bet · H501TU5 · 2018-01-10 00:00:00 — Medlemmar i är Cykelfrämjandet, , , och Vätternrundan. Cykelfrämjandet har som mål att göra till en verklig cykelnation. Arbetet bedrivs såväl lokalt som på riksnivå med syfte att främja cykling för att uppnå bättre miljö och hälsa och för att få en säker trafikmiljö i hela landet. Vidare arbetar man aktivt med cykelturism, bl.a. genom att ge tips om lämpliga resmål och cykelturer, t.ex. via den digitala tjänsten Bed and Bike. () bildades och är ett av landets äldsta specialidrottsförbund. SCF bestod 2016 av 20 distriktsförbund och 424 föreningar. Antalet årslicensierade cyklister uppgick till närmare 5 000. är anslutet till , , , och . Cykelbranschen hette tidigare FoG () och har funnits . Cykelbranschen består av landets ledande varumärken inom cykel när det gäller både försäljning och till-verkning. Cykelbranschen strävar efter att cykeln ska få en högre status, bl.a. genom arbetet med europeiska cykelstandarder. Föreningen anser att framför allt behöver fler cykelbanor till och i städerna så att cykeln får sin rättmätiga plats. Vätternrundan arrangerar cykeltävlingar som har start och mål i och som med en distans är världens största motionscykel-lopp. Tillsammans med Halvvättern, Tjejvättern och Minivättern har loppen ca 40 000 anmälda. För att genomföra de årliga cykeltävlingarna samverkar ett sextiotal organisationer och ca 4 000 ideella funktionärer. Cykelåkerier är branschorganisationen för transportföretag som huvudsakligen använder lastcykel i sin verksamhet. Cykelåkerier arbetar för en framtidssäkrad och hälsosam utveckling av citylogistiken. De driver transport- och samhällspolitiska frågor som berör cykellogistik i syfte att stärka konkurrenskraften och förbättra förutsättningarna för att driva cykel-åkeri. för aktiv och hållbar mobilitet är en nystartad trafik-säkerhetsorganisation initierad av Svensk Cykling, Cykelfrämjandet, Cykel-branschen och Cykelåkerier. Fler organisationer väntas ansluta sig då behovet av ett ökat fokus på trafiksäkerhetsarbete för aktiv och hållbar mobilitet är stort. följer upp och opinionsbildar utifrån fakta och aktuella forskningsrön om trafiksäkerhet. Exempel på aktuella frågor är sänkt bashastighet i tätorter, fler säkra passager för oskyddade trafikanter, väl utformad infrastruktur och bättre drift och underhåll av cykel- och gångvägar. Svenska Cykelstäder är en förening som bildades och består av 22 svenska kommuner som har som målsättning att öka andelen cykel-resor, förbättra för cyklister i svenska kommuner och höja statusen för cykeln som transportmedel i det kommunala arbetet såväl som på den nationella agendan. Föreningen bedriver ett nära samarbete med cykelorganisationerna Svensk Cykling och Cykelfrämjandet samt () och Kommuner och Landsting (SKL). Nationella cykelrådet är ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling som leds av . Utöver ingår även , Cykelfrämjandet, kommun, , Svensk cykling, Kommuner och Landsting, Transportstyrelsen, Region , och VTI. presenterade Nationella cykelrådet ett nationellt cykelbokslut . Det nationella cykelbokslutets syfte är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. I bokslutet redovisas statistik och undersökningar över utvecklingen inom ett antal områden kopplade till cykling. I bokslutet följs även ett antal indikatorer som påverkar cyklandet. I det senaste nationella cykelbokslutet, som avser 2016, har antalet indikatorer som följs utökats och det har även förts in ett nytt kapitel om forskning inom cykelområdet (2017:126). Mål och utgångspunkter för ett ökat cyklande Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett nationellt mål och en konkret handlingsplan för att öka cyklandet. Utskottet hänvisar till den nationella cykelstrategi som regeringen presenterade med inriktning på ökad och säker cykling. Utskottet pekar även på den satsning som regeringen föreslår i budgeten om att inrätta ett nationellt för att samla forskning och utbildning om cykling för att utveckla cyklingens roll i . Utskottet vill nu liksom tidigare understryka vikten av mål och uppföljning för ökad och säker cykling. Även om det i den nationella cykelstrategin finns en beskrivning av den nuvarande målbilden inom cykelområdet anser utskottet att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen för ökad cykling då detta kan främja den fortsatta utvecklingen. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD) och 2 (V). godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål och tillhörande funktions- och hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt en av precise-ringarna för funktionsmålet ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Mål för ett ökat och säkert cyklande I samband med beredningen av detta motionsbetänkande bjöd utskottet in företrädare för och Cykelfrämjandet till utskottssammanträdet för att lämna information om aktuella cykelfrågor. Det noterades att Trafikanalys genomför ett regeringsuppdrag som innefattar att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå samt att lämna förslag på möjliga målsättningar på nationell nivå för ökad cykling. Uppdraget ska redovisas till . Från sida pekade man på vision 2050 där man arbetar med att ta fram förslag med ett antal etappmål till 2030 relaterat till tillgänglighet, klimat, luftkvalitet, buller, aktiv mobilitet, trafiksäkerhet och biologisk mångfald. Som förslag till kvantifierat etappmål till 2030 för aktiv mobilitet anges en ökning om för gång, cykel och kollektivtrafik jämfört med . Även från Cykelfrämjandet efterlystes ett kvantifierat mål för ökad cykling i . Från Cykelfrämjandet pekade man bl.a. på att har antagit ett mål om att cyklingen ska öka mellan –2027 samt att man i siktar på en cykelandel om 2020. Vidare framhålls att har antagit ett mål om att cyklingen ska öka mellan 2005–2020. Det uppmärksammades även att Svenska cykelstäder har tagit fram ett visionärt gemensamt mål som innebär att man ser framför sig att hälften av resorna som är kortare än sker med cykel. m.fl. (V) pekar i kommittémotion 2017/18:2340 på att cykelns andel av antalet resor varierar stort i landet och att det finns en stor potential för att få fler att använda cykel. Motionärerna menar att samhället behöver anta höga ambitioner för ett ökat cyklande på grund av miljö- och klimathot och för en snabb omställning till en ekologiskt hållbar transportsektor. Motionärerna framhåller vidare behovet av att stärka det nationella perspektivet på transportsystemet i dessa frågor och välkomnar att äntligen fått en nationell cykelstrategi. påpekar motionärerna att det saknas en tydlig målsättning i strategin samt åtgärder för att nå ett sådant mål. Motionärerna efterfrågar därmed att den nationella cykelstrategin bör innehålla ett nationellt mål om att öka cyklingens andel av antalet personresor (yrkande 2). (KD) framför i motion 2017/18:3624 att det är bra att det har tagits fram en nationell cykelstrategi men att det fortfarande återstår mer att göra. Enligt motionären behövs den statliga nivån för forskningssammanställning, finansiering, planeringsstöd och utformandet av bra standards för av cykelinfrastruktur. Då utbyggnad av nya cykelvägar fortfarande blandar cyklister och gångare i en uppenbar konfliktdesign anser motionären att det behövs ett nationellt cykelkansli som kan arbeta med åtgärder som underlättar cykling (yrkande 1). Motionären efterfrågar vidare i samma motion ett skärpt uppdrag för att arbeta för en ökad cykelandel och ökad cykling (yrkande 2). m.fl. (M, C, L, KD) pekar i kommittémotion 2017/18:3894 på att cykling har en positiv inverkan på folkhälsan som den minskar utsläppen av växthusgaser och trängseln på vägarna. Motionärerna anser att det finns flera förbättringar att göra för cyklisterna och för att stärka cykelns roll som transportmedel. För att fler ska våga använda sig av cykeln måste det bli säkrare att cykla och framkomligheten måste förbättras. För att ska börja närma sig cykelnationer som och behövs reformer och en handlingsplan bör därför tas fram i dialog med regionerna, kommunerna och branschen. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att det tas fram en konkret handlingsplan under innevarande mandatperiod för att öka cyklandet i hela landet (yrkande 19). Ett nationellt mål för cykling och åtgärder för ett ökat cyklande När det gäller frågan om en handlingsplan för ökat cyklande i hela landet vill utskottet inledningsvis framhålla att det ser mycket positivt på att regeringen presenterat en nationell cykelstrategi med det uttalade syftet att främja en ökad och säker cykling. I den nationella cykelstrategin lyfts även fem insatsområden fram som särskilt viktiga i arbetet för ökad och säker cykling och utvecklingen inom dessa kommer att följas så att regeringen och övriga relevanta aktörer kan fortsätta arbeta och säkerställa att arbetet leder i önskvärd riktning. De fem insatsområdena är: – Lyft cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen. – Öka fokus på grupper av cyklister. – Främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur. – Främja en säker cykeltrafik. – Utveckla statistik och forskning. När det gäller frågan om ett nationellt mål för att öka cyklingen kan utskottet konstatera att regeringen i den nationella cykelstrategin pekar på ett antal politiska mål med betydelse för en ökad och säker cykling där bl.a. det övergripande målet för transportpolitiken som har beslutat om ingår. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. har därutöver beslutat om två jämbördiga mål: funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Dessa båda mål har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. En av de preciseringar som har gjorts för Funktionsmålet anger att förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Utskottet vill nu liksom tidigare understryka vikten av mål och uppföljning för ökad och säker cykling. Även om det i den nationella cykelstrategin finns en beskrivning av den nuvarande målbilden inom cykelområdet anser utskottet att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen för ökad cykling då detta kan främja den fortsatta utvecklingen. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma att det i nationella cykelrådets nationella cykelbokslut finns en indikator som fokuserar på utvecklingen av personkilometer med cykel och transportarbete. I den uppföljning av indikatorn som redovisas anges bl.a. genomsnittligt antal personer som cyklar per dag och genomsnittligt antal kilometer per person som dessa cyklar per dag. Det ges även en redovisning av den totala sträckan som tillryggalades med cykel samt hur stor andel av det totala transportarbetet som detta motsvarar. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det uttalade att det vore välkommet om det i den nationella cykelstrategin också presenterades ett nationellt mål för cyklandet i (bet. 2015/16:TU7). Utskottet vill nu liksom tidigare understryka vikten av mål och uppföljning för en ökad och säker cykling. Även om det i nationella cykelstrategin finns en beskrivning av den nuvarande målbilden inom cykelområdet anser utskottet att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen för ökad cykling då detta kan främja den fortsatta utvecklingen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling. Utskottet anser även att det är positivt att det i uppdraget till Trafikanalys ingår att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal respektive regional nivå samt att det i uppdraget ingår att lämna förslag på enhetlig tillämpning. När det gäller frågan om ett skärpt uppdrag för att arbeta för en ökad andel cyklande och ökad cykling vill utskottet framhålla vikten av den uppgift som har i att med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. Utskottet vill i likhet med vad regeringen pekar på i den nationella cykelstrategin framhålla att det finns både statliga, kommunala och enskilda väghållare som har ansvar för gång- och cykelvägar och att samtliga aktörer på respektive nivå måste verka för att förbättra förutsättningarna för att välja gång och cykel. Av regleringsbrevet till framgår att myndigheten disponerar medel för investeringar och förbättringar i det nationella stamvägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar. Utskottet välkomnar att regeringen i den nationella cykelstrategin mot denna bakgrund framhåller att det är angeläget att aktivt och kontinuerligt arbetar med att förbättra förutsättningarna för cykling vid planering av ny infrastruktur och att dessa initiativ tas tidigt i planeringsprocessen. Angående önskemålet om ett nationellt cykelkansli När det gäller förslaget om att inrätta ett nationellt cykelkansli vill utskottet peka på att det nationella cykelråd som finns fungerar som ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling. Nationella cykelrådet leds av och har en bred sammansättning med företrädare för , Cykelfrämjandet, kommun, , Svensk Cykling, Kommuner och Landsting, Transportstyrelsen, Region , och VTI. Utskottet kan konstatera att det nationella cykelrådet är väl etablerat i då det i sin nuvarande form och med sitt nuvarande arbetssätt har funnits . Som en viktig del i det nationella cykelrådets arbete ingår att medverka i framtagandet av de nationella cykelboksluten. Utskottet anser att arbetet med de nationella cykelboksluten är mycket betydelsefullt och spelar en viktig roll i uppföljningen och redovisningen av cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. Utskottet noterar att regeringen i den presenterade nationella cykelstrategin framhåller att den ser positivt på arbetet med årliga cykelbokslut som i samverkan med flera aktörer påbörjat genom Nationella cykelrådet. Utskottet vill också välkomna vad regeringen anför i den nationella cykel-strategin om att den avser att genomföra åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin samt följa det fortsatta arbetet. Utskottet vill avslutningsvis uppmärksamma regeringens förslag i budgetpropositionen om att inrätta ett nationellt med () som administrativ värd för att kunna samla forskning och utbildning om cykling. Syftet med ett sådant centrum är att olika cykelaktörer ska kunna mötas för att tillsammans diskutera och utveckla cyklingens roll i . Regeringen föreslår att avsätts –2021 för detta ändamål (prop. 2017/18:1, utg.omr. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringen har presenterat en nationell cykelstrategi vars inriktning är ökad och säker cykling. För att främja en ökad cykling anser utskottet att det vore välkommet med en ytterligare precisering av målen och understryker nu liksom tidigare vikten av mål och uppföljning. Utskottet påminner också om att Nationella cykelrådet fungerar som ett brett sammansatt samverkansforum för organisationer och myndigheter som verkar för cykling. Utskottet ser även positivt på den satsning som regeringen föreslår i budgeten om att inrätta ett nationellt för att samla forskning och utbildning om cykling för att utveckla cyklingens roll i . Mot bakgrund av vad som här anförts finner utskottet inte att det finns anledning att ta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed motionerna 2017/18:2340 (V) yrkande 2, 2017/18:3624 (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 19. Cykeln som eget transportmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om cykeln som eget transportslag i trafikplaneringen och tydliggörande av satsningar på cykling i budgetanslagen. Utskottet pekar på att den nationella cykelstrategin kommer att kunna fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet med att lyfta fram cyklingen som ett eget transportsätt. Utskottet pekar också på att regeringens ambitioner att lyfta fram cykling som eget transportsätt även framgår av de beslut som fattats om olika uppdrag med det övergripande syftet att främja en ökad och säker cykling. Jämför reservation 3 (C), 4 (V) och 5 (L). Cykel är liksom t.ex. bil ett fordon inom trafikslaget vägtrafik. Inom transportområdet används vanligtvis följande begrepp för att definiera olika delar inom området. • Transportslag indelas i följande två delar: persontransporter och godstransporter. • Trafikslag indelas i följande fem delar: vägtrafik, spårbunden trafik (eller bantrafik), luftfart, sjöfart samt inre vattenvägar (inre vattenvägar särskiljs ofta, men inte alltid, från sjöfart). • Färdmedel/transportmedel: avser medel som används för förflyttning av person/gods. Det är alltid bredare att inleda orden med ”transport” då detta kan omfatta både person och gods. Om orden inleds med ”färd” avses däremot enbart förflyttning av personer. • Färdsätt/transportsätt: avser tillvägagångssätt vid transport med avseende på t.ex. transportmedel och lastbärare m.m. m.fl. (V) påtalar i kommittémotion 2017/18:2340 att åtgärder för att öka andelen cyklister av persontransporterna går att genomföra relativt snabbt och förhållandevis billigt. Motionärerna anser att förbättrade möjligheter att cykla ökar resmöjligheterna för dem som inte har tillgång till bil medan bilberoendet kan minska för dem med tillgång till bil. har cykeltrafiken haft en mycket låg prioritet och motionärerna anser att detta delvis beror på att cykeln inte betraktats som ett eget transportslag. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag som stärker cykeln som eget transportslag i trafikplaneringen (yrkande 1). (L) framför i motion 2017/18:3627 att cykling bör bli ett eget transportslag (yrkande 8). Enligt motionären skulle det påverka utformningen av cykelinfrastruktur. Motionären anser även att det behövs en ökad tydlighet vad gäller de olika huvudmännens ansvar. Enligt motionären är separerade cykelbanor en hörnsten i framgångsrika länders cykelplanering. Motionären framför vidare i samma motion att investeringar för ett ökat cykelpendlande bör prioriteras minst lika högt som vägburen fordonstrafik. Motionären anser att det är svårt att spåra specificerade satsningar på cykling och att redovisning av åtgärder saknas liksom uppföljning. Motionären menar att övriga transportslag har tydliga anslag och uppföljning och att cyklingen bör få samma status som övriga transportslag. Motionären efterfrågar därför att satsningar på cykling ska tydliggöras i budgetanslagen i likhet med övriga transportslag (yrkande 9). m.fl. (C) framhåller i partimotion 2017/18:3686 att ökad cykling minskar miljöpåverkan och främjar människors hälsa. Motionärerna menar att satsningar på cykelinfrastruktur, som lokala och regionala cykelvägar och säkra cykelparkeringar i anslutning till kollektivtrafik, är samhällsekonomiskt lönsamt. Cykel behöver i högre grad lyftas fram som ett eget transportmedel och få resurser i nationella infrastruktursatsningar. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att cykel ska räknas som ett eget transportmedel jämte bil, båt, flyg och tåg (yrkande 81). m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2017/18:3758 att cykling är bra för folkhälsan som cykeln tar mindre plats än bilen och inte genererar några utsläpp. Motionärerna anser att cykling ska ha en given plats och lyftas fram som ett eget transportmedel i infrastrukturplaneringen och planeringsarbete. Mot denna bakgrund efterfrågas att cykel ska räknas som ett eget transportmedel jämte bil, båt, flyg och tåg (yrkande 16.1). Utskottet vill inledningsvis påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). Mot bakgrund av den stora betydelse som utskottet tillmäter en ökad och säker cykling välkomnar utskottet att regeringen presenterade en nationell cykelstrategi vars övergripande syfte är att främja en ökad och säker cykling. I strategin lyfts fem insatsområden fram för det fortsatta arbetet med att öka cyklandet som cyklingens betydelse för klimatet, för folkhälsan och för att minska trängseln i stadstrafiken framhålls. De fem fokusområden som pekas ut för det fortsatta arbetet handlar om att lyfta cykeltrafikens roll i samhällsplaneringen, öka fokus på grupper av cyklister, främja en mer funktionell och användarvänlig infrastruktur, främja en säker cykeltrafik samt utveckla statistik och forskning. I strategin framhålls också betydelsen av en hög drifts- och underhållsstandard på cykelvägnätet då detta har betydelse för statusen för cykeln som transportmedel och är något som även kan bidra till ökad cykling. Regeringen framhåller även att det behöver bli säkrare att cykla för att cykling ska bli mer attraktivt som val av transportmedel. Utskottet anser att den nationella cykelstrategin kommer att kunna fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet med att lyfta fram cyklingen som ett eget transportsätt. Utskottet välkomnar även att regeringen i budgetpropositionen framhåller betydelsen av den nationella strategin och att den ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Utskottet anser att de ambitioner som regeringen ger uttryck för när det kommer till ett ökat cyklande och att lyfta fram cyklingen som ett eget transportsätt tydligt framgår av bl.a. de beslut som fattats om olika uppdrag med övergripande syfte att främja en ökad och säker cykling. – har fått i uppdrag att ta fram en kunskapssammanställning om varför barns och ungas cyklande minskar och lämna förslag till insatser för att främja ett ökat och säkert cyklande. Myndigheten har även fått i uppdrag att analysera och beskriva de främsta behoven inom cykelforskningen samt att ta fram förslag till hur cykelforskningen kan samordnas och stärkas. – Trafikanalys har fått i uppdrag att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal och regional nivå samt att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling på nationell nivå. – har fått i uppdrag att fördela till ideella organisationer för informations- och utbildningsinsatser som främjar ökad och säker cykling. – har fått i uppdrag att ta fram en samling med lärande exempel från kommuner och andra aktörer som lyckats föra in cykling i samhällsplaneringen på ett framgångsrikt sätt. Utskottet vill vidare påminna om tidigare beslut om en tvåårig satsning på cykelfrämjande åtgärder med 2016 och 2017 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). Inriktningen är att dessa medel ska användas för bl.a. åtgärder i infrastrukturen som syftar till ett attraktivt och trafiksäkert cykelnät med god framkomlighet. Utskottet påminner också om att regeringen i budgetpropositionen gjorde en utökning av satsningen på att främja hållbara stadsmiljöer och cykelinfrastruktur med 2017 och 2018 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100).