bet · H501NU18 · 2018-05-23 00:00:00 — Detta leder till långa väntetider, köer och osäkerhet, vilket missgynnar gröna investeringar. Väntetiden för stödet till solceller är , beklagligt nog, upp till . Jag vill i detta sammanhang framhålla att jag delar kritik om att reglerna är snåriga och att det krävs regelförenklingar. Det som behövs är enligt min mening ett enkelt och verkningsfullt incitament som skapar långsiktiga och tydliga spelregler och som kan svara mot det breda och snabbt växande intresset för investeringar i grön teknik som finns i hela landet. Ett exempel är att de delar av stöden som hushållen kan få för solceller, laddboxar och energilagring ersätts med ett enkelt grönt avdrag. Stödet blir i praktiken ett dubbelt ROT-avdrag för gröna investeringar och uppgår till av arbets- och materialkostnaden. För solceller gäller stödet för materialkostnaden upp till kostnader på . På detta sätt skulle dessa klimatinvesteringar bli både mycket enklare och snabbare än med dagens system, men också mer förmånliga för privatpersoner som exempelvis vill täcka den egna villans tak med solceller. Detta anser jag att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut blir motion 2017/18:4143 (C) tillgodosedd och tillstyrks därmed. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Översyn av regelverket för solel, punkt 3 (M, SD, L, KD) av (M), (SD), (M), (M), (SD), (KD), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD) yrkande 2. Vi kan tyvärr konstatera att regeringen, trots den skarpa kritiken mot stödet till solel från tunga instanser, däribland , valde att i vårändringsbudgeten skjuta till för att fortsätta att stimulera utbyggnaden av solceller. Strävan efter en förnybar energisektor är lovvärd. har kommit långt i sitt arbete, och majoriteten av det svenska elsystemet är fossilfritt. är det viktigt att kontinuerligt utveckla det miljömässiga arbetet i omställningen mot ett hållbart och förnybart samhälle. Man måste dock alltid sträva efter att skapa största möjliga klimatnytta för varje enskild krona som satsas. Vår uppfattning är att regeringens satsningar och stöd till solel dessvärre inte gör det. Vi menar att det därför finns anledning att satsa på andra typer av främjande åtgärder. Att förenkla tillståndsgivningen för att installera solceller är en av flera åtgärder som kan vidtas för att underlätta för människor att på eget initiativ, och utan betydande kostnader för samhället, bidra till omställningen. Här är förslaget om att slopa krav på bygglov för solcellspaneler och solfångare ett steg i rätt riktning. Vi anser dock att det finns anledning för att tillkännage för regeringen att en ytterligare översyn bör göras för att förenkla regelverket som rör produktion av solel. Vid ett sådant beslut från sida får motion 2017/18:4135 (M, L, KD) anses bli tillgodosedd i berörd del och tillstyrks följaktligen i denna del. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:181 om det samlade stödet till solel. 2017/18:4094 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fasa ut investeringsstödet för solkraft och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4135 av m.fl. (M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör låta analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv, där solel jämförs med andra förnybara tekniker, i syfte att nå ett samhällsekonomiskt lönsamt stöd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör fokusera den framtida stimuleringen av utbyggnad av solel främst till regelförenklande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4143 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla och förstärka stödet till produktion av solel och tillkännager detta för regeringen. Hushåll och företag ska kunna räkna med en trygg elförsörjning. Det kanske låter närmast löjligt enkelt, men i all sin enkelhet är det lite vad energipolitiken ytterst handlar om. Historiskt har haft en väldigt trygg el- och energiförsörjning. Industrin har kunnat lita på elsystemet, och det har varit hyggliga priser och liten miljöpåverkan. Det har varit en fördel för , och det är viktigt att vi värnar detta i ett framtida el- och energisystem. För att kunna bevara detta behöver vi fortsatt rimliga villkor för elproduktion, överföring och användning. Vi behöver ha en välfungerande marknad och en beredskap för att kunna ta oss an ny teknik och nya tekniska möjligheter som kommer. Det sker en väldigt spännande teknisk utveckling, där exemplen är många. Låt mig bara nämna något kort om det. Om vi tittar på digitaliseringen ser vi att den öppnar för helt nya och andra möjligheter gällande övervakning, styrning och optimering. Vi kan se att kostnadseffektiva metoder för lagring skulle kunna rita om hela energilandskapet i - men också mellan och andra länder. Det är inte alltid givet att det blir till fördel, men det är svindlande tankar på lite sikt i detta. Vi ser också en teknikutveckling som inte minst när det gäller ny förnybar energi har lett till kraftigt fallande priser. Solel är ämnet för dagen, fru talman, och den har stor potential i . Tekniken har gått framåt och går framåt, och intresset är väldigt stort bland både hushåll och företag. Priserna på paneler faller. Det är en väldigt spännande utveckling, som välkomnar. Att kunder, oavsett om det är privatpersoner eller företag, vill nyttja nya tekniska möjligheter är fantastiskt bra och ska värnas. Sedan har vi frågan och diskussionen om vilka styrmedel som ska användas. Regeringen har ju infört ett stöd till solel; vi talar om runt av skattebetalarnas pengar . Det är enligt vår uppfattning orimligt mycket pengar, trots den stora nyttan och möjligheten med detta som sådant. har också granskat det här stödet, och de är rejält kritiska till regeringen på området. övergripande slutsats är att underlagen, som de säger, till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet att öka mängden förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. Det saknas även en analys av stödets statsfinansiella effekter vid en betydande utbyggnad av solel. konkluderar genom att säga att de tycker att inte har fått fullgod information inför sina beslut. De konstaterar också att det saknas analyser som på ett övergripande och konsistent sätt visar samhällsekonomisk lönsamhet med stöd till olika typer av förnybar el i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel Regeringen säger nu att man kommer att göra en analys, vilket jag tycker är bra. Man säger själv att man ska peka på motiven till den här typen av stöd och på statsfinansiella effekter. säger att man bör göra en lite mer övergripande analys av det samlade stödet till detta område, där man jämför solel med andra tekniker på marknaden för att få en så kostnadseffektiv styrning som möjligt med olika typer av energimål och andra samhällsmål. Vi delar uppfattning. Vi menar att det är rimligt att göra en översyn för att titta på hur det här stödet håller jämfört med stöd till andra tekniker på el- och energimarknaden. Ytterst handlar nämligen detta om att ha en öppen och positiv inställning, i detta fall till solel men även till annan energi och energiteknik, och hushålla med skattebetalarnas pengar på ett ansvarsfullt sätt. Det tycker jag inte att regeringen har gjort. Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Vi debatterar om det samlade stödet till solel. Motivet till granskning har varit att kostnaderna är höga som systemet för just solel är komplicerat och svåröverskådligt. Svensk solelproduktion omfattas av ett antal olika stöd. Det är bland annat investeringsstöd, elcertifikatssystemet och olika skattesubventioner. Bara i budgetpropositionen har regeringen avsatt till investeringsstöd till solceller, och höjdes även stödet med ytterligare . Vid en kraftig utbyggnad kan statens kostnader för stödet dock bli betydligt högre. Eftersom solel är relativt kostsamt att producera är också stödet per producerad kilowattimme högt jämfört med stödet till annan förnybar elproduktion, som primärt subventioneras via elcertifikatssystemet. har även gjort uppskattningar av vad skattebortfallet kan bli med den målbild som återfinns i förslag till strategi för ökad användning på el, och man uppskattar att det kan uppgå till om de gröna ytterlighetspartierna skulle lyckas - eller misslyckas, beroende på hur man ser det. konstaterar att eftersom det saknas just en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet har inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Man konstaterar att en annan utformning av stödet sannolikt skulle ge exempelvis mer förnybar el för pengarna. Även har påpekat bland annat att stödet till solceller frångår principen om kostnadseffektivitet och teknikneutralitet och att det borde slopas snarare än utökas. De har även påpekat att det inte finns något som tyder på att en subvention av solelproduktion skulle öka antalet sysselsatta i ekonomin på lång sikt. Det är även så att branschorganisationen för solel i , Svensk Solenergi, under föregående höst var ute med en propå med önskemål om att just fasa ut stödet till solceller. Detta var någonting som uppenbarligen ratades av regeringen, som höjde både ersättningsnivån och nivån på investeringsstödet som sådant. Det är kanske inte alltför ovanligt att exempelvis en bransch kan efterfråga olika former av stöd eller vara pådrivande för sådant, men man får nog leta tämligen länge och med ljus och lykta för att finna de fall där en branschorganisation anser att subventioner bör avvecklas - och där ett sådant önskemål i stället bemöts med ännu mer subventioner. Men så är det kanske med en regering som har bidragspolitik som sin främsta gren och väljer att bortse från alla röster som finns i debatten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel menar att dagens investeringsstöd för installation av solceller, vilket kraftigt har utökats, på goda grunder kan ifrågasättas just eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi då redan har ett stort produktionsöverskott på el. Solcellernas elproduktion är låg under årets mörka och kalla månader. Just när vi behöver elen som mest producerar solkraften som minst. Detta leder även till att vi exporterar en överkapacitet till lågt pris och importerar dyr el. begränsas produktionen genom planerade underhåll, lagring av vatten i magasinen och stängning av vissa anläggningar. Detta innebär i praktiken att subventionspengarna till solkraft är en ren samhällskostnad, eftersom exporterar elöverskott till marknader där priset understiger kostnaden. Med investeringsstödet till solkraft investerar alltså i produktionskapacitet när den inte efterfrågas, och det är någonting vi knappast tycker kan betraktas som miljövänligt eller samhällsekonomiskt effektivt. Däremot vill vi framhålla att produktion av solel kan vara och är såväl lönsamt som effektivt i andra delar av världen. Detta gäller främst i de länder där man har en produktionsprofil från solkraften som överensstämmer med den efterfrågeprofil som finns och där efterfrågan på el är som störst när solen skiner. Satsningar framöver vad gäller exempelvis forskning om solkraft i bör därför vara exportorienterade, till marknader där potentialen för solkraft är mycket större och där den troligtvis naturligt kommer att utgöra en betydligt större del av marknadernas energisystem. Jag vill med detta yrka bifall till reservation 2 i betänkandet, fru talman. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 3. Att fem partier i riksdag har nått en energiöverenskommelse med ett mål om förnybar energi är glädjande. För att klara detta mål behövs en mångfald av energislag. Vindkraft och solkraft kan utgöra betydande delar i ett sådant system. behöver vattenkraften och biokraften vara basen och flexibiliteten, självklart tillsammans med användarflexibilitet och olika former av lagring. finns ett relativt stort antal stöd som är riktade till hushållen och som är ämnade att stimulera investeringar i grön teknik. Dessa stöd präglas av skilda villkor och ansökningsprocesser, där stöd beviljas och betalas långt efter att de aktuella investeringarna har genomförts. Stöden är också begränsade till en fast summa pengar som har anslagits i stället för att vara konstruerade som en rättighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel Detta leder till långa väntetider, köer och osäkerhet, vilket missgynnar gröna investeringar. Väntetiden för stödet till solceller är , beklagligt nog, upp till . Det är därför inte konstigt att ger regeringen kritik för att reglerna är snåriga och säger att det krävs regelförenklingar. Det behövs ett enkelt och verkningsfullt styrmedel som skapar långsiktiga och tydliga spelregler och som kan svara mot det breda och snabbt växande intresse för investeringar i grön teknik som finns i hela landet. föreslår därför att de delar av stöden som hushållen kan få för solceller, laddboxar och energilagring ersätts med ett grönt avdrag. Vi föreslår ett snabbt och enkelt avdrag som, precis som ROT-avdraget, görs direkt på fakturan. På detta sätt skulle dessa klimatinvesteringar bli mycket enklare och snabbare än med dagens system. Vi vill att fler människor ska vara med och bidra till den gröna omställningen. Att kunna sätta upp solceller är just en sådan chans. Det är också tydligt att personer som sätter upp solpaneler i regel blir mer medvetna om sin egen energikonsumtion, vilket i sin tur gynnar omställningen. Att införa ett grönt avdrag löser självklart inte alla problem, men det är i alla fall ett steg på vägen mot enkelhet och tydlighet för konsumenter. Det tar oss också närmare målet om förnybar energi. Det är inte utan att man blir ganska glad när man åker runt hemmavid, där man bor, och ser att fler solceller finns och att både enskilda personer och företag investerar i solenergi. Denna debatt handlar egentligen inte om solenergi som sådan, utan det är den granskningsrapport som har gjorts som vi på något sätt ska svara på. har utgått från två frågeställningar i sin granskning: Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel, och har det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt? Efter att ha läst detta måste jag konstatera att svaret från är nej på båda frågorna, vilket är tråkigt. Man säger att granskningen visar att beslutsunderlagen om stöd till solel inte har omfattat tillräckliga samhällsekonomiska eller långsiktiga statsfinansiella analyser. konstaterar att då det saknas en samhällsekonomisk och statsfinansiell analys av det samlade stödet till solel har inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Att ha bra underlag när man fattar beslut är oerhört viktigt i alla frågor. Även om vi fattar beslut som det finns stor enighet om i behövs analyser och konsekvensbeskrivningar för att vi ska veta vilka beslut vi fattar, vilka konsekvenser vi förväntar oss och vad det är som vi ska följa upp. kritik är därför i mitt tycke allvarlig. ser positivt på att solelen har fått ett stöd för att snabba på utvecklingen av solelmarknaden. Detta behövs för att bidra till målet om en förnybar elproduktion till 2040. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel Men får det inte ske på bekostnad av en sund användning av skattebetalarnas pengar. Varje krona ska användas så förnuftigt som möjligt. För att vi ska kunna göra detta, och för att vi ska veta om vi gör det, är konsekvensbeskrivningar och analyser viktiga. konstaterar att det saknas samhällsekonomiska och statsfinansiella analyser och att inte fått tillräcklig information inför beslut om stödåtgärder. Därför vet vi inte om de kronor som satsats på solel är bäst nyttjade för just solel eller om dessa kronor hade gjort större nytta någon annanstans eller för något annat energislag. Trots skarpa kritik mot regeringens uteblivna analyser valde regeringen att i vårändringsbudgeten skjuta till ytterligare för att fortsätta att stimulera utbyggnaden av solceller, vilket har fört upp de totala anslagsramarna till miljardbelopp. Regeringen bör låta analysera det samlade stödet till solel enligt Alliansens förslag i syfte att nå ett samhällsekonomiskt lönsamt stöd. Som sagt: Varje krona ska användas så förnuftigt som möjligt. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservation 1 med anledning av om det samlade stödet till solel. Fru talman och ledamöter! är vi här för att debattera regeringens svar på om det samlade stödet till solel. Inför denna debatt frågade jag en vän varför hon tyckte att vi skulle stödja solenergi. Hon svarade kort: Det är framtiden - herregud! Jag tror att hennes ord sammanfattar de flestas syn på solenergi. Många är oroliga för klimatet; är solenergi något som människor förknippar med framtidstro. Regeringen har tillsammans med , och träffat en energiöverenskommelse med ett mål på förnybar elproduktion . Vi är överens om att ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. har granskat om det samlade stödet till solel bidrar till de energi- och klimatpolitiska målen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Utskottet återger regeringens svar att det pågår en rad förändringar av energisystemet, både i och på global nivå. Regeringen anser att det behövs flera åtgärder för att nå målet om förnybar elproduktion . Man bedömer att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Solel är en sådan teknik. Regeringen skriver också i sitt svar på skrivelsen att man avser att utförligt redovisa motiv för och effekter av det samlade stödet till solel. Många människor ser att klimatet inte kan vänta och vill göra en aktiv insats för att ställa om till förnybar el. Därför ser vi nu att det pågår något av en solcellsrevolution i vårt land. För mig är det självklart att politiken ska följa upp detta engagemang och underlätta för människor. I detta fall handlar det om stöd till solenergi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel Solenergi kommer att spela en allt viktigare roll i ett framtida hållbart energisystem, och det finns många vinster med en ökad solenergiproduktion. Den kompletterar vindkraften - produktion av solkraft sker främst , medan vindkraften har större produktion . Solenergiproduktion innebär också vinster för både personer och företag. Jag läste om en familj i som med solceller hade producerat av sin årskonsumtion. Genom smarta lösningar kunde de byta ut sin överproduktion mot el . Solceller är en bra möjlighet för hushåll att bli egenproducenter av el. Vi ser även hur allt fler företag investerar i solceller på sina tak. I kunde vi läsa om Apotea, som har byggt den största takanläggningen i . är solel fortfarande en teknik som inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Enligt Energikommissionens slutbetänkande har utbyggnad av solelproduktion den högsta produktionskostnaden för förnybar el. Utan det stöd som infördes av den förra regeringen och de kraftiga höjningar av stödet som den här regeringen har gjort tror jag inte att intresset för solel hade varit så stort som det är . Genom riktat stöd till solel som teknik driver vi på utvecklingen. När marknaden är mogen kommer stödet att fasas ut, precis som det tidigare stödet för vindkraft. Vi kan också se spännande projekt växa fram i takt med att solcellerna på taken blir fler och fler. Ett exempel är kommun. Där har man genomfört ett projekt kring hur mikronätsystem kan komma att se ut . Man vill bland annat utjämna effektuttag från lokalnätet vid förbrukningstoppar, utnyttja variationer i elpriser på elmarknaden och kunna leverera en avbrottsfri elförsörjning. Resultatet visar på minskade energikostnader och minskad belastning på elnätet. Vi står inför ett vägval. De satsningar vi gör nu på solelen är inte för här och , utan de är för framtiden. stod solel för av elproduktion. Många andra länder ligger långt före när det gäller produktion av solel. Globalt ser vi ett allt större intresse för förnybar elproduktion. är ledande när det gäller produktion av solel. De har ett stort försprång. I delstaten blir det snart obligatoriskt med solceller på nybyggda villor och flerbostadshus. Utifrån det underlag som vi står och debatterar här är det viktigt att ha med sig att vid en global jämförelse har det gått trögt på den svenska marknaden när det gäller solel. Jag är övertygad om att elmarknaden, precis som regeringen säger, kommer att genomgå en stor förändring , både här på hemmaplan och globalt. Därför är det viktigt att vi investerar i stället för att vänta och reagera först när det är . lämnade en delrapport, där de granskade fyra olika vägval för svensk elmarknad. De fyra vägvalen var: mer sol och vind, mer biobränsle, ny kärnkraft och mer vattenkraft. Men oavsett vilket vägval som man kunde läsa om i rapporten kunde jag konstatera att de ansåg att det behövs en ökad produktion av solel, jämfört med den vi har . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om det samlade stödet till solel Stödet till solceller har höjts successivt , och regeringens solcellssatsning för ligger nu . Det kan jämföras med de 59 miljoner som gick till solcellsstöd . Kötiden för ansökningarna har minskat radikalt, som intresset har ökat. Vi tycker att detta är bra. Utan det ökade stödet till solel hade vi inte haft den här utvecklingen. Avslutningsvis vill jag härmed yrka bifall till utskottets förslag att lägger regeringens skrivelse till handlingarna, och jag avstyrker samtliga motioner. I detta anförande instämde , och (alla S). Elmarknaden är ju inte som vilken annan marknad som helst. På en marknad där produktion och användning sker i exakt samma ögonblick är det inte möjligt att lagra varan eller skjuta upp leveransen, utan det sker momentant . Jag tycker att Socialdemokraterna visar en återkommande brist på förståelse för de fysikaliska lagar som omgärdar elmarknaden och hur de fungerar. De säger till exempel att av året kan man klara sig med den egna produktionen av solceller för att plocka tillbaka något annat. Det spelar tydligen ingen roll att av årets timmar är rätt många timmar. Skulle fler tänka på samma sätt skulle vi skjuta undan mer av den kraftproduktion som industrin behöver för att vi ska kunna tillgodoräkna oss en hög leveranssäkerhet för att i stället importera kolkraft från våra grannar. är snarare ett skräckexempel på hur det kan gå när politiker är alltför klåfingriga. Där ökar man utsläppen av växthusgaser och bygger ny kolkraft, som man i allra högst grad är beroende av för att få kraftsystemet att fungera. Skillnaden med det svenska kraftsystemet är att det är helt fossilfritt. Det finns inga utsläpp från elproduktionen i att tala om. Vi är förebilden för hur andra länder borde bygga sina kraftsystem. Intressant är att de energislag som man vill slänga extra subventioner på med investeringsstödet till solceller kommer att bidra till att öka utsläppen av växthusgaser. Enligt FN:s klimatpanel är utsläppen från solkraft högre än från kärnkraft, vattenkraft och vindkraft. Då är min fråga, fru talman, till Socialdemokraterna: På vilket sätt kommer ökade utsläpp av växthusgaser från kraftsektorn att stärka ? Tack, , för frågan! Anledningen till att utsläppen från solcellerna är så höga är att solceller just nu är ganska energikrävande att tillverka. Huvuddelen av tillverkningen sker också i och , där man har en ganska stor del kolkraft i energimixen.