bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid innehåller bestämmelser om statsbidrag för frivilligt anordnande av hjälp med läxor eller annat skolarbete till elever. Enligt förordningen får statsbidrag lämnas till den som är huvudman för grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola och till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete. För att öka elevernas möjlighet till hjälp med läxor eller annat skolarbete finns inga krav i förordningen på att en huvudman behöver använda behöriga lärare. I stället får huvudmannen, för denna hjälp, utöver lärare använda sig av annan personal inom huvudmannens organisation. För att ytterligare minska familjebakgrundens påverkan på elevernas förutsättningar att klara sina läxor vill regeringen också underlätta föräldrars delaktighet i lärandet. Regeringen anser att om föräldrarna får uppdaterade kunskaper om vad deras barn läser i skolan kan de bli ett bättre stöd i läxläsningen hemma. Regeringen avsatte därför för att möjliggöra studieförbundsinsatser som syftar till att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 avsnitt 17.5.1). Skillnader i resultat mellan olika elevgrupper I lägesbedömning 2017 finns statistik om att flickor har bättre resultat än pojkar. I rapporten framgår att den nationella statistiken för grund- och gymnasieskolan tydligt visar att flickor fortsatt har bättre studieresultat än pojkar. var flickornas genomsnittliga meritvärde i 241,1, medan pojkarnas var 208,7. Flickorna hade i snitt också högre betyg än pojkarna i alla ämnen. Minst var skillnaden i idrott och hälsa och i matematik. I gymnasieskolan var det fler kvinnor än män som tog examen, framför allt på de högskoleförberedande programmen. tog av kvinnorna jämfört av männen på de högskoleförberedande programmen examen . Resultaten från de senaste internationella studierna ger en mer splittrad bild. Flickorna presterade i genomsnitt bättre än pojkarna i läsförståelse enligt , men skillnaderna hade minskat jämfört med tidigare. I naturvetenskap presterade flickorna i årskurs 4 något bättre än pojkarna, medan pojkarna i årskurs 8 presterade något bättre i matematik än flickorna. Bland gymnasieeleverna presterade männen bättre än kvinnorna när det gällde både avancerad matematik och fysik. Inom naturvetenskap, matematik och läsförståelse fanns genomgående en större resultatspridning bland pojkar än bland flickor. Utredningen möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås (U 2017:07) Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. I direktiven påpekas att drygt 17 800 elever eller (12,av flickorna och av pojkarna) lämnade utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Vidare sägs att eftersom många elever inte får det stöd de behöver, trots att lagstiftningen föreskriver att så ska ske, är det viktigt att se över orsaken till att arbetet inte fungerar väl på en del skolor. Utredaren ska därför bl.a. kartlägga och analysera brister i stödarbetet samt föreslå hur arbetet kan förbättras, och vid behov föreslå åtgärder och nödvändiga författningsändringar (dir. 2017:88). Uppdraget ska redovisas . Lagrådsremissen En gymnasieutbildning för alla Regeringen överlämnade lagrådsremissen En gymnasieutbildning för alla till Lagrådet . Lagrådsremissen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vid övergångar mellan skolformer, eller inom en skolform, ska sådan information lämnas som behövs för att underlätta elevens övergång. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro, och kommunernas ansvar för hur ungdomar är sysselsatta (kommunernas aktivitetsansvar) ska justeras för att bli mer träffsäkert. Strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val, och elever som har fyllt och bedöms klara av ett nationellt högskoleförberedande program ska få möjlighet till undantag från vissa behörighetskrav för att kunna börja programmet. Delar av lagstiftningspaketet föreslås träda i kraft och andra delar . Regeringen avser att lämna en proposition till om en gymnasieutbildning för alla. Lagrådsremissen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program Regeringen överlämnade även lagrådsremissen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program till lagrådet . Lagrådsremissen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800), bl.a. att kurser som ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå ska ingå i alla nationella yrkesprogram i gymnasieskolan. För att det ska vara möjligt utan att minska yrkesförberedelsen ska också programmens omfattning utökas, både vad gäller gymnasiepoäng och garanterad undervisningstid. Förslaget innebär att yrkesprogrammen barn- och fritidsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet utökas till 2 700 gymnasiepoäng och övriga yrkesprogram utökas till 2 800 gymnasiepoäng. Vidare föreslås att den garanterande undervisningstiden för eleverna på yrkesprogram ska utökas i proportion till programmens ökade omfattning. Det ska dock vara möjligt att välja bort de högskoleförberedande kurserna. Regeringen bedömer att detta kan göra programmen mer attraktiva för elever som inte har bestämt sig för om de vill studera vidare efter gymnasieskolan eller inte. Elever på yrkesprogram har visserligen rätt att läsa de behörighetsgivande kurserna, men det fungerar inte alltid i praktiken. Regeringen bedömer att detta kan ha bidragit till att andelen elever som väljer ett yrkesprogram har minskat . Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Regeringen avser att överlämna en proposition till om ökade möjligheter till grundläggande behörighet och ett estetiskt ämne i gymnasieskolan. Regeringen överlämnade lagrådsremissen Samling för skolan till lagrådet . Förslagen i lagrådsremissen är en viktig del i det strategiska arbetet för att förbättra den svenska skolan med utgångspunkt i bl.a. skolkommissions förslag. Regeringen föreslår i remissen att det ska anges i skollagen att huvudmännen för förskoleklassen, och gymnasieskolan aktivt ska verka för en allsidig social sammansättning av elever på sina skolenheter. Regeringen avser att lämna en proposition till . Bakgrund och gällande rätt Enligt skollagen (2010:800) är eleverna i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan garanterade ett antal timmar som undervisningen minst ska uppgå till i skolformen. Undervisningstiden uppgår i och grundsärskolan , i specialskolan och i sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna i . I skolförordningen anges även att huvudmannen får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisnings-tiden (9 kap. 3 §). Regeringen föreslog i proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor lagändringar med ikraftträdande som innebär att nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga till skollagen, upphävs och att regeringen i skollagen får ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Regeringen bedömde i propositionen att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den, i likhet med timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Genom bemyndigandet ges regeringen således möjlighet att reglera en stadieindelad timplan för . Regeringen framhöll i skälen för sin bedömning bl.a. att det finns studier som visar att det förekommer brister i huvudmännens uppföljning av att eleverna verkligen får de undervisningstimmar som de har rätt till. Regeringen konstaterade att huvudmännen i stället i första hand lägger fokus på att eleverna når kunskapskraven och att det naturligtvis är av centralt intresse för skolornas verksamhet att eleverna når dessa krav. Enligt regeringen fanns det dock skäl att framhålla att en viktig förutsättning för att eleverna ska kunna nå kunskapskraven är att de får de undervisningstimmar som anges i timplanen. Av den anledningen var det enligt regeringen av betydelse att huvudmännen genom ordentliga uppföljningar säkerställer att eleverna får undervisning i den omfattning de har rätt till. Regeringen ansåg att en stadieindelad timplan skapar fler naturliga avstämningstillfällen och kan bidra till en bättre uppföljning av att eleverna får den tid som anges i timplanen. En tydlig uppdelning av timplanen i låg-, mellan- och högstadium kunde dessutom förväntas underlätta huvudmännens planering. Timplanen blir mer lättöverskådlig och möjliggör regelbundna uppföljningar, som enligt regeringen är nödvändiga för att kunna garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till. Enligt regeringen kunde den stadielösa timplanen orsaka problem vid ett skolbyte eftersom en elev riskerar att inte få den undervisningstid som han eller hon är garanterad och därmed att gå miste om undervisning i delar av det centrala innehållet. finns det en risk för att eleven får läsa samma centrala innehåll två gånger. Med den nuvarande timplanen har undervisningstiden kommit att variera mellan olika huvudmän och skolor. Vidare upplever rektorer och lärare att elevernas rörlighet mellan skolor och kommuner har ökat och därmed att skolpersonalen arbetar under delvis nya förutsättningar. Den information som följer med när en elev byter skola kan se väldigt olika ut, och det saknas ofta uppgifter om hur mycket undervisningstid som eleven fått vid den tidigare skolan. Utskottet tillstyrkte i sitt betänkande 2016/17:UbU23 som en följd av detta regeringens lagförslag (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339). Regeringen har genom en ändring i skolförordningen (2011:185) som träder i kraft infört en stadieindelad timplan för (SFS 2017:1236). har fått i uppdrag av regeringen att även ge förslag på hur timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan kan bli stadieindelade. Förslagen lämnas till regeringen . Regeringen avser att även dessa timplaner ska börja gälla från höstterminen (2018U2017/01874/S). Utökad undervisningstid i matematik Undervisningstiden i matematik utökades i och motsvarande skolformer. Den totala undervisningstiden i ökade på motsvarande sätt (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). utökades den minsta totala undervisningstiden med i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan (prop. 2015/16:149, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256). Det framgick av propositionen att den utökade undervisningstiden skulle användas för ämnet matematik i . har tillkännagett för regeringen att undervisningstiden i matematik ska utökas i årskurs 7–9 (bet. 2014/15:UbU9, punkten 3, rskr. 2014/15:135 och bet. 2015/16:UbU12, punkten 2, rskr. 2015/16:168). Regeringen har i promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) föreslagit att antalet undervisningstimmar i matematik utökas i årskurs 7–9 fr.o.m. . I och i specialskolan föreslås att elevens val minskas och förs över till ämnet matematik. I grundsärskolan föreslås att elevens val minskas och slöjd för att föras över till undervisningstiden i matematik. pågår det ett arbete med ändringar i skolförordningen (2011:185) som bl.a. avser utökad undervisningstid i matematik i , grundsärskolan och specialskolan i enlighet med vad som föreslås i promemorian En stadieindelad timplan i och andra närliggande frågor. Förordningsändringarna i fråga om utökad undervisningstid i matematik planeras att beslutas och träda i kraft (se bet. 2016/17:UbU23 s. 20 och prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 195). Utökad undervisningstid i idrott och hälsa har tillkännagett för regeringen att regeringen ska återkomma med ett förslag om att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i ska utökas (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen avser att göra en ändring i skolförordningen (2011:185) med innebörden att undervisningstiden i idrott och hälsa i utökas , medan undervisningstiden i elevens val minskas med motsvarande antal timmar. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottet vill framhålla att alla elever har rätt att utvecklas och skolan ska ge alla möjligheter att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och behov. Utskottet kan konstatera att det behövs fortsatta insatser för att lyfta skolorna och elevernas resultat och utskottet vill därför uppmärksamma det arbete som pågår för att ge mer kunskap för alla elever. När det gäller motioner om att det behöver vidtas olika åtgärder för att höja kunskapsresultaten vill utskottet framhålla att regeringen har gjort en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från och avsatt för ett statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan och genom att införa en jämlikhetspeng för att öka andelen elever behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utskottet välkomnar denna förstärkning av resurserna till skolan. Utskottet vill även uppmärksamma att utvecklingen av den svenska skolan är på rätt väg. har internationella kunskapsmätningar visat att elevernas kunskaper i svensk skola förbättrats. har de internationella undersökningarna 2015 och Timss 2015 visat att den negativa trenden brutits och att elevernas resultat har förbättrats. Även de senare genomförda internationella undersökningarna Pirls 2016 och ePirls visar ett trendbrott i resultatutvecklingen med förbättrade resultat för eleverna. Pirls och ePirls visar dock att flickor presterar bättre än pojkar. Utskottet vill också lyfta fram det arbete som sker inom samverkan för bästa skola och de nationella skolutvecklingsprogrammen för att förbättra resultaten i skolan. Frågan om att pojkars resultat är sämre än flickors är enligt utskottets mening oroande, vilket framgår av lägesbedömning 2017. Regeringen vidtar dock en mängd åtgärder för att höja kunskapsresultaten i skolan för såväl pojkar som flickor. Regeringen tillsatte utredningen möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås (U 2017:07). Utredningen har bl.a. i uppdrag att kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Regeringen avser även att lämna en proposition till om en gymnasieutbildning för alla med förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Regeringen avser vidare att överlämna en proposition till om ökade möjligheter till grundläggande behörighet och ett estetiskt ämne i gymnasieskolan med förslag som ska göra yrkesprogrammen mer attraktiva för elever som inte har bestämt sig för om de vill studera vidare efter gymnasieskolan eller inte. När det gäller frågan om kunskapskontroller mellan årskurserna och övergången från förberedelseklassen till ordinarie klass vill utskottet framhålla att det framgår av regleringen i skollagen att en elev inte får undervisas enbart i förberedelseklass utan även ska ges undervisning tillsammans med den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. När en elev har sådana svenskkunskaper att denna kan delta i den ordinarie undervisningen ska förberedelseklassen inte längre vara aktuell. Det tydliggörs också i skollagen att en nyanländs kunskaper ska bedömas och att resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och vid fördelningen av undervisningstiden. Utskottet kan konstatera att det inte finns någon reglering i skollagen som gäller läxor och att läxor alltså inte är obligatoriskt. Det är därför upp till lärare och rektorer att utifrån sina respektive uppdrag avgöra om och i sådana fall hur de vill arbeta med läxor som en del av den pedagogiska verksamheten. De ska dock alltid se till att eleverna når kunskapskraven, att undervisningen är likvärdig och att varje elev utvecklas så långt som möjligt. Enligt förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie undervisningstid får statsbidrag lämnas till den som är huvudman för grundskola, grundsärskola, sameskola eller specialskola och till en ideell förening som arbetar med att ge hjälp med läxor eller annat skolarbete. Utskottet vill även i sammanhanget upplysa om att regeringen har avsatt för att möjliggöra studieförbundsinsatser som syftar till att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:906 (SD) yrkande 4, 2017/18:1062 (SD) yrkande 26, 2017/18:1394 (S), 2017/18:3567 (M) yrkandena 1 och 31, 2017/18:3574 (L) yrkande 8, 2017/18:3625 (KD) yrkande 20 och 2017/18:1914 (S) yrkande 1. När det sedan gäller frågan om att införa fler skoldagar per läsår och utöka undervisningstiden vill utskottet upplysa om att regeringen utökade undervisningstiden i matematik i med sammanlagt (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:99 och prop. 2015/16:149, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256). Vidare pågår det ett arbete inom med ändringar i skolförordningen (2011:185) som bl.a. avser utökad undervisningstid i matematik i , grundsärskolan och specialskolan i årskurs 7–9 fr.o.m. . Regeringen har även aviserat att den avser att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa i . När det gäller övriga motioner om undervisningstiden kan utskottet konstatera att det kommer att införas en stadieindelad timplan i fr.o.m. . Utskottet vill betona vikten av att eleverna får de undervisningstimmar de har rätt till och att en tydlig uppdelning av timplanen i låg-, mellan- och högstadium kan förväntas underlätta huvudmännens planering. Timplanen blir mer lättöverskådlig och möjliggör regelbundna uppföljningar, som enligt utskottets mening är nödvändiga för att kunna garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till. Utskottet anser med det anförda att det inte finns skäl att tillstyrka motionerna 2017/18:519 (M), 2017/18:1062 (SD) yrkande 24, 2017/18:2025 (M) och 2017/18:3601 (KD) yrkandena 14 och 38. Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (V), 8 (L) och 9 (KD). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att man behöver utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan. Motionärerna anser att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten ska övergå till statligt huvudmannaskap, oavsett vem som är huvudman. I kommittémotion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att bl.a. svensk gymnasieskola ska få ett statligt huvudmannaskap. För att få en likvärdig gymnasieskola där både rika och mindre välbeställda kommuner har en skola av acceptabel kvalitet behövs enligt motionärerna ett statligt huvudmannaskap. Som ett första steg ska huvudmannaskapet för studie- och yrkesvägledningen, it, skolhälsovården och den administrativa personalen övergå i statlig regi. Även i kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att svensk grundskola ska få ett statligt huvudmannaskap samt att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till. Ett statligt huvudmannaskap är enligt motionärerna den mest effektiva åtgärden för att vända utvecklingen i skolan och höja lärarnas status. I motion 2017/18:1565 av (SD) vill motionären ha en ändring i skollagen för att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda lovangelägenheter. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning i syfte att införa statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet. Utredningen bör ta fasta på vilka positiva effekter kommunaliseringen av skolan har fått och som kan bibehållas. Vidare ska utredningen belysa konsekvenserna för kommunernas ekonomi, hur arbetsgivaransvaret ska utövas och hur reformen ska genomföras för att alla yrkeskategorier ska vara förberedda. I partimotion 2017/18:520 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 begärs ett återförstatligande av skolan. Motionärerna anser att staten ska ta över hela huvudansvaret för skolan, vara arbetsgivare för rektorerna och lärarna och ansvara för uppföljning så att eleverna får så mycket kunskaper som möjligt. Motionärerna föreslår att det tillsätts en utredning som tar fram formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna där kvalitet och likvärdighet säkras genom statlig finansiering, nationella mål, utvärderingar och tillsyn. I motion 2017/18:499 av (L) yrkande 7 anser motionären att det behövs regelskärpningar som gör att skattemedel inte lämnas till religiösa skolor, religiösa samfund eller etniskt baserade föreningar som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck. I kommittémotion 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhåller motionärerna att det behövs ökad flexibilitet med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden. Motionärerna anser att kommunerna bör ges ökade möjligheter att exempelvis ha skolundervisning för mindre barn med lång resväg. I motion 2017/18:829 av (S) begärs en översyn av ersättningen till boendekommuner för familjehemsplaceringar så att de faktiska kostnaderna ersätts. Motionären framhåller att när den unge inte är placerad i hemkommunen kan den mottagande kommunen drabbas av höga kostnader, särskilt för skolverksamheten. I motion 2017/18:1672 av (MP) yrkande 1 anser motionären att staten bör ta ett större ansvar för att mer av resurser fördelas till de skolor som har det tuffast och de huvudmän som tar det största ansvaret för mottagande av nyanlända elever. I yrkande 2 anser motionären att det ska finnas en högre andel behöriga och erfarna lärare på skolor med de tuffaste utmaningarna. Genom att se till att det finns erfarna och behöriga lärare på alla skolor kan vi ge alla elever goda förutsättningar i skolan, oavsett deras bakgrund och socioekonomiska förutsättningar. Gällande rätt och pågående arbete Skolväsendet omfattar skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshemmet.