bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — Det vill säga register av den art att de fungerar utan nätåtkomst, tål hårda väderomslag och uppfyller garanti och försäkringsskydd. En översyn av kassaregisterlagen som tar hänsyn till dessa problem bör därför göras (yrkande 1). Det bör övervägas om man kan utfärda tillfälliga undantag för de företag som har de problem med avsaknad av funktionella kassaregister som beskrivs i motionen (yrkande 2). I motion 2017/18:3643 av och (båda M) anförs att även de som ägnar sig åt ambulerande torg- och marknadshandel omfattas av krav på kassaregister. Torg- och marknadshandel har inte bara ett företags- och samhällsekonomiskt värde utan också ett kulturellt värde. Det är viktigt att följa upp kassaregisterlagens effekter för dessa näringsidkare. I motion 2017/18:3705 av (M) anförs att syftet med kassaregisterlagen är rätt. Däremot är det hög tid att utvärdera lagens effekter så att det är rätt åtgärder som genomförs (yrkande 1). Vidare bör regeringen se över tillämpningen och utformningen av hantering av kontrollavgifter (yrkande 2). I motion 2017/18:2075 av och (båda SD) anförs att nuvarande kassaregisterlagstiftning gör att en ägare av ett företag som bedriver handel på torg och marknader tvingas ta straffet för ett lagbrott som en anställd begår. Regeringen bör göra en översyn av kassaregisterlagen för att oskyldiga inte ska drabbas av andras misstag och för att förenkla arbetet för torghandeln (yrkande 1). Vidare anförs att fäbodverksamheten, en för samhället mycket viktig näring, finns kvar men i förhållandevis liten skala. Kraven på kassaregister i denna verksamhet gör det än svårare att bedriva verksamheten. Regeringen bör därför göra en översyn av kassaregisterlagen för att förenkla arbetet för fäbodverksamhet (yrkande 2). Undantaget från kravet på kassaregister för torg- och marknadshandeln slopades efter kritik om att undantaget snedvred konkurrensen och missgynnade den fasta handeln som omfattades av kravet på kassaregister. Sedan krav på kassaregister infördes även för torg- och marknadshandeln har en debatt förts om bl.a. elsäkerhet i samband med denna handel, och det påstås saknas kassaregister som kan användas utomhus. I en debatt med anledning av interpellation 2014/15:571 om möjligheten till undantag från reglerna om krav på kassaregister, hänvisade finansminister till att , och i en gemensam skrivelse redovisade en samsyn om hur frågor om elsäkerhet bör hanteras i samband med torg- och marknadshandel. Vidare uttalade finansministern i en interpellationsdebatt med anledning av interpellation 2015/16:726 att kan medge undantag från kassaregisterkravet bl.a. om en viss skyldighet av tekniska orsaker är oskälig. Den som inte är nöjd med verkets beslut kan överklaga till förvaltnings-domstol. Bestämmelsernas syfte är dock inte i första hand att bevara vårt kulturarv, utan de infördes för att motverka skatteundandragande och för att skydda seriösa företag från illojal konkurrens från oseriösa företagare. På så sätt skyddas även seriösa företagare som bedriver verksamhet som är en del av kulturarvet. Det har varit en fantastisk utveckling inom kassaregister-branschen där det nu finns möjlighet att köpa kassaregister till en relativt låg kostnad. Systemen har också utvecklats. menar att det nu finns möjlighet att använda dem också ute i väder och vind. Är det oskäligt med kassaregister ska man självklart inte heller behöva ha något kassaregister. Här är det enligt finansministern viktigt att vi har en myndighet som har möjlighet att tillämpa lagstiftningen. I svar på skriftlig fråga 2016/17:595 om en översyn av det juridiska ansvaret inom lagstiftningen om kassaregistret med syftet att finna en rimlig balans i ansvarsfrågan mellan ägaren och den anställde anförde finansministern att inom gällande regelverk kan beakta felaktigheter som en anställd gör i ett enskilt fall vid uttagande av kontrollavgift och därmed ge hel eller delvis befrielse. Någon översyn av det juridiska ansvaret när det gäller kassaregister är inte aktuell. Utskottet delar fortfarande finansministerns bedömningar och utgår från att regeringen följer utvecklingen noga. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att införa personalliggare även för städ- och flyttbranschen och förslag om att systemet med personalliggare ska utvärderas. Lagen om särskild skattekontroll i vissa branscher (2006:575) trädde i kraft och innebar ett krav på att föra personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranschen. Därefter har det även införts krav på personalliggare i tvätteribranschen. Syftet med reformen var att motverka förekomsten av svart arbetskraft. gäller skyldigheten att föra personalliggare även för byggbranschen. Den som bedriver restaurang-, frisör- eller tvätteriverksamhet ska föra en personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsupp-gifter för näringsidkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifika-tionsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Skyldigheten att föra personalliggare gäller dock inte för enskild närings-verksamhet där bara näringsidkaren, hans eller hennes make, maka eller barn är verksamma, eller fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, hans eller hennes make, maka eller barn är verksamma. får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare eller tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras fullgör sina skyldig-heter. Kontrollbesök får bara genomföras i verksamhetslokaler eller på byggarbetsplatser. Kontrollbesök på en byggarbetsplats får dock inte genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. fick i uppdrag av regeringen att göra en fördjupad analys av myndighetens tidigare förslag (Svartarbete och social dumpning – förslag på personalliggare i ytterligare verksamheter, dnr Fi2015/04982/S3) att utvidga krav på personalliggare till att omfatta bilverkstäder, partihandel med livsmedel samt kropps- och skönhetsvård. Områdena har valts för att bedömer att personalliggare skulle vara ett effektivt medel att komma åt svartarbete i dessa verksamheter. föreslog också att det nuvarande regelverket för personalliggare skulle ses över, bl.a. när det gäller vilka personer som ska tas upp i liggaren. uppdrag redovisades till genom överlämnandet av promemorian Personalliggare i fler verksamheter till . Regeringen lämnade proposition 2017/18:82 Personalliggare i fler verksamheter till . Enligt förslaget ska krav på personalliggare även gälla i kropps- och skönhetsvårdsverksamhet, fordonsserviceverksamhet samt livsmedels- och tobaksgrossistverksamhet. Syftet med förslaget är att minska skattefusk och skatteundandragande och att främja en sundare konkurrens. I propositionen föreslås även en utvidgning av vad som ska omfattas av skyldigheten att föra personalliggare vid s.k. blandad verksamhet. Om en näringsidkare bedriver både verksamhet som omfattas av skyldighet att föra personalliggare och annan verksamhet i samma verksamhetslokal, ska nödvändiga identifikationsuppgifter löpande dokumenteras i personalliggaren för de personer som är verksamma i den andra verksamheten. Dessutom föreslås en generell utvidgning av reglerna om personalliggare, nämligen att nödvändiga identifikationsuppgifter för enskilda näringsidkare, företagsledare i fåmansföretag och fåmanshandelsbolag och dessa personers familjemedlemmar löpande ska dokumenteras i personalliggaren i de fall det finns en skyldighet att föra en sådan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I motion 2017/18:609 av (S) yrkas att det bör införas personalliggare med oannonserade kontrollbesök även för städ- och flyttbranschen (yrkande 3). I motion 2017/18:2890 av Boriana och (båda M) anförs att lagen om särskild skattekontroll i vissa branscher trädde i kraft och innebar krav på att föra personalliggare inom restaurang- och frisörbranschen. Därefter har personalliggare införts även för tvätteribranschen och byggbranschen. gjordes utredningen och kontrollbesök. Det har gått utredningen och reformen sjösattes. Det finns ett behov av och bör göras en utvärdering av införandet av personalliggare. Utskottet finner att det pågår ett arbete med att utvidga systemet med personalliggare och att regeringen noga följer utvecklingen. Vidare arbetar utvärderings- och forskningssekretariat med den utvärdering av personalliggarsystemet som skatteutskottet beslutade att genomföra vid ett sammanträde . Utskottet ser därför inte några tydliga behov av att föregå de arbeten som pågår. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att anståndsreglerna ska ses över och bli mer generösa. Jämför reservation 15 (M, C, L, KD). Införandet av skatteförfarandelagen innebar att reglerna om anstånd med att betala skatter eller avgifter gjordes mer generösa och enklare att tillämpa. En tidigare uppdelning i omprövnings- och befrielseanstånd med olika högt ställda krav togs bort, och den mer generösa anståndsmöjligheten vid överklagande och omprövning gjordes allmänt tillämplig. Enligt de nya reglerna ska anstånd alltid kunna medges om det är tveksamt hur mycket skatt eller avgift den skattskyldige kommer att behöva betala; detta gäller oberoende av om den skattskyldige begärt omprövning eller överklagat eller om frågan om skattenedsättning uppkommit på annat sätt. Syftet med förändringen är bl.a. att ska ha möjlighet att bevilja anstånd i de fall då en skattskyldig ansökt om ackord och det finns skäl som talar för att en ackordsuppgörelse kan komma till stånd. Fördelen för den skattskyldige med ett anstånd i stället för ett enkelt uppskov med indrivningsåtgärder är skillnaden i kostnadsränta. Vid ett uppskov tas den höga kostnadsräntan ut, och vid anstånd används den s.k. basräntan. Mot bakgrund av nya borgenärsroll fick verket vidare möjlighet att bevilja anstånd om det är till fördel för det allmänna (prop. 2010/11:165, bet. 2011/12:SkU3). I motion 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att det bör göras en översyn av anståndsreglerna i skattemål (yrkande 2). För att stärka rättssäkerheten inom skattemål bör huvudregeln vara att anstånd beviljas. Som en sista säkerhetsventil bör det införas regler om att utmätt egendom i allmänna mål inte får säljas förrän exekutionstiteln har vunnit laga kraft på samma sätt som gäller för enskilda mål (yrkande 3). Vidare saknas det hos statistik över anståndsbeslut och hur de står sig i förhållande till det slutliga avgörandet i sak. Detta försämrar möjligheterna att utvärdera hur reglerna om anstånd tillämpas i praktiken. statistik bör ses över (yrkande 4). I motion 2017/18:2987 av (M) anförs att man bör se över anståndsreglerna i skattemål på så sätt att människors tillgångar inte kan utmätas innan det finns en lagakraftvunnen dom i en överklagad fråga. I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) anförs att de anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. Motionärerna vill se mer generösa anståndsregler för skatteskulder en juridisk skatteprocess pågår. Anståndsreglerna bör därför ses över (yrkande 6). Anståndsreglerna ändrades vid skatteförfarandelagens tillkomst för att utöka möjligheterna till anstånd. De mer generösa anståndsmöjligheterna gäller inte i första hand vid omprövning och överklagande utan syftar till att förbättra situationen för skattskyldiga i andra fall när det kan bli aktuellt med en skattebefrielse. Utskottet ser inte något behov av att se över anståndsreglerna med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Ersättning för kostnader i skattemål Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ersättningsreglerna vid skattemål ska förbättras. Jämför reservation 16 (KD). Kostnaderna för och domstolarna bärs av staten. Huvudregeln är att den skattskyldige ska stå för sina egna kostnader i skatteförfarandet och skatteprocessen. Enskilda kan få ersättning enligt 15 § förvaltningsprocess-lagen (1971:291) för resor och uppehälle i samband med muntliga förhandlingar i förvaltningsdomstol. Möjligheten att få ersättning för kostnader för ombud, biträden eller utredningar i skattemål regleras i 43 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Man har rätt till ersättning för skäliga kostnader för ombud, biträde, utredning eller annat i ett ärende eller mål i den utsträckning sökandens yrkanden bifallits helt eller delvis, om ärendet eller målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen eller om det finns synnerliga skäl för ersättning. Ombud eller biträden har inte rätt till ersättning. Ersättning får inte beviljas för kostnader som avser skyldigheten att lämna en deklaration, lämna föreskrivna uppgifter eller att genom räkenskaper, anteckningar eller annan lämplig dokumentation se till att det finns underlag för att fullgöra uppgiftsskyldighet samt för kontroll av uppgiftsskyldighet. Ersättningen kan i vissa fall minskas, t.ex. om sökanden varit försumlig eller gjort att ärendet eller målet blivit mer omfattande än nödvändigt. Ansökan om ersättning för kostnader ska göras i samband med att domstolen avgör målet. Ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning eller ställande av säkerhet får enligt 68 kap. 2 § SFL inte betalas ut förrän beslutet har vunnit laga kraft mot . I motion 2017/18:1983 av (M) yrkas att ersättningsreglerna i skattemål bör ses över för att förändras till gagn för ökad rättssäkerhet. I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) anförs att ersättningsreglerna vid skattemål bör förbättras. Man bör göra det möjligt för företag att söka interimsersättningar för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans när överklagar (yrkande 5). Utskottet ser inte något behov av att se över ersättningsreglerna i skattemål med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regleringar och en översyn av hur man på olika sätt kan begränsa möjligheterna till skatteflykt och aggressiv skatteplanering m.m. Jämför reservation 17 (V) och 18 (L). Regeringen uttalade i budgetpropositionen bl.a. följande: Den svenska modellen bygger på att alla bidrar till vår gemensamma välfärd. Skatteflykt och skatteundandragande innebär mycket stora kostnader för och andra länder och drar undan resurser från den gemensamma välfärden. Att motverka skatteflykt och skatteundandragande, på både nationell och internationell nivå, är därför fortfarande en hög politisk prioritering för . Att motverka skatteundandragande är även en fråga som stått högt upp på EU:s och agenda. Det bedrivs ett omfattande internationellt arbete i dessa frågor, bl.a. vad gäller automatiskt informationsutbyte där deltar i EU:s arbete såväl som arbetet inom och det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Regeringen har också ett tolvpunktsprogram för att motverka skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Dessa punkter är följande: • inkludera fler länder i globala standarder för transparens och informationsutbyte • införa automatiskt informationsutbyte om verkliga ägare • införa informationsplikt för skatterådgivare • skapa en global svart lista över icke samarbetsvilliga länder och införa skarpa motåtgärder • stärka arbetet mot momsbedrägerier • förstärka skattetilläggets avskräckande effekt • föra upp skattefrågor på styrelsenivå i företagen • stötta kapacitetsbyggnad i utvecklingsländer • vidta ytterligare åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete • utflyttningsbeskattning för fysiska personer • utöka möjligheter att arbeta brottsbekämpande. hade 94 länder, inklusive , undertecknat ett multilateralt avtal om att genomföra och tillämpa den globala standarden för automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. Den globala standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Det automatiska utbytet om finansiella konton påbörjas mellan många av länderna . Övriga länder har åtagit sig att påbörja utbytet . hade 65 länder undertecknat ett multilateralt avtal om land-för-land-rapportering på skatteområdet och om automatiskt utbyte av sådana rapporter. Standarden har även tagits in i genom ändringar i direktivet om administrativt samarbete. Den svenska lagstiftningen för att genomföra avtalet trädde i kraft efter förslag i proposition 2016/17:47 Dokumentation vid internprissättning och land-för-land-rapportering på skatteområdet. Vidare beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska se över möjligheterna att införa en skyldighet för bl.a. skatterådgivare att informera om skatteupplägg. Syftet med en sådan informationsskyldighet är att bekämpa skatteflykt, skattefusk och skatteundandragande. Uppdraget ska redovisas . antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandragande i företagssektorn på den inre marknaden. Direktivet ska, med vissa undantag, vara implementerat . När rådets direktiv mot skatteundandraganden antogs gav finansministrarna kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag med regler om hybrida missmatchningar som involverar tredjeländer och som är förenliga med och inte mindre effektiva än (handlingsplan mot skattebaserodering och vinstförflyttning) om hybrida missmatchningar. Hybridreglerna i direktivet mot skatteundandraganden och i ändringsdirektivet ska vara genomförda i svensk rätt och tillämpas senast fr.o.m. . Bestämmelserna om den skattemässiga behandlingen av vissa transparenta företag ska dock vara genomförda i svensk rätt och tillämpas fr.o.m. . remitterade promemorian Nya skatteregler för företagssektorn med flera förslag på skatteområdet. Flera av dessa förslag motiveras av direktivet mot skatteundandragande och ändringsdirektivet. I motion 2017/18:1148 av Momodou Jallow m.fl. (V) anförs att regeringen bör se över möjligheten att förbjuda brevlådeföretag vars enda syfte är skatteplanering (yrkande 2). Inom ramen för de pågående förhandlingar om nytt direktiv för offentlig land-för-land-rapportering ska regeringen verka för att gränsvärdet för rapportering sänks, att bestämmelser slopas som möjliggör för medlemsstaterna att tillfälligt undanta vissa delar av den information som företagen ska offentliggöra och att företagens rapporteringsskyldighet fullt ut även ska gälla länder utanför EU (yrkande 3). Vidare anförs att har ett ansvar för att utvecklingsländerna får sitta med vid bordet när arbetet mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering diskuteras och beslutas. bör verka för att det inom ramen för FN upprättas ett organ för att bekämpa skatteflykt och aggressiv skatteplanering där utvecklingsländerna finns med. Som stor biståndsgivare bör stötta utvecklingsländerna i att upprätta fungerande strukturer för att kunna driva in skatter samt stödja det civila samhället så att utvecklingsländerna kan agera ”watchdogs” i att utkräva ansvar av politiker och företag (yrkande 4). Slutligen anförs att regeringen bör undersöka möjligheten att införa ett globalt värdepappersregister (yrkande 5). I motion 2017/18:568 av m.fl. (L) anförs att Liberalerna vill se ett verksamt arbete mot skatteflykt och stödjer det arbete som drivs inom för att skapa regler för internationellt verksamma företag. Skatteflykt måste förhindras enligt motionärerna (yrkande 25). Det mer övergripande arbetet med att stärka rättssäkerheten för enskilda och det internationella samarbetet mot skatteflykt och skattefusk har utvecklats starkt . Det internationella arbetet med att stärka arbetet mot skatteflykt och skattefusk pågår inom FN, och EU. deltar aktivt i detta arbete. medverkar också i som är en överenskommelse om att till 2020 fördubbla utvecklingssamarbetet inom skatteområdet. har redan ökat sitt stöd på området avsevärt genom stöd från Sida och . tjänsteexport som finansieras av Sida omfattade ca 2016, vilket är ca 10 miljoner mer än 2014. Utöver detta har Sida lämnat stöd på skatteområdet till låg- och medelinkomstländer. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen att tillstyrka vad som anförs i motionerna. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om avskaffande och förändringar av fastighetstaxeringssystemet. Jämför reservation 19 (KD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften räknas om med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. För deklarationen () höjs takbeloppet för småhus till . Den sänkning av fastighetsskatteuttaget som skedde i och med övergången till systemet med en avgift finansieras inom bostadssektorn genom förändringar i beskattningen av kapitalvinster på bostäder. Kapitalvinstskatten för privatbostäder höjdes från , ett tak på för uppskovsbelopp infördes och uppskovsbeloppen har räntebelagts med ett belopp motsvarande av uppskovsbeloppet. lämnade sitt betänkande till regeringen , Bostadstaxering – avveckling eller förenkling (SOU 2012:52). Utredningen lade fram två förslag: ett om hur taxeringssystemet kan avvecklas och ett om hur systemet kan förenklas. Avvecklingsförslaget innebär att fastighetstaxeringen avskaffas för bostäder och lantbruksenheter och följaktligen att den löpande beskattningen kan beräknas utifrån taxeringsvärden. Utredningen föreslog en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken på en byggnad respektive mark, med vissa maxbelopp. gav en promemoria till med förslag till ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Förslagen syftar till att åstadkomma förenklingar för enskilda, för företag och för i tillämpnings- och kontrollhänseende. Promemorian har remiss-behandlats. I proposition 2014/15:48 Vissa fastighetstaxeringsfrågor inför den allmänna fastighetstaxeringen 2017 behandlades förslag om vissa mindre förenklingar av taxeringen av lantbruksenheter. I propositionen behandlades också promemoria. Övriga delar av betänkande bereds fortfarande i . I motion 2017/18:1231av (M) anförs att taxeringsvärdet på bostäder i många sammanhang kan anses ha uttjänat sin funktion. Man bör därför se över möjligheterna att utreda ett avskaffande av taxeringsvärdet för fastigheter. I motion 2017/18:2264 av (M) anförs att systemet med rullande fastighetstaxering ursprungligen hade två syften, dels att fastställa ett förmögenhetsvärde som kunde utgöra underlag för beräkning av förmögenhetsskatt, dels att utgöra underlag för årlig beräkning av fastighetsskatt. Förmögenhetsskatten är avskaffad, och med det nya systemet med fastighetsbeskattning och de takregler som införts saknas behov av en rullande fastighetstaxering. Fastighetstaxeringen skapar onödigt arbete för fastighetsägare och och kostar stora pengar. Ett avskaffande av systemet med löpande fastighetstaxering bör därför övervägas. I motion 2017/18:2830 av och (båda M) anförs att fastigheters taxeringsvärden beräknas enligt ett massvärderingssystem med schablonberäkningar. Dagens system och dess beräkningsmodeller ger i flera fall inte ett korrekt fastighetsvärde. Regeringen bör således utreda hur det schablonmässiga taxeringssystemet kan avskaffas. I det fall en värdering behövs bör den ske på ett sätt som mer rättvist speglar en fastighets verkliga värde (yrkande 2). I motion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) anförs att taxeringsvärdessystemet fortfarande finns kvar trots att fastighetsskatten bytts mot en fastighetsavgift. Därmed finns också den struktur kvar som skulle kunna användas för att återinföra det gamla fastighetsskattesystemet.