bet · H601NU3 · 2018-12-17 00:00:00 — Ansvar för de offentliga finanserna och vårdande av budgetprocessen är viktiga utgångspunkter för vårt arbete. För att kunna genomföra de stora reformer som vi menar behöver, krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering är fokus. Vår syn på energipolitiken redovisas i budgetmotion 2018/19:2610 (C) och motion 2018/19:2628 (C). När det gäller utgiftsområde 21 Energi vill vi framhålla följande. står bakom målet att ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser 2045 men anser därutöver att energisystem ska vara helt förnybart till 2040. För att uppnå detta krävs energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag i både liten och stor skala. unika förutsättningar för detta syns inte minst i den växande produktionen av sol- och vindel som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart elsystem. För att påskynda omställningen till ett förnybart energisystem krävs dock effektiva ekonomiska styrmedel då förutsättningarna för förnybar energiproduktion måste vara långsiktiga och förmånliga. Anslag inom utgiftsområde 21 (L) (L) anför: Liberalernas samlade budgetförslag bör ses som en helhet där inte någon del eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62) och gett budgetpolitiken en annan inriktning än den jag önskar, avstår jag från att delta i beslutet när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. Jag vill däremot redovisa min och Liberalernas syn på energipolitiken i det här särskilda yttrandet. I partimotion 2018/19:2988 (L) redovisas Liberalernas samlade budgetpolitik och ett förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi. Liberalernas förslag till anslag inom utgiftsområde 21 Energi redovisas i motion 2018/19:2955 (L) där även synen på energipolitiken utvecklas. klimatsmarta och stabila elproduktion är något som måste både värnas och utvecklas. Fokus bör vara att minska utsläppen både i och i närområdet samt att behålla en stabil elproduktion med konkurrenskraftiga priser som är till fördel för svenska hushåll och svensk industri. Så länge energislagen är fossilfria bör politiken förhålla sig neutral mellan olika energislag. Det centrala är att elproduktionen är fossilfri och stabil och att marknaden driver utbyggnaden när och där den behövs. I stället för kortsiktiga, krångliga och marknadsstörande subventioner vill jag att reglerna för fossilfri och småskalig elproduktion ska förenklas. Mot denna bakgrund anser jag att borde ha minskat anslaget 1:1 med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser jag att borde ha minskat anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering med 2019 i förhållande till regeringens förslag. Jag anser även att borde ha avvisat anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft. Detta hade medfört en minskning av de tidigare nämnda anslagen med respektive 2019 i förhållande till regeringens förslag. borde också ha minskat anslaget 1:7 Energiteknik med 2019 i förhållande till regeringens förslag, då jag motsätter mig ineffektiva subventioner. Då en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet anser jag dock att borde ha ökat anslaget 1:7 Energiteknik med 2019 i förhållande till regeringens förslag. borde vidare ha minskat anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat och energiomställning med i förhållande till regeringens förslag. Utöver de invändningar jag har redovisat när det gäller fördelningen av anslag inom utgiftsområdet vill jag avslutningsvis framhålla att en mer detaljerad beskrivning av Liberalernas energipolitik redovisas i motion 2018/19:2924 (L). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 21: 1.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 2.6.8). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2021 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.7.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.7.2). 4.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning [här avses anslagstabellen på s. 7 i prop. 2018/19:1 utg.omr. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2 [här avses anslagstabellen på s. 8 i prop. 2018/19:1 utg.omr. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:2377 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2628 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2764 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2943 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag till insatser för energieffektivisering och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat anslag till energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat anslag för energiteknik och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2955 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och motionärernas anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Förslag till anslag utöver regeringens förslag Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Anslag inom utgiftsområde 21 Energi Förslaget till beslut överensstämmer med regeringens förslag utom när det gäller anslagen 1:2, 1:4, 1:5 och 1:7. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Den budget som lämnades till togs fram av en övergångsregering. Utgångspunkten för budgeten är 2018. Efter att ställde sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit avstår vi i Socialdemokraterna från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 och hänvisar till vårt särskilda yttrande. Efter valet röstade mer än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Detta gjordes trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. av sonderingar och förhandlingar samt två statsministeromröstningar har vi fortfarande ingen regering på plats. Jag vill fråga er som har försatt landet i denna situation: Vad är planen nu? Ni är oss svaret skyldiga. styrs av en övergångsregering. Enligt de riktlinjer som finns bör en övergångsregering endast avgöra löpande och brådskande ärenden. När det gäller en budget som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Principerna har tagits fram efter kontakter mellan företrädare för regeringspartierna och Vänstern samt , , och Liberalerna. Det är viktigt att påpeka att övergångsbudgeten inte är en permanent lösning. Den tar sig nämligen inte an de stora samhällsproblemen med nya reformer. Det är den heller inte avsedd att göra. Den finns till för att viktiga samhällsfunktioner i välfärden och hos myndigheterna ska fungera ungefär som . Det ska inte tolkas som att övergångsregeringens budget är ett uttryck för våra partiers politiska prioriteringar. I ett läge där landet leds av en övergångsregering måste riksdagsarbetet koncentreras till att få en handlingskraftig regering på plats. Vi förväntade oss en ordnad och ansvarsfull process med övergångsbudgeten och anser att den bör passera genom som det var tänkt när lagstiftningen antogs, men så blev inte fallet. och agerande nu med stöd av är inte rimligt. De passar på att driva igenom stora skattesänkningar på och göra kraftiga nedskärningar på bland annat arbetsmarknadspolitik, bostadsbyggande och klimat- och energiinvesteringar. Det är också helt orimligt att en övergångsregering, som inte kan avgå om den inte får igenom sin budget, ska uppdras att verkställa andra partiers ekonomiska politik. STYLEREF Kantrubrik \* När en ny regering är på plats får partierna i lägga fram sin egen ekonomiska politik, som regeringsbildare, förhandlingspart eller opposition. Det är det enda rimliga. Låt mig säga några ord om övergångsbudgeten. Övergångsregeringens förslag till budgetram för utgiftsområde 21 ligger på nästan 3,6 miljarder, som ska ge ett bättre och stabilare energisystem. Utöver detta redovisas Svenska kraftnäts investeringsplan på 11 miljarder . Jag kan konstatera att och budget är 445 miljoner lägre än övergångsregeringens förslag till budget. Jag noterar också att kraftigt ville sänka anlaget för utgiftsområdet med 755 miljoner. Energi- och klimatrådgivning ska bort eller minska. Planeringsstödet till solceller ska tas bort eller minska, och stödet till vindkraft ska också tas bort. Är det så vi bygger ett bättre och stabilare energisystem? Det innebär att kommunernas arbete med energi- och klimatrådgivning försvåras i då många människor vill vara med och bidra till lägre energiförbrukning och efterfrågar råd och hjälp. Det innebär också att planeringsstödet för vindkraft minskas från 85 miljoner till 15 miljoner. Flera av de kommuner som får vindkraftsetableringar är små landsbygdskommuner. Ett minskat stöd riskerar att hämma deras planeringsförutsättningar, och därmed minskar investeringsviljan. Om man halverar stödet innebär det också att den solcellsrevolution som svept över landet nu kommer att avstanna. Det har blivit populärt att investera i solceller på grund av att priserna sjunkit. Regeringen har förenklat regelverket och har satsat på ekonomiskt stöd till solenergi. Många vill helt enkelt vara med och bidra till ett mer klimatsmart samhälle. De nedskärningar som föreslås riskerar inte bara att bryta den positiva utvecklingen utan också att minska möjligheterna för att nå målet om förnybar elproduktion. Avslutningsvis: Låt oss nu fokusera på att få en handlingskraftig regering på plats! I detta anförande instämde (S) och (V). Ledamoten och jag har tidigare diskuterat exempelvis leveranssäkerhet. och har avvisat tankarna om en sådan och fokuserar i stället på mål som till exempel förnybart. Detta har ju inte någon koppling till att kunna tillse att vi har ett kraftsystem som får effekt när kraften efterfrågas. För , som är en framstående industrination, är det viktigt att det finns en stabil och robust kraftförsörjning. Industrin ska inte behöva fundera över om det blåser ute eller om solen lyser när den kanske vill valsa stål. STYLEREF Kantrubrik \* Även ledamoten har en bakgrund inom den elintensiva industrin. Det blir därför en lite märklig koppling. Det socialdemokraterna uteslutande satsar på är väderberoende kraftslag som inte kommer att vara behjälpliga i effektbalansen eller kraftbalansen . Den kommer heller inte att hjälpa till att säkerställa att vi har en god effektförsörjning under årets alla timmar. pekar på att med den utveckling som man driver på för kommer det i stället att råda stor brist på effekt under väldigt många timmar. I praktiken kommer det att vara omöjligt att bedriva elintensiv industri i landets södra delar. Jag vill därför fråga om Socialdemokraterna inte är oroliga över den utveckling som vi ser när det gäller effektbrist och hur det påverkar möjligheterna för basindustrin att verka i . Precis som säger har jag en bakgrund inom stålindustrin. Jag förstår mycket väl vikten av att ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet och goda överföringsmöjligheter. måste priserna naturligtvis vara konkurrenskraftiga. Utan detta riskeras en stor del av de jobb som finns i basindustrin i . Vi har därför en energiöverenskommelse, som tar höjd för detta. På något sätt vill ge sken av att det råder elbrist i . Jag tittade så sent som vid lunchen hur det ser ut . Jo, exporterar vi el. Det gör vi nästan . Fram till åtminstone mitten av november exporterade vi el utom 16. Att det skulle råda en akut brist på el eller effekt just nu ser jag inte. har en viktig poäng. Det här kan bli ett problem , och det måste vi naturligtvis vara vaksamma inför och ta höjd för. Men tror man på något vis att vi ska reglera elmarknaden igen? Vi har ju en elmarknad utifrån ett marknadsperspektiv - tillgång och efterfrågan. Då vill jag fråga : Vill återreglera elmarknaden i sådana fall? Är det detta han eftersträvar eftersom han gång på gång tar upp frågan om effektbrist? Det är just det som är problemet inom energiområdet. Man säger att det är en avreglerad marknad, där vi ska ha de marknadsmekanismer som slår igenom. Men det som ledamot lyfte upp var just att det återkommande är bidrag, subventioner och olika former av stöd som sätter marknaden ur spel. Ja, det är dessa marknadssnedvridande moment som vi vill ta bort för att vi ska kunna få en riktig marknad. Man kan koppla det till effektfrågan. Det går alldeles utmärkt att till exempel ha en marknad för effekt. Det behöver inte vara åtgärder på produktionssidan. Det kan likaväl vara åtgärder på användarsidan. Men, återigen, väderberoende elkraft kommer att försvåra för svensk basindustri att verka i . Vi har i en av få komparativa konkurrensfördelar för den svenska industrin i och med att det har varit ett väldigt robust och stabilt kraftsystem. Vi kan se att det blir allt mindre robust. STYLEREF Kantrubrik \* När det gäller att kunna säkerställa att vi har el de dagar då det inte blåser eller då solen inte lyser är frågan: Vilken elproduktion ska vi ha de dagarna, så att inte dessa företag ska behöva flytta till andra länder? Vi har inte ett nationellt energisystem, utan vi har ett europeiskt energisystem. Det må vara så att det blir mer väderberoende, men om vi är sammankopplade med andra länder har vi stora möjligheter att hantera dessa frågor. Jag fick lite information från Svensk Vindenergi . De har investeringsplaner på i runda slängar . Anledningen till att man satsar så mycket är energiöverenskommelsen. Den har gjort att vi har lockat till oss investerare på energiområdet. 40 miljarder är alltså marknaden beredd att lägga in för ett robust och förnybart energisystem i . Det tycker jag säger någonting om vikten av att hålla i, vara uthållig och ha överenskommelser över blockgränserna. Vi debatterar utgiftsområde 21 Energi. Det är ett område där det har hänt väldigt mycket och där det kommer att hända väldigt mycket framöver. Den historiska kontexten är att vårt energisystem har förvandlats ordentligt sedan vårt samhälle och vår industri i allt högre grad började elektrifieras. var av vår primära energitillförsel just fossilbaserad. Det är en andel som har tryckts tillbaka alltmer. utgör den endast drygt en fjärdedel. Det är en utveckling som innebär att vi har minskat vår fossila andel med . Det är en resa som är tämligen unik i en global kontext. Lyssnar man enbart på den politiska debatten i denna kammare är det lätt att tro att det just är förnybart som är den dominerande energikällan globalt och att det kommer att lösa sig om vi endast ökar våra ansträngningar lite till och kommer med ytterligare stöd och subventioner. Men så ser verkligheten inte ut. På global nivå var den fossila energitillförseln ungefär densamma som den var i . Men där slutar i praktiken likheterna, för globalt sett har nivån mer eller mindre varit under dessa decennier fram till . Den har minskat ytterst marginellt, från ned till . Det är därför som man på global och europeisk nivå pratar just om en energiomställning för att ändra på detta, då en stor del av världens länders energisystem är fossilbaserad. av utsläppen av växthusgaser i dessa länder kommer från deras energisystem. Men i kommer endast drygt en tiondel av våra utsläpp därifrån. Trots detta faktum lyfter man behovet av en energiomställning även här. Det gör man trots att vi i praktiken saknar möjlighet till ytterligare utsläppsminskningar inom vårt energisystem. Det är givetvis tragiskt att inte mer har hänt på global nivå, vilket har varit direkt skadligt för människors hälsa, då rationella alternativ har funnits. Vi i har bevisat att det är möjligt. STYLEREF Kantrubrik \* Det är basen av planerbar kraftproduktion, såsom vattenkraft och kärnkraft, som har möjliggjort en integration av tämligen stora mängder väderberoende kraftproduktion utan att man egentligen har behövt göra avkall på leveranssäkerhet eller elkvalitet. Detta borde vara förlagan till hur andra länder utvecklar sina energisystem - och vi borde vårda detta här i på ett bra sätt. Men i stället ser vi främst ideologiska skygglappar som gör att man inriktar sig på fluffiga mål om exempelvis förnybart. Det är ett mål som ser ut att kunna leda till såväl ökade utsläpp som en sämre leveranssäkerhet. Det som vi kan se är att marginalerna i kraftbalansen har eroderat fullständigt bara . Det är som har försvunnit i marginal för att vi själva ska klara av vår egen effektförsörjning. Det är även på det sättet att inför den vinter som vi nu befinner oss i var det första gången någonsin som i sina prognoser räknade med att inte skulle klara av sin egen elförsörjning utan import. Det är förvisso någonting som vi normalt sett begagnar oss av - vi importerar el även . Men då ska man komma ihåg att vi i dessa prognoser även räknar med att vi ska köra de oljeeldade kondenskraftverken fullt ut, vilka är allt annat än förnybara. Vi kommer också, som en följd av den förda politiken, att öka vårt beroende av import från kolkraftsproduktion i våra grannländer. Som om inte det vore nog väntar, jämte det besvärande utgångsläget, ytterligare nedläggningar runt hörnet - för . Prognosmässigt kommer det att föra oss tillbaka i tiden. Man får nästan gå tillbaka till för att hitta motsvarande effektbrist i prognoserna. kan vi se väldigt oroväckande tecken på att svängmassan i kraftsystemet börjar tyna ordentligt, då allt fler större synkrongeneratorer lämnar kraftnätet. var bristen så pass påtaglig att 3, som utgör den största maskin som är inkopplad i vårt synkrona kraftsystem, var tvungen att, på order från , reglera ned med . Detta är någonting som är otroligt bekymmersamt när vi ser en alltmer avtagande kvalitet på den el som finns i kraftsystemet. Arbetet inom energipolitiken måste fokusera på de tillkortakommanden som den förda politiken har lett fram till. Ingången måste vara att kommande generationer ska kunna få ta del av ett robust kraftsystem som kännetecknas av hög elkvalitet och god driftssäkerhet, vilket ska möjliggöra att också är en konkurrenskraftig industrination. Det problem som finns med den förda energipolitiken är att den helt saknar styrning mot leveranssäkerhet eller mot att effekt ska tillföras då behovet är som störst. Vårt förslag är att ska sätta upp ett mål för leveranssäkerheten, vilket den framtida energipolitiken ska styra mot. Det kan vara åtgärder såväl på produktionssidan som på användarsidan. Men samtliga övriga partier i denna kammare förkastade ett sådant mål för leveranssäkerheten under den förra mandatperioden och har återkommande röstat ned de förslag som vi har lagt fram. STYLEREF Kantrubrik \* Vår förhoppning är att ingången till ett sådant mål ska mjukna, och detta är något som kan såväl utredas som införas under den mandatperiod som vi nu är inne i. Gällande insatserna inom utgiftsområdet har sökt stöd för slopade subventioner och slopat stöd för vindkraft samt solkraft, vilket är ett steg mot en mer fungerande elmarknad där marknadssnedvridande stöd fasas ut. Vi har ökat ambitionerna inom energiforskningen med ett särskilt anslag för en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft, där det finns potential att återanvända det använda kärnbränslet. Det skulle göra det mer resurseffektivt och minska såväl mängden högaktivt avfall som tiden för slutförvar. I de anslag som återfinns i utskottets förslag till betänkande går det att konstatera att huvuddragen ligger i linje med en sverigedemokratisk politik. Statens kostnader för investeringsstöd till solceller sänks kraftigt. Premien om till kommuner som installerar vindkraft föreslås tas bort helt. Dessutom öppnas det äntligen för att energiforskningsanslaget även ska kunna gå till kärnenergiforskning. Det här är någonting som drivit på hårt för i den här kammaren sedan vi kom in och som ser ut att bli verklighet. Det går att konstatera att man även inom energipolitiken börjar ta ordentliga steg i vår riktning, vilket är ytterst glädjande och en bra början på . debatterar vi energibudgeten. Det var M:s och KD:s budget som vann här i kammaren. Vi i har inte deltagit i beslutet. Som brukligt deltar vi därmed inte heller i beslutet i utskottet utan har i stället ett särskilt yttrande. Det är den praxis som den här kammaren har. Det hade varit rimligt om samtliga partier i hållit sig till den praxisen och de gemensamma spelregler vi har för att skapa stabilitet i beslutsfattandet. är det energibudgeten. Det är två frågor som är svåra att separera. Vi har haft flera tidigare talare som pratat om just klimatfrågan. Det beror på att klimatfrågan är en energifråga. Men energifrågorna är otroligt mycket mer. När elbilar rullar på våra gator är det en hälsofråga, eftersom partikelutsläppen minskar och medellivslängden ökar här i . När förnybara drivmedel ersätter fossila är det en säkerhetsfråga, eftersom vi kan tillverka det förnybara här i stället för att importera det fossila från . Låga elpriser och en diversifierad användning av olika typer av elproduktion är en konkurrensfråga och en näringslivsfråga för de svenska företagen. När de gröna näringarna blir framtidens oljeschejker är det en fråga för hela landet. Energifrågorna är allt detta och ska behandlas som allt detta, inte reduceras till bara en del. De beslut som togs i kammaren gör mig ledsen och besviken. Jag är besviken över den budget som gick igenom. Den drar ned på stora satsningar utan att ha alternativ. Man skrotar en flygskatt utan att ersätta den med den så viktiga kvotplikten, som är betydligt effektivare. Just när elbilsförsäljningen börjar komma igång tar man bort ett ladda-hemma-stöd som vi i lyckats pressa regeringen att införa. STYLEREF Kantrubrik \* Solcellsstödet halverar man på papperet, men i praktiken kommer inga nya ansökningar att beviljas, eftersom det redan står så många i kön. Med till exempel solel i systemet hade vi haft en helt annan konkurrenssituation efter den här torra sommaren. Vi hade haft lägre elpriser, eftersom vi hade kunnat behålla vatten i vattenmagasinen. Det är en företagarfråga. Mer hemmaladdning för elbilarna är en hälsofråga. Jag saknar de satsningar som behövs på förnybara drivmedel och på hur vi ska få igång produktionen här i . Regeringen har inte levererat i fråga om att dra ut kvotplikten så att den gäller hela vägen . Men man kan inte heller ta bort de satsningar som finns på att få till produktionen här. De här budgetbesluten gör mig också väldigt ledsen därför att regeringen - det må vara en övergångsregering nu - inte har klarat av de stora strukturförändringar som behövts .