bet · H501KrU2 · 2018-02-26 00:00:00 — vill och idrottsrörelsen självklart att i god anda ta varandra i hand i förändringsarbetet, och jag kommer att fortsätta att föra den dialogen med . är jag medveten om de rekommendationer som har lämnat. Precis som gör är det viktigt att understryka att det inte ska falla någon skugga på det arbete som görs inom . Där gör man ett utmärkt jobb. Men när utvecklingen går i en viss riktning, vilket vi kan konstatera att ger uttryck för, måste vi också vara beredda att ta steg i den riktningen. Vi och även min företrädare har varit väldigt tydliga med att vi – om detta ska göras inom RF:s ansvarsområde – vill att förbundet ska samtycka. Den dialog som vi har med RF i den här delen är viktig. Det är klart att Wadas analys, rekommendationer och observationer stärker en dialog som går i riktning mot ett mer fristående Nado. Det är självklart att vi ser att en från idrotten fristående Nado på ett tydligt sätt kan ta hela ansvaret för antidopningsverksamheten bredare i samhället, vilket också kommer att gynna samverkan mellan idrott, gym, träningsbransch och ANDT-samordning i länsstyrelser och kommuner. tar vi Wadas rekommendationer på stort allvar. Det handlar inte minst om det som var inne på tidigt i debatten, nämligen vår trovärdighet internationellt och att det kommer att ta tid att få en eventuell ny organisation på plats. I grund och botten finns det en tydlig samsyn i denna fråga. Det handlar mer om hur vi processar vägen framåt. är jag enig i att om denna förändring ska göras kommer det inte att gå över . Politiken har självfallet ett ansvar. Därför var det viktigt för mig när jag klev in i rollen att skaffa mig en bred bild, att ha en tydlig dialog med men också med dem som liksom förespråkar en annan hållning och att ta del av de olika rön som har kommit fram inte minst . RF uppger att RF och Svensk antidopning kommer, inom ramen för det kommande remissförfarandet för världsantidopningskodens revidering, att satsa på att få till en tydligare beskrivning av oberoendekraven samt bättre vägledning kring olika strukturer och arbetssätt för nationella antidopningsorganisationer. Riksidrottsstyrelsen och är enligt RF överens om att utreda möjligheter för att bedriva antidopningsarbete utanför RF, men först i samråd med regeringen. Att ingå i avtalsmässiga förhållanden med övrig organiserad idrott är enligt RF ett huvudförslag, men även undertecknare av världsantidopingkoden som inte ingår i RF:s medlemskap kommer enligt RF också att lyftas i sammanhanget. Svensk antidopning undersöker vidare enligt RF möjligheten att tillsammans med nationella myndigheter göra mer samhällsövergripande mätningar av dopningsbruk via ny metodutveckling. Sådana underlag skulle enligt RF kunna användas i uppföljningen av den nationella ANDT-strategin[6], och ske inom ramen för den centrala samordningsgrupp för dopningsfrågor som leds av och där ett tiotal myndigheter samt ett fåtal icke-myndighetsorganisationer sammanträder regelbundet. Som framgår ovan bereds frågan om en fristående och oberoende nationell antidopningsorganisation. Utskottet anser att beredningen inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2017/18:850 (S), 2017/18:3072 (M) yrkande 2 och 2017/18:3132 (M) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om prioritering av ett nordiskt samarbete för att motverka matchfixning med hänvisning till det nordiska samarbete som pågår runt denna fråga och att regeringens beredning av betänkandet om en omreglerad spelmarknad inte bör föregripas. Jämför reservation 12 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2017/18:1607 att regeringen bör prioritera ett nordiskt samarbete i förebyggande syfte för att motverka matchfixning (yrkande 2). Uppgjorda tävlingar och matcher, s.k. matchfixning, förekommer såväl internationellt som i . lämnade sitt betänkande[7] med förslag till en ny spelreglering. Frågor om matchfixning tas upp i betänkandet. I regeringens beslut om lagrådsremissen En omreglerad spelmarknad föreslås den nya spelmyndigheten få ett uttalat ansvar för matchfixning. Regeringen avser att lämna en proposition . genomförs en rad åtgärder för att motverka matchfixning. Bland annat träffas Lotteriinspektionen, polis, åklagare, berörda departement, repre-sentanter för idrotten och AB regelbundet i ett forum där matchfixningsfrågor diskuteras. Huvudman för detta forum är RF. Gruppen träffades fyra gånger för att bl.a. diskutera gemensamma strategier mot matchfixing. RF har även varit närvarande och delaktigt vid ett antal möten med det internationella nätverk av olika länders nationella plattformar som går under namnet Group of . I det nätverket har arbetet mot matchfixning enligt RF tagit stora steg , och sannolikt kommer det att utvecklas ännu mer . De fem nordiska ländernas idrottsorganisationer beslöt att tillsätta en arbetsgrupp som ska se över möjligheten att bestraffningar i matchfixningsärenden ska kunna slå igenom i hela . Arbetsgruppen har i uppdrag att återkomma till nordiska möte med förslag till beslut på hur detta ska kunna genomföras. Det rör sig om den rent idrottsliga bestraffningen och avstängningen från idrott för matchfixningsbrott som ska kunna vidgas till att även omfatta idrottsutövande i övriga nordiska länder. Utöver detta ska arbetsgruppen även se över möjligheterna att ta fram någon form av rapporteringssystem länderna emellan. Med hänvisning till det nordiska arbete som pågår och till att regeringens beredning av betänkandet En omreglerad spelmarknad, som bl.a. tar upp frågor runt matchfixning, inte bör föregripas avstyrker utskottet motion 2017/18:1607 (SD) yrkande 2. Idrottens betydelse för folkhälsan Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om idrott och folkhälsa med hänvisning till det arbete som pågår och att regeringens beredning av betänkandet Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa inte bör föregripas. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3067 av m.fl. (M, C, L, KD) anser motionärerna att regeringen bör ta fram ett idrottspolitiskt mål som en del av det långsiktiga folkhälsoarbetet. Regeringen bör enligt motionärerna ha Kommissionen för jämlik hälsas betänkande som utgångspunkt (yrkande 3). m.fl. (L) lyfter i motion 2017/18:1926 fram idrottens betydelse för folkhälsan. Motionärerna påtalar att nack- och ryggbesvär, hjärt- och kärlsjukdomar, högt blodtryck, fetma, diabetes typ 2, benskörhet, depressioner och fallolyckor skulle kunna förebyggas och till viss del behandlas med hjälp av ökad fysisk aktivitet (yrkande 3). Enligt förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet är ett av syftena med statsbidraget att bidraget ska stödja verksamhet som bidrar till att väcka ett livslångt intresse för motion och därmed främja en god hälsa hos alla människor. Kommissionen för jämlik hälsa lämnade över sitt slutbetänkande Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – Förslag för ett arbete för en god och jämlik hälsa (SOU 2017:47). Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17) att genom regelbunden fysisk aktivitet kan olika sjukdoms-tillstånd motverkas samt att stillasittande har lyfts fram som en oberoende riskfaktor för ohälsa. Enligt nationella folkhälsoenkäten uppger av den svenska befolkningen att de har en i huvudsak stillasittande fritid. Skillnaderna mellan kön och åldersgrupper är förhållandevis små. Däremot framträder vissa socioekonomiska mönster i och med att andelen inaktiva minskar i takt med stigande utbildningsnivå. Likaså är andelen med stillasittande fritid högre hos utrikes födda. Uppgifterna som redovisas utifrån folkhälsoenkäten är i stort oförändrade . RF uppger att de arbetar för att minska hälsoklyftan och bidra till en jämlik hälsa. Kommissionen för jämlik hälsa har enligt RF konstaterat att människor med olika lång utbildning, olika yrken eller olika stora inkomster skiljer sig påtagligt åt i hälsa, sjukdomsrisk och livslängd. Det finns en stor socioekonomisk skillnad i vilka barn och unga som idrottar . RF uppger att de har en central roll i att bredda rekryteringen till den frivilliga idrotten och nå grupper av unga där nivån av fysisk inaktivitet är hög. Utifrån de gemensamma målen som antogs av , pågår enligt RF ett större utvecklingsarbete som är gränsöverskridande vad avser ålder och där RF vill skapa ett livslångt idrottande. Forskning visar enligt RF att det bästa och mest kostnadseffektiva sättet att få fler att må bättre är att fler deltar i idrott och fysisk aktivitet. Det finns starka samband mellan fysisk aktivitetsnivå och ett stort antal hälsoaspekter, allt från självskattad hälsa till olika riskfaktorer för ohälsa, sjukdomar och för tidig död. Utskottet konstaterar att den ökande ohälsan och den vidgade hälsoklyftan är stora utmaningar för samhället. För att komma till rätta med dessa utmaningar spelar som motionärerna framhåller idrottsrörelsen en viktig roll. Det utvecklingsarbete som pågår inom svensk idrott, med ett livslångt idrottande som mål, är enligt utskottet en väg i rätt riktning för att förbättra folkhälsan. Utskottet vill också lyfta fram att ett syfte med statens stöd till idrottsverksamhet är bl.a. att stödja verksamhet som främjar en god hälsa hos alla människor. Med hänvisning till det arbete som pågår och att regeringens beredning av betänkandet Nästa steg på vägen mot en mer jämlik hälsa – Förslag för ett arbete för en god och jämlik hälsa, inte bör föregripas avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1926 (L) yrkande 3 och 2017/18:3067 (M, C, L, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om osunda kroppsideal och risker med kosttillskott. Jämför reservation 14 (M). m.fl. (M) framhåller i motion 2017/18:3072 att unga människor far illa av orimliga kroppsideal som ständigt marknadsförs och att regeringen bör initiera ett samarbete mellan staten och idrottsrörelsen mot osunda kroppsideal (yrkande 1). (M) anser i motion 2017/18:3132 att idrottsrörelsens arbete kan stärkas än mer och efterlyser riktade utbildningsinsatser gentemot idrottande ungdomar om riskerna med kosttillskott (yrkande 7). När det gäller osunda kroppsideal anger RF att de genomför en rad aktiviteter för att motverka osunda kroppsideal kopplade till idrotten. Utbildning genomförs i idrottspsykologi, där kroppsideal finns med, som riktar sig till aktiva, tränare och ledare i 8] landslag. Utbildning ges även i träning, mat och återhämtning riktad gentemot elitaktiva och idrottsgymnasieelever samt deras lärare. Även i teatersatsningen Upp, upp – vi lyfter, riktad mot idrottsgymnasier, lyfts enligt RF bl.a. frågan om osunda kroppsideal. Till föreställningen finns samtalsmaterial, stöd på webben m.m. har ca 1 300 personer (elever, tränare, lärare, skolledare) sett föreställningen. RF stöder vidare rådgivning inom idrottspsykologi och idrottsnutrition till aktiva som SF har utsett. Dessutom genomför RF testning, mätning samt rådgivning inom fysiologi (träningsrådgivning). RF genomför vidare nätverksträffar, utbildningar och konferenser för estetiska idrotter med fokus på t.ex. viktklasser och viktreglering. i sin uppföljning 2016 av statens stöd till idrotten att den medialiserade samhällsutvecklingen är präglad av osunda kroppsideal och utseendefixering. Alla samhällsaktörer – politiska beslutsfattare, skolan, idrottsrörelsen och inte minst föräldrar – har enligt uppföljningen ett viktigt och gemensamt ansvar för att motverka de könsstereotypa normer och förväntningar som förmedlas, vidmakthålls och återskapas i dagens samhälle i frågor kopplade till kön, kropp och fysisk aktivitet. När det gäller kosttillskott avråder RF på sin hemsida från bruk av kosttillskott, annat än på rent medicinska grunder. RF uppger att det inte finns något vetenskapligt stöd för att idrottsutövare med normal kosthållning har behov av extra kosttillskott. RF:s förra ordförande har tillsammans med representanter för RF:s angett bl.a. följande: har bruket av kosttillskott, inklusive sport- och bantningsprodukter, medfört ett tiotal dopingfall inom svensk idrott. Detta är emellertid inte i första hand ett idrottsproblem. Det är en fråga om folkhälsa. Att dopingklassade substanser förekommer utgör nämligen bara ett exempel på olika typer av läkemedelsliknande och potentiellt hälsovådliga ämnen som kan ingå i kosttillskott. RF anger med anledning av motionen om kosttillskott bl.a.: RF:s antidopingorganisation antidoping varnar när ett nytt farligt ämne återfinns i kosttillskott. RF har tydlig information på webben om kosttillskott, där RF bl.a. länkar relevanta studier och listar kosttillskottsprodukter som resulterat i positiva prov. RF ger även information till dels andra parter som håller föreläsningar, dels till skolungdomar. Utöver det genomförs föreläsningar om kosttillskott både på distriktsnivå och nationell nivå, samt på Riksidrottsgymnasier och skolor med så kallade Nationella Idrottsutbildningar och framför allt på idrottsläger för ungdomar. RF svarar också på frågor kring olika kosttillskott som inkommer från hela samhället, bl.a. motionsidrottare. Dessa ställer ofta frågor om specifika produkter. Det finns även i Vaccinera klubben[9] information om kosttillskott som riktar sig till föreningsnivå. RF har vidare en modul i utbildningsverktyget vinnare[10] som rör kosttillskott och hälsokonsekvenser, och som vem som helst kan ta del av. Flera SF har valt att göra den obligatorisk för vissa utövare. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) följande: Regeringen anser att samordningen av arbetet mot dopning behöver öka i hela samhället. Regeringen har gett ett nationellt övergripande samordningsuppdrag att genomföra En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, även kallad ANDT-strategin, där insatser mot dopning ingår. Dopningsanvändningen och i de miljöer där unga vistas behöver uppmärksammas. Insatser mot dopning sker främst inom den organiserade idrottsverksamheten i . Regeringen ger även stöd för att trygga dopningsfria miljöer inom annan idrottsverksamhet såsom vid gym- och träningsanläggningar. Som framgår ovan pågår ett arbete inom idrottsrörelsen med att synliggöra frågor om osunda kroppsideal och om riskerna med kosttillskott. Utskottet välkomnar detta arbete och har förhoppning att dessa frågor lyfts än mer, även i sammanhang utanför idrottsrörelsen. Utskottet anser inte att motionerna bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför motionerna 2017/18:3072 (M) yrkande 1 och 2017/18:3132 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett äldrelyft inom idrotten. Jämför reservation 15 (M). m.fl. (M) anser i motion 2017/18:3072 att regeringen inom ramen för Idrottslyftet bör skapa ett äldrelyft för att stimulera föreningar att ge även äldre människor möjlighet att utöva organiserad idrott (yrkande 3). RF anger på sin hemsida att RF vill att idrottsrörelsen ges möjlighet att, genom ett förstärkt offentligt stöd, utveckla föreningsidrott för äldre (65-plus). RF utvecklar det på följande sätt: RF bedömer att förändringsarbetet mot livslång idrott för alla i förening har stor potential men kommer att kräva mer resurser . RF vill öka stödet till idrottsföreningar och med livslång idrott för alla. Om fler vuxna och äldre tränar mer skulle många få en höjd livskvalitet och samhället skulle spara mycket i hälso- och sjukvårdskostnader. Idrottsminister har i sitt svar på fråga 2017/18:547 om hur hon avser att arbeta för att förändra statens stöd till idrotten för att kunna utveckla föreningsidrotten så att den når fler vuxna och äldre angett följande: Låt mig först understryka att fysisk aktivitet har positiva effekter för hälsan. Genom regelbunden fysisk aktivitet kan olika sjukdomstillstånd motverkas. Detta gäller för alla åldrar. konstaterar även jag att har vi sett att barn och ungdomar slutat idrotta allt tidigare, och att de flesta inte hittar tillbaka till idrotten. Många vuxna upplever också att trösklarna in i föreningslivet är höga. Denna utveckling är oroande, och jag följer därför påbörjade resa med att förändra idrottsrörelsens inriktning nära, där målet är att det ska vara enkelt och attraktivt att idrotta i förening för unga, vuxna och äldre med olika bakgrund och livssituation. har regeringen ökat statens stöd till idrotten med mer än , vilket har förbättrat förutsättningarna för idrottsrörelsen generellt, inklusive arbetet när det gäller idrott för äldre. Som jag tidigare svarat följer jag interna arbete med att se över sin bidragsgivning så att den bidrar till att uppfylla de av förbundet beslutade strategiska målen 2025. I det ingår att bidragsreglerna i större utsträckning än ska bidra till att uppnå de statliga syftena med stödet till idrotten. ska lämna resultatredovisning . Mot denna bakgrund avser jag inte att ta särskilda initiativ för att förändra statens stöd till idrotten när det gäller idrott för äldre. Utskottet är i likhet med regeringen oroat över att allt fler barn och ungdomar slutar att idrotta allt tidigare. RF:s påbörjade förändringsarbete mot livslång idrott i förening för alla välkomnas därför av utskottet. Att få fler att stanna kvar inom idrotten genom livet och att öka antalet aktiva äldre leder enligt utskottets uppfattning till många positiva bieffekter och kan öka livskvaliteten för många. För de äldre kan det bl.a. innebära förbättrad hälsa och minskad risk för social isolering. Som angetts ovan pågår ett arbete inom RF med att se över bidragsgivningen. Utskottet vill inte föregripa detta arbete. Motion 2017/18:3072 (M) yrkande 3 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om projekt för på fritidshem, men ser positivt på samarbeten. Jämför reservation 16 (M). m.fl. (M) föreslår i motionerna 2017/18:3072 yrkande 8 och 2017/18:3682 (M) yrkande 13 en satsning på idrott på fritids där ges i uppdrag att utforma ett projekt där idrotten blir en ännu tydligare del av fritidshemmens verksamhet. Idrottsrörelsen har länge samarbetat med skolan, inkluderat fritidshem, och det finns enligt RF en mängd olika samverkansprojekt runt om i landet. är ett av RF:s 71 medlemsförbund som gör satsningar för att få fler barn och unga i rörelse. Regeringen har i regleringsbrevet till idrottsanslaget angett att ska beräknas för idrott, rörelse och utveckling av rörelseförståelse inom ramen för skoldagen. Utskottet ser mycket positivt på samarbeten mellan idrottsrörelsen och fritidshem, då det kan underlätta för fler barn att kunna delta i idrottsverksamhet. Motionsyrkandena bör dock inte föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2017/18:3072 (M) yrkande 8 och 2017/18:3682 (M) yrkande 13 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om i . För att åter initiera frågan om att kunna arrangera ett eller 2030 är det enligt m.fl. (S) i motion 2017/18:1879 nödvändigt att får stöd av regeringen. Motionärerna efterlyser ett sådant stöd. Per Åsling och (båda C) anser i motion 2017/18:3485 att bör satsa på ett och att och regeringen redan nu bör ställa sig positiva till en sådan ansökan. har utrett stadens möjligheter att arrangera och Paralympics 2026. Utredningen som blev klar visar att , tillsammans med de medarrangerande kommunerna, har en god möjlighet att arrangera och Paralympics 2026. meddelade dock att man avbryter arbetet med en eventuell OS-ansökan för och Paralympics 2026 i brist på politisk majoritet i frågan. Vidare hänvisade till att () inte kunde ge besked om hur stort ekonomiskt stöd som arrangörsstaden kan få. () ställde ”på startlinjen” som intresserad stad av att arrangera de 2026. SOK och Paralympiska Kommitté är i grunden positiva till en ansökan, men säger sig dock ha stor respekt för att de ekonomiska, sociala och miljömässiga frågorna måste innebära hållbara lösningar, liksom för vikten av att det skapas en enighet i om att ansöka om ett och Paralympics. På SOK:s hemsida anges följande (): IOK:s förändrade krav och bidrag () genomför i sitt förändringsprogram Agenda 2020, historiskt sett, stora förändringar avseende hur man ansöker om, samt arrangerar, och Paralympics. IOK har dessutom kraftigt ökat bidraget till de som ska arrangera och Paralympics. Totalt ligger bidraget på . Arrangörerna måste garantera att de följer de internationella konventionerna inom bland annat arbetsrätt och miljö. och Paralympics ska stå för social, demokratisk, miljömässig och ekonomisk hållbarhet. Ansökningsprocessen är förändrad och görs nu i samarbete med IOK:s expertgrupper vilket sänker kostnader och risker. Ansökningstiden är dessutom kortare . Utöver IOK:s bidrag på förväntas driftsbudgeten på täckas främst genom intäkter från biljettförsäljning, sponsorer samt licensintäkter. SOK menar att den ekonomiska vinsten av att få spelen till sannolikt är stor och kan bli en positiv hävstång inom många områden. Utöver betydande skatteintäkter finns det enligt SOK stora dynamiska effekter av att få spelen till . SOK upplyser om att i , där en ansökan om framtida vinterspel 2026 också utreds, har en arbetsgrupp bestående av representanter för idrotten, näringslivet, politiken och den olympiska rörelsen beräknat värdeskapandet i samband med till cirka 19–. Sista dag för nya städer att anmäla sig som ”” är (SOK är redan anmäld). beslutar IOK om vilken stad som får stå för arrangemangen 2026. RF anser att det är prioriterat att politiken i står bakom en eventuell ansökan och har inte för avsikt att gå före politiken i detta fall. I ett positionspapper som riksidrottsstyrelsen tog framgår att RF i grunden har en positiv inställning till att arrangera internationella mästerskap men att följande villkor måste uppfyllas för att svensk idrott ska ställa sig bakom en eventuell ansökan om och Paralympics: Evenemanget ska följa internationella riktlinjer kring mänskliga rättigheter och schysta arbetsvillkor, och företag som levererar varor och tjänster i anslutning till evenemanget ska följa svenska kollektivavtal. Vidare ingår även att evenemanget ska fokusera på jämställdhets- och jämlikhetstänkande i både förberedelser och genomförande. Slutligen ska evenemanget även gynna lokalsamhället genom att så många leverantörer som möjligt upphandlas lokalt. Det är viktigt att de ekonomiska kalkylerna är verklighetsförankrade och att existerande anläggningar används i största möjliga mån samt att de nyinvesteringar som är nödvändiga också har ett efterhandsvärde som är synkroniserat med berörda kommunernas framtida planer och behov. Evenemanget ska planeras så att det ger minsta möjliga miljöpåverkan. En eventuell ansökan får inte påverka det totala stödet till idrotten negativt. Ett och Paralympics innebär åtaganden för såväl staten som berörda kommuner. För RF och svensk idrott är det viktigt att detta inte påverkar vare sig det ordinarie kommunala eller statliga stödet eller satsningen på breddidrottsanläggningar negativt. Tvärtom bör ett OS-värdskap innehålla en plan för att stärka svensk idrott som helhet inför spelen på hemmaplan. Det är viktigt att evenemanget har en öppen redovisning av såväl ekonomi som andra verksamheter som kontrast till ett stort antal oegentligheter som avslöjats i samband med och andra stora mästerskap. Ett och Paralympics ska omfatta hela landet och inte bara de orter och idrotter som berörs av spelen. Det måste därför finnas en plan, kopplad till själva och ansökan, för hur andra idrotter och andra delar av landet kan involveras och dra nytta av en eventuell ansökan. Utskottet konstaterar att frågan om att arrangera och Paralympics i är aktuell, särskilt efter utredning i frågan. Utskottet anser dock inte att bör uttala sig i frågan, varför motionerna 2017/18:1879 (S) och 2017/18:3485 (C) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av kostsamma arenabyggen. (MP) anser i motion 2017/18:3012 att en översyn bör göras för att se huruvida offentliga medel bör gå till kostsamma arenabyggen.