bet · H501TU18 · 2018-06-15 00:00:00 — Hur prognosmodellen är uppbyggd och vilka antaganden som görs om det framtida transportsystemet och omvärldsförändringar är av stor vikt för bedömningen av vilka konsekvenser olika åtgärder i transportsystemet kan få. har ansvar för att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efter-kalkylering och successiv kalkylering. Trafikanalys ska kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. I kommittémotion 2017/18:1583 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 att det inom inrättas en oberoende expert-kommitté för infrastrukturfrågor. I motionen framhålls att expertkommittén bl.a. löpande ska granska samhällsekonomiska kalkyler. I yrkande 2 begärs att ska ges nya uppdrag gällande samhällsekonomiska kalkyler och återrapportering. I yrkande 3 framhåller motionärerna att eventuella avvikelser från den samhällsekonomiska prioriteringsordningen ska motiveras när beslut tas om en nationell investeringsplan. I motionen anges bl.a. att det är centralt att samtliga projekt över en viss storlek redovisas och kan ställas emot varandra för att få ett gediget beslutsunderlag om vilka infrastrukturprojekt som är mest samhällsekonomiskt lönsamma. (C) anser i motion 2017/18:1787 yrkande 1 att nettonuvärdeskvoten för vägar bör breddas för att spegla samhällsnyttan i kombinerade väginvesteringar. I yrkande 2 framhåller motionären att man bör verka för att nettonuvärdeskvoten för vägar endast belastas med anläggningskostnad. Motionären pekar bl.a. på att eventuella antikvariska utrednings- och utgrävningskostnader måste prioriteras efter det nationella och internationella behovet av genomförande som beslutas centralt utan att påverka vägprojektets genomförandebehov. I motion 2017/18:3199 av (M) framhålls att beräkningsgrunderna för investeringar i underhåll av vägar bör ta mer hänsyn till de olika näringarna och inte bara befolkningsstorleken. Motionären pekar på att för att turismen ute i landet ska stå sig stark i konkurrens med andra är det viktigt att man i sina beräkningsgrunder för underhåll och investeringar i infrastruktur ser över möjligheten att ta större hänsyn till dessa faktorer. m.fl. (L) framför i kommittémotion 2017/18:3462 yrkande 10 att det är av yttersta vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom de prioriteringar som görs är korrekta och rättvisande för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt. I kommittémotion 2017/18:3758 önskar m.fl. (C) i yrkande 22 att det görs en genomlysning och omarbetning av värderingen av godstransporter i de samhällsekonomiska kalkylerna i syfte att rätt värdera industrins och godsflödets betydelse. I motionen framförs att nyttan av tillförlitliga godstransporter inte framgår av dagens kalkylmodeller. Motionärerna konstaterar att med en felaktig eller ofullständig kalkyl kommer felaktiga samhälleliga investeringsbeslut att fattas. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 5 att alla större planerade infrastrukturprojekt ska genomgå en s.k. second opinion – att en extern part genomför en samhällsekonomisk analys – och att kostnadsuppföljningar ska göras för att utvärdera om den initiala budgeten följdes. I motionen anges att detta behövs för att öka transparensen och kostnadsuppföljningen för varje stort infrastrukturprojekt och för att undvika en situation där beslutade projekt fortskrider trots kostnadsöverskridningar eller felkalkyleringar. I motion 2017/18:3894 anför m.fl. (M, C, L, KD) i yrkande 1 att de samhällsekonomiska kalkylmodellerna vad gäller infrastrukturinvesteringar bör utvecklas. Motionärerna framhåller att för att investeringar i infrastruktur ska generera så stor samhällsnytta som möjligt är det av största vikt att de samhällsekonomiska kalkylmodeller som ligger bakom prioriteringarna som görs är korrekta och rättvisande. I yrkande 4 anser motionärerna att man bör följa upp hur den samhällsekonomiska lönsamheten har beaktats i valet av infrastrukturobjekt som ska genomföras. Motionärerna framhåller att de samhällsekonomiska kalkylerna ger en god möjlighet att jämföra olika infrastrukturobjekt med varandra för att forma en samhällsekonomiskt lönsam prioriteringslista. Att samhällsekonomisk effektivitet är ett viktigt kriterium för åtgärder som vidtas i transportsystemet, som även fördelningspolitiska aspekter ska vägas in, framgår av det övergripande målet för transportpolitiken. Utskottet kan även konstatera att det inom transportsektorn i allmänhet, och i infrastrukturplaneringen i synnerhet, finns en lång tradition av att använda samhällsekonomiska analyser när man tar fram beslutsunderlag. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att dessa analyser är väl underbyggda och av god kvalitet. Även statsrådet har i en interpellationsdebatt framfört att det för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet är viktigt att vi utifrån aktuella faktaunderlag gör rätt bedömningar och investerar medlen där de gör mest nytta. Statsrådet framförde vidare att utmaningen ligger i att prioritera rätt åtgärder och få ut så mycket nytta som möjligt av de medel vi investerar. Utskottet ser positivt på statsrådets uttalanden. Även i budgetpropositionen understryks att en samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutsätter att nyttorna överväger kostnaderna för investeringar, och av de 13 namngivna objekt som öppnade för trafik 2016 var samhällsekonomiskt lönsamma enligt kalkylen. I budgetpropositionen påminns dock om att kalkylerna inte fångar alla aspekter av investeringen och endast är en del av beslutsunderlaget. Utskottet vill även lyfta fram att ansvarar för att utveckla de principer för samhällsekonomisk analys och de kalkylvärden som ska tillämpas i transportsektorns samhällsekonomiska analyser och för att publicera dem i den s.k. (Analysmetod och samhälls-ekonomiska kalkylvärden för transportsektorn). Här behandlas t.ex. frågor som gäller beräkningen av investeringskostnader och drift- och underhållskostnader, kostnader för klimateffekter och trafikeringskostnader för godstransporter. ASEK-arbetet är kopplat till en myndighetsövergripande samrådsgrupp som består av representanter för , , , , , , samt Trafikanalys (adjungerad). ASEK-arbetet stöds av ett vetenskapligt råd som består av vetenskaplig expertis inom ämnesområdena nationalekonomi, miljöekonomi, regionalekonomi och transportanalys. En översyn av ska göras och en ny version publiceras . har vidare regeringens uppdrag att ta fram och tillhandahålla trafikprognoser för alla trafikslag inom såväl persontrafik- som godstransportsektorn. Syftet med dessa s.k. basprognoser är bl.a. att de ska utgöra underlag för samhällsekonomiska analyser av åtgärder som påverkar transportsystemet. Utskottet vill också framhålla att Trafikanalys har regeringens uppdrag att kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser. I rapporten med modeller för samhällsekonomisk analys (2018:6) redovisas observationer av verksamhet 2017. Trafikanalys pekar bl.a. på att har förbättrat flera av de brister som Trafikanalys anmärkt . Utskottet kan konstatera att och Trafikanalys har utvecklat metoderna för att beräkna långsiktiga kostnader för transporter när det bl.a. gäller klimateffekter, andra miljöeffekter och slitage. Utskottet har också tagit del av att detta har medfört att samhällsekonomiska analyser successivt blivit bättre på att ta hänsyn till olika aspekter av långsiktig hållbarhet (social, ekonomisk och miljömässig) i transportsystemen. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har i rapport /18:RFR16 Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatanpassningsåtgärder för infrastruktur framfört att det i framtagandet av kostnadskalkyler för infrastrukturprojekt med lång livslängd är viktigt att räkna på vad det kostar att inte klimatanpassa, även om det innebär att metoder för detta behöver utvecklas. Mot bakgrund av motionsyrkandet om värderingen av godstransporter vill utskottet instämma i behovet av en genomlysning och omarbetning av värderingen av dessa. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att bl.a. har delfinansierat två parallella pilotforskningsprojekt som tittat på flera olika ansatser för ett värde av ökad tillförlitlighet av godstransporter. har vidare i en promemoria till inriktningsunderlag 2018–2029 (Utvecklingsbehov trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler) angett att inriktningen för utvecklingsbehov inom analysområdet bl.a. omfattar en bättre beskrivning av godsnyttor i kalkylerna. Utskottet vill avslutningsvis också uppmärksamma att trafikutskottet anordnade ett seminarium om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn. Utgångspunkten för seminariet var rapporten ? – Om samhällsekonomiska analyser inom transportsektorn med särskild hänsyn till hållbar utveckling (2014/15:RFR2). Rapporten togs fram av trafikutskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor. Syftet med rapporten är att fördjupa kunskapen om analyserna i relation till hållbar utveckling och hur metoderna används samt att spegla det utvecklingsarbete som pågår. Arbetsgruppen framförde bl.a. att det kan vara relevant att ställa frågan om tiden är mogen för att gemensamt definiera och operationalisera vad hållbar utveckling kan stå för i transportplaneringen. Det som behöver preciseras särskilt är hur de olika aspekterna av hållbarhet – ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet – förhåller sig till varandra. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är angeläget med en kontinuerlig utveckling av de samhällsekonomiska metoder och modeller som används i infrastrukturplaneringen. Baserat på ovanstående bedömer utskottet att det redan pågår ett aktivt utvecklingsarbete. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:1583 (SD), 2017/18:1787 (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3199 (M), 2017/18:3462 (L) yrkande 10, 2017/18:3758 (C) yrkande 22, 2017/18:3833 (M) yrkande 5 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 4. Vissa frågor om upphandling av infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om upphandling av infrastruktur. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 6 (M, C). I kommittémotion 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 23 framförs att det för att varje investerad krona ska göra så stor samhällsnytta som möjligt är centralt att göra jämförande analyser för att välja rätt metod för varje enskilt projekt. Motionärerna anser därför att vid beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 1 att bör analysera sitt arbetssätt i syfte att uppmuntra produktivitetshöjningar och innovation. I motionen konstateras att för att säkerställa att samhällets resurser används på bästa möjliga sätt är ökad produktivitet och innovation avgörande. Motionärerna framhåller att har en viktig roll i att bidra till detta inom anläggningsbranschen, inte minst under upphandlingsfasen. Motionärerna menar därför att det är viktigt att analyserar sitt arbetssätt för att uppmuntra nya sätt att bygga och underhålla vår infrastruktur. I infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) understryker regeringen att det är av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Regeringen framhåller därför att arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen bör drivas vidare. I propositionen anger regeringen att det är svårt att mäta produktivitetsutvecklingen och menar att uppföljningen kan förbättras. Regeringen pekar på att har fått i uppdrag att redovisa produktiviteten inom det egna ansvarsområdet. Regeringen anger också att arbete med att öka kunskapen om infrastrukturanläggningens status bör bidra till förbättrad produktivitet. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även påminna om att Trafikanalys fick regeringens uppdrag att analysera och utvärdera arbete för att öka produktiviteten och innovationsgraden inom anläggningsbranschen. Rapportering skulle ske fram . presenterade Trafikanalys sin slutrapport arbete för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen (2017:5). Av rapporten framgår bl.a. att arbetet med en ny beställarroll och utvecklade affärsformer är övergripande väl omhändertaget och i ständig utveckling. Principerna är väl förankrade på ledningsnivå i verket, men för att uppnå full förståelse för nya roller och affärsformer krävs ytterligare arbete längre ut i organisationen. I rapporten anges att har ökat framförhållningen i planering och upphandling, vilket är en bra förutsättning för arbetet med produktivitet och innovation. Vidare framgår att det är viktigt att kontinuerligt och systematiskt prioriterar produktivitets- och innovationsarbetet och att ledning såväl som styrelse följer arbetets framdrift. uppdrog regeringen åt att ta fram ett förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029. I uppdraget angav regeringen att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg ska göra en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen. I skrivelse 75 uppger regeringen att ärendet bereds vidare med inriktning att avslutas i samband med att den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 fastställs . Utskottet välkomnar detta. Mot bakgrund av vad som anförts ovan finner inte utskottet att det finns skäl att vidta något initiativ med anledning av motionerna 2017/18:3758 (C) yrkande 23 och 2017/18:3833 (M) yrkande 1. Motionsförslagen avstyrks därmed. Några frågor om fysisk planering Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om frågor rörande fysisk planering. Utskottet bedömer att frågorna beaktas i det arbete som pågår inom området. Jämför reservation 7 (C). och (båda C) framför i motion 2017/18:255 yrkande 1 att infrastruktur i form av kraftledningar bör samordnas med väg- och järnvägsdragningar för att minimera det totala markintrånget. Motionärerna framhåller bl.a. att det är ett problem att planerade och genomförda investeringar tar tusentals hektar jord- och skogsmark i anspråk. I yrkande 2 framför motionärerna att översikten över och planeringen av all infrastruktur för alla aktörer på marknaden måste samordnas regionalt för att säkerställa effektiv markanvändning. Motionärerna påtalar att investeringarna sker och att det är olika aktörer, både myndigheter, statliga affärsverk och privata bolag, som är inblandade i olika projekt. En samordning är därför ytterst angelägen. m.fl. (C) påtalar i kommittémotion 2017/18:3855 yrkande 6 att marksnål teknik bör användas vid intrång på privat mark för allmän infrastrukturutbyggnad. Motionärerna framhåller att det är viktigt att i möjligaste mån använda sig av marksnål teknik för att minska intressekonflikter vid utbyggnad av infrastruktur. I motionen anges att en lösning är att gräva ned ledningar i den mån det är möjligt och ett annat sätt är att utnyttja befintlig infrastruktur genom att t.ex. bredda vägar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor om fysisk planering har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2016/17:TU4 Infrastruktur för framtiden. Utskottet framförde då bl.a. att inom tätbebyggda områden är ofta tillgången till mark som kan tas i anspråk för t.ex. en utbyggnad av infrastrukturen begränsad och att det inte sällan finns motstridiga intressen om hur marken ska nyttjas. Utskottet underströk vidare vikten av att mark används effektivt. Utskottet vidhåller den bedömningen. I infrastrukturpropositionen (prop. 2016/17:21) framhöll regeringen att utvecklingen av ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem bör ske parallellt med planering av bl.a. markanvändning. I propositionen angavs vidare att regeringen anser att nya investeringar i alla trafikslag ska planeras och genomföras med hänsyn till natur- och kulturvärden och god resurshållning samt med höga krav på att begränsa föroreningar och klimatpåverkan. Utskottet delar regeringens uppfattning i denna fråga. Utskottet vill också peka på att arbetar tillsammans med , och Transportstyrelsen vid de olika delarna av infrastrukturplaneringen. Kommuner och länsstyrelser är andra viktiga aktörer i arbetet för att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. Även är en viktig aktör i egenskap av ansvarig för den fysiska planeringen. De statliga myndigheternas intressen i den kommunala planeringen bevakas av länsstyrelserna. När det gäller uppdrag i frågan om samhällsplanering kan också tilläggas att myndigheten dels ansvarar för sin egen planering i samverkan med externa aktörer, dels deltar som sakägare och som rådgivande i andra aktörers planering. Myndigheten har framfört att samspelet mellan planering av transportsystemet och bebyggelseplanering är en förutsättning för att hållbara städer och regioner ska kunna åstadkommas. medverkan i samhällsplaneringen är fokuserad på att integrera och därmed effektivisera planeringen av bebyggelse, infrastruktur och transporter. ska tillhandahålla underlag för planering enligt och men också delta i den kommunala planeringsprocessen i enlighet med . har uppgett att man lägger tyngdpunkten på att delta i planeringens tidiga skeden för att skapa bra förutsättningar för en smidig process från planering till genomförande. Utskottet välkomnar detta. Utskottet noterar att i delbetänkandet En utvecklad översiktsplanering (SOU 2018:46) föreslår nya bestämmelser för hur översiktsplanerna ska kunna hållas aktuella och ge ett bra stöd för efterföljande planering. Utredningen föreslår bl.a. att grunddragen i fråga om användningen av mark- och vattenområden ska framgå av översiktsplanen. Enligt förslaget ska olika kategorier för indelning av mark- och vattenanvändning anges i översiktsplanen, varav transporter och infrastruktur är en. Delbetänkandet bereds inom . När det gäller frågan om samordning av infrastruktur med kraftledningar kan påpekas att uppger att mark i närområdet kring vägar och järnvägar med fördel kan användas till att dra ledningar, vilket dock förutsätter att drift och underhåll av vägen eller järnvägen inte fördyras eller försvåras samt att skador, fara eller hinder för trafik och trafikanter inte vållas på grund av ledningen eller dess kringutrustning. Den som ska korsa en järnväg, en väg eller ett farvatten med någon form av ledning måste teckna ett avtal med . Statsrådet framförde i en interpellationsdebatt bl.a. att infrastrukturprojekt generellt sett innebär att svåra avvägningar måste göras mellan olika intressen, både enskilda och allmänna. Statsrådet pekade på att jordbruk och vattenskydd är två av många olika allmänna intressen som kan vara berörda av en utbyggnad av väg eller järnväg. Statsrådet klargjorde att det tydligt framgår att hänsyns- respektive hushållningskapitel ska tillämpas vid prövning av ärenden enligt både väglagen och lagen om byggande av järnväg, vilket bl.a. innebär att man ska välja en lokalisering som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta intrång och olägenhet för människors hälsa och miljön utan oskälig kostnad. Utskottet delar statsrådets uppfattning. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att de frågor som väckts om olika aspekter av fysisk planering och utformning av infrastruktur beaktas i det arbete som pågår inom området. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:255 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3855 (C) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om brukaravgifter. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande EU-lagstiftning. Jämför reservation 8 (C). I motionerna 2017/18:332 och 2017/18:1549 av (SD) yrkas att alla privatbilister ska befrias från avgift på i . Motionären anser att infrastruktur i första hand bör finansieras via vägskatten och bestämmas utifrån svenska intressen. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 35 att förutsättningen för en automatisering av Transportstyrelsens hantering av trängsel- och vägavgifter bör ses över. När Transportstyrelsen fakturerar fordonsägare för avgifter från trängselskatter och andra vägavgifter för folkbokförda i större städer sker detta ofta automatiserat, men för många engångsbesökare är det vanligt att fakturor på väldigt små belopp skickas med post. Motionärerna påtalar vidare risken med att fakturan inte kommer fram och att fakturan därför inte betalas , vilket får till följd att en tilläggsavgift på tas ut. Utskottet kan inledningsvis konstatera att lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg möjliggör finansiering av nya väginvesteringar med brukaravgifter, dvs. infrastrukturavgifter, och att avgifterna kan finansiera återbetalning av lån och direkta kostnader i enlighet med de bestämmelser som anges i lagen. Infrastrukturavgift tas ut för passage på bron över och för passage på bron över . Avgiftsuttaget på broarna i och är en följd av att har godkänt att broarna delvis finansieras med lån. Eftersom en förutsättning i riksdagsbeslutet är att lånen ska betalas tillbaka med avgifter måste sådana tas ut i enlighet med de rättsprinciper som gäller för distinktionen mellan avgift och skatt. Även de EU-rättsliga bestämmelserna om beräkning av infrastrukturavgifter för tunga fordon måste följas. Av detta följer att en avgift endast ska motsvara kostnaden för det som tillhandahålls och att en fordonskategori, t.ex. lastbilar, inte får belastas med kostnader som är hänförliga till en annan kategori. Liksom tidigare kan utskottet därför konstatera att avgiftsbefrielse för personbilar skulle kräva att de kostnader som är hänförliga till detta kollektiv finansieras på något annat sätt (bet. 2016/17:TU4). Mot bakgrund av motionsyrkandet om Transportstyrelsens avgiftshantering vill utskottet framhålla att det finns möjlighet att betala trängselskatt och infrastrukturavgift via autogiro och e-avi (e-faktura). Man kan också betala med det inbetalningskort som Transportstyrelsen skickar ut. Vidare vill utskottet framhålla att om man har en digital brevlåda som tar emot post från myndigheter kan man få sin avi dit. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:332 (SD), 2017/18:1549 (SD) och 2017/18:3758 (C) yrkande 35. Planeringsprocessen, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), Boriana (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2017/18:2634 av och (båda S), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 7. Vi vill påminna om att alliansregeringen tog fram en lagstiftning som syftar till effektivisering och ökad produktivitet vid planeringen av vägar och järnvägar. Förslagen byggde på resultaten från den parlamentariska . Bland åtgärderna i propositionen finns bl.a. en planeringsmodell som ska resultera kortare planeringsprocesser för större projekt och betydliga tidsvinster för små och medelstora projekt. Lagstiftningen ger goda möjligheter till effektivisering och ökad produktivitet. Vi kan dock konstatera att regelverket för strategisk och ekonomisk planering av vägar och järnvägar är komplext och svåröverskådligt, delvis på grund av att det tillkommit vid olika tider och tillämpats med flera olika syften. Enligt vår uppfattning försvårar detta för en realistisk planering som kan spänna över flera områden, såsom miljö och kostnadseffektivitet.