl människosmuggling som organiserande av människosmuggling kan ge fängelse i högst , och om brottet är grovt, fängelse i lägst och högst . Vidare framgår av 20 kap. 7 § UtlL att den som genom att dölja en utlänning eller genom någon annan sådan åtgärd uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig bl.a. i och detta görs i vinstsyfte döms till fängelse i högst eller, när omständigheterna är mildrande, till böter. Att uppehålla sig i utan föreskrivet tillstånd eller att uppehålla sig här trots ett verkställt utvisningsbeslut är i vissa fall straffbart, t.ex. enligt 20 kap. 1 och 2 §§ UtlL, liksom att gömma eller hjälpa någon att olovligen uppehålla sig eller komma in i landet. Någon anledning att ändra på detta förhållande genom en straffskärpning eller en utvidgning av det straffbara området kan utskottet inte se. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 36 samt 2017/18:880 (SD) yrkandena 14 och 23. Vad gäller frågan om att inrätta en inspektion för migrationsfrågor ansåg utskottet i betänkande 2016/17:SfU15 (s. 17) att det inte fanns anledning att föreslå ett tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet hänvisade till Statskontorets rapport och klagomålshantering inom migrationsområdet (2014:32). Statskontorets slutsats var att det inte finns behov av att förändra tillsynen över ärendehandläggning och att skyddet för den enskildes rättssäkerhet är förhållandevis omfattande. Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrker därmed motionerna 2017/18:1939 (V) yrkande 11 och 2017/18:3394 (KD) yrkande 23. Fri rörlighet för EU-medborgare Utskottets förslag i korthet