bet · H501JuU36 · 2018-06-07 00:00:00 — Motionärerna anför att det inte bör finnas krav på att ange namn och adress på övervakningskameror utan att det ska anses tillräckligt att på något annat sätt knyta kameran till dess ägare, t.ex. genom jägar-id. Ett liknande yrkande framförs i motion 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 5. Även i motion 2017/18:3312 av (M) yrkande 1 anförs att det bör vara möjligt att märka viltkameror endast med jägar-id för att kravet om upplysningsplikten ska anses tillgodosett. (SD) och (-) föreslår i motion 2017/18:888 yrkande 10 att tillstånd alltid ska ges när kommunala eller statliga skolor ansöker om tillstånd för kameraövervakning, förutom när det finns synnerliga skäl som talar mot bifall. I motion 2017/18:2205 av m.fl. (S) anförs att ytterligare åtgärder för att öka säkerheten i domstolarna behöver övervägas. Motionärerna föreslår att möjligheten till kameraövervakning bör finnas även inne i rättssalarna. I motion 2017/18:4177 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om kamerabevakning vid skyddsobjekt. Ökade möjligheter till kameraövervakning I motion 2017/18:888 av (SD) och (-) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om att göra det betydligt lättare än att få tillstånd till kameraövervakning på platser där allmänheten har tillträde. I motion 2017/18:1309 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att övervakningskameror ökar tryggheten i våra städer och i yrkande 2 föreslås att det behövs fler övervakningskameror i våra städer. Ett liknande yrkande framställs av m.fl. (SD, -) i motion 2017/18:3060 yrkande 5. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att öka möjligheterna till kameraövervakning och om att samhällets och allmänhetens intresse av trygghet och av att brott upp ska ges en ökad tyngd då ny lagstiftning utformas. I yrkande 19 samma motion föreslås att butiker ska kunna bedriva kameraövervakning utanför in- och utgångar till en butikslokal utan tillståndsplikt. I yrkande 20 samma motion föreslås att transportörer ska kunna bedriva kameraövervakning utan tillståndsplikt i kollektiva färdmedel såsom bussar och spårvagnar vid hållplatser för kollektiva färdmedel och utanför in- och utgångar till en tunnelbanestation. Yrkanden om ökade möjligheter till kamerabevakning i brottsutsatta områden framställs av m.fl (L) i partimotion 2017/18:3576 yrkande 21 och av m.fl. (C) i partimotion 2017/18:3685 yrkande 14. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslår motionärena ett tillkännagivande om att övervakningskameror ska komma på plats på samtliga brottsutsatta platser i . I motion 2017/18:1805 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att påskynda arbetet med att göra platser som bedöms ha högre risk för att utsättas för terrorism säkrare, exempelvis genom ökad kamerabevakning och fysiska hinder. I motion 2017/18:2998 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 17 föreslås att kommuner i regel ska kunna kameraövervaka i lokaler utan tillståndsplikt där verksamhet bedrivs av kommunen samt i anslutning till sådana lokaler. I yrkande 18 föreslås att det bör göras en översyn av hur kommunernas möjlighet till kameraövervakning ytterligare kan förstärkas. I motion 2017/18:2827 av (M) föreslås att möjligheten att införa kameraövervakning på slakterier bör ses över. Den nu föreslagna kamerabevakningslagen kommer generellt att underlätta möjligheterna till kamerabevakning, vilket är positivt och något som har efterfrågat . Utskottet delar regeringens uppfattning om att lagförslaget, tillsammans med EU:s nya dataskyddsreglering, dessutom kommer att leda till ett förstärkt integritetsskydd. Lagförslagen har enligt utskottet fått en i huvudsak väl avvägd utformning, även om utskottet hade önskat att regeringen hade tagit fram ett förslag om att ta bort polisens tillståndskrav. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion 2017/18:4170 (V). Enligt regeringens förslag ska det som huvudregel alltjämt krävas tillstånd för kamerabevakning. Regeringen har således inte tillgodosett det tillkännagivande som riktade till regeringen . Som utskottet har påpekat är det dock angeläget med en kraftsamling för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. Polisen måste kunna agera snabbt för att bryta negativa trender i brottsutsatta områden, och till det arbetet krävs verkningsfulla verktyg. Dagens tillståndsförfarande för kameraövervakning är tidskrävande och försämrar polisens möjligheter till kameraövervakning. Polisen har fått vänta nog på ett enklare förfarande. Utskottet vill därför betona vikten av att polisens och andra brottsbekämpande myndigheters tillståndskrav för kamerabevakning ska tas bort genom att myndigheternas kamerabevakning helt undantas från den nya kamerabevakningslagen. Vad utskottet nu har anfört bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3192 (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3569 (M) yrkande 16, 2017/18:3685 (C) yrkande 14, 2017/18:3898 (KD) yrkande 4, 2017/18:4172 (SD, -) yrkande 2 och 2017/18:4176 (M, L, C, KD). I motion 2017/18:3569 (M) yrkande 21 begärs en storsatsning på kamerabevakning i de särskilt brottsutsatta områdena. Genom de ökade möjligheter till kamerabevakning som föreslås nu och ovanstående tillkännagivande får motionen anses åtminstone delvis tillgodosedd. Utskottet anser inte att vad som i övrigt anförs i motionen ger anledning för att göra några sådana tillkännagivanden som motionären efterfrågar. Utskottet finner inte heller skäl att vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i motion 2017/18:2045 (SD). Det har i ärendet även framställts en begäran om att ska besluta om en annan lydelse av 9 § kamerabevakningslagen, vilket skulle innebära att inte skulle omfattas av tillståndsplikten. Utskottet instämmer i att polisens tillståndskrav bör tas bort, vilket framgår ovan, och har förståelse för viljan att finna en snabb lösning. Utskottet delar dock regeringens bedömning att ett tillräckligt beredningsunderlag saknas eftersom frågan inte närmare behandlas i utredningen. Till skillnad från regeringen anser dock utskottet att det hade varit fullt görligt att ta fram ett förslag som kunde ha behandlats i detta lagstiftningsärende. gav regeringen sin mening tillkänna , vilket innebär att regeringen hade drygt på sig att tillgodose tillkännagivande. Som anförts ovan anser utskottet därmed att 9 § bör få den lydelse som regeringen föreslår, och utskottet avstyrker motion 2017/18:4172 (SD, -) yrkande 1. Genom den nya lagen tillgodoses önskemålen om att möjligheterna till kamerabevakning ska underlättas. Lagen innebär dels ett begränsat tillståndskrav, vilket innebär att viss kamerabevakning inte längre omfattas av kamerabevakningslagen dels att möjligheterna att få tillstånd förbättras. Motionerna 2017/18:888 (SD, -) yrkande 9, 2017/18:1309 (KD) yrkande 1 och 2, 2017/18:1786 (C), 2017/18:1805 (KD), 2017/18:2606 (KD), 2017/18:2827, 2017/18:2998 (M), 2017/18:3060 (SD) yrkande 5, 2017/18:3312 (M) yrkande 1, 2017/18:3425 (KD) yrkande 5, 2017/18:3569 (M) yrkandena 15–20, 2017/18:3576 (L) yrkande 21 får enligt utskottet därmed anses i stora delar tillgodosedda. Utskottet anser inte att det i övrigt framkommit någon omständighet som ger anledning för att ta något initiativ i dessa frågor. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2017/18:888 (SD, -) yrkande 10 om att tillstånd alltid ska bifallas när kommunala eller statliga skolor ansöker om tillstånd till kameraövervakning. Utskottet noterar dock att det vid tillståndsprövningen särskilt ska beaktas om bevakningen behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka störningar av allmän ordning och säkerhet. Enligt utskottets uppfattning torde det medföra en viss ökad möjlighet för skolor att få tillstånd till kamerabevakning jämfört med tidigare. Det kommer inte längre att krävas tillstånd för att kamerabevaka viltåtel, förutsatt att verksamheten inte bedrivs av en myndighet. Kamerabevakning som inte omfattas av tillståndskravet omfattas dock av lagens bestämmelser om krav på upplysning. Det krav som ställs på upplysningen är att det tydligt ska framgå att det pågår kamerabevakning på platsen. Mot den bakgrunden anser utskottet att motionerna 2017/18:295 (C), 2017/18:1316 (KD) yrkande 1, 2017/18:3312 (M) yrkande 1, 2017/18:3425 (KD) yrkande 5 och 2017/18:3855 (C) yrkande 74 får anses tillgodosedda, och utskottet avstyrker dessa. Detsamma gäller kamerabevakning av skogsmaskiner och dylikt. Motionerna 2017/18:1786 (C) och 2017/18:2606 (KD) yrkande 8 är därmed tillgodosedda och avstyrks. I motion 2017/18:4177 (L) begärs ett tillkännagivande om att området för tillåten kamerabevakning vid skyddsobjekt bör utvidgas. Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att utredningsunderlaget inte tillåter en sådan utvidgning i det aktuella lagstiftningsärendet. Det innebär att det tillståndsfria området runt ett skyddsobjekt kommer att vara begränsat till området i skyddsobjektets omedelbara närhet, men som regeringen påpekar noterar utskottet att lagförslaget ger förbättrade möjligheter att beviljas tillstånd vid exempelvis förhöjd hotbild mot det aktuella skyddsobjektet. Utskottet ser sammantaget inte skäl att ställa sig bakom det tillkännagivande som begärs och avstyrker motionsyrkandet. Även motion 2017/18:2205 (S) avstyrks. Avslutningsvis noterar utskottet att regeringen i propositionen redovisar två tidigare tillkännagivanden som slutbehandlade. har i dessa tillkännagett för regeringen dels att regeringen bör överväga att införa ett undantag från tillståndsplikten när det gäller kameraövervakning av vilt, dels att regeringen bör gå tidigare beslut till mötes och återkomma med ett förslag om att ersätta tillståndsplikten för kameraövervakning med ett anmälningsförfarande. Utskottet har inte något att invända mot regeringens redovisning av dessa tillkännagivanden som slutbehandlade. Avslag på propositionen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens lagförslag. 2017/18:4170 av m.fl. (V). finns det enligt gällande kameraövervakningslag stora möjligheter för polis, myndigheter och andra privata aktörer att använda kameraövervakning av platser dit allmänheten har tillträde. var emot att den gällande kameraövervakningslagen infördes och föreslog avslag på propositionen om allmän kameraövervakning. I reservationen hänvisades framför allt till integritetsfrågor för enskilda människor. Dessa skäl gör sig gällande även . Jag står fast vid att det bästa sättet att bekämpa brottslighet inte är ökade möjligheter till kameraövervakning. Möjligen kan människors upplevda trygghet öka med kameraövervakning, men finns det undersökningar som visar att brottsligheten inte minskar med kameraövervakning. Risken är i stället att kameraövervakning kan invagga människor i en falsk trygghet eftersom det sällan finns någon person som tittar på vad som sker i realtid. En positiv sak med kameraövervakning är att bevisning av redan begångna brott lättare säkras. Jag anser i likhet med utredningen (SOU 2017:55) att synsättet att kamerabevakning endast bör vara ett komplement till andra brottsförebyggande åtgärder ska gälla även fortsättningsvis. Regeringen väljer dock att gå en annan väg. I propositionen föreslås att det ska bli lättare än att få tillstånd till kamerabevakning. Dessutom har regeringen, mot bakgrund av ett tillkännagivande från , tillsatt en utredning som ska föreslå fler förenklingar vid kamerabevakning som sker i brottsbekämpande syfte. Utgångspunkten för utredningen är att tillståndsplikten ska tas bort helt för och andra brottsbekämpande myndigheter och ersättas med ett anmälningsförfarande. Jag reserverade mig mot tillkännagivande och skrev även ett särskilt yttrande. Jag ser sammanfattningsvis med stor oro på en utveckling där vi riskerar att bli kameraövervakade i varje tätbebyggt område. Vidare kan jag inte bortse från risken att kameror får ersätta dialogpoliser och annat brottsförebyggande arbete. Jag anser därför att bör avslå propositionen. Ny kamerabevakningslag, punkt 2 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. kamerabevakningslag med den ändringen att 9 § kamerabevakningslagen ska ha den lydelse som reservanterna föreslår i bilaga 3. 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2017/18:231 punkt 2 och motion 2017/18:4172 av och (SD, -) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2017/18:231 punkt 1. Möjligheten att använda kamerabevakning är ett vitalt verktyg för en effektiv brottsbekämpning. När regeringen har tvingat bort poliser från yrket till följd av dåliga arbetsvillkor och hotfulla arbetsmiljöer krävs det att dessa verktyg används i större utsträckning för att inte lagföringsprocessen ska bli lidande. Kameror fyller inte bara en viktig funktion i det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet utan även vid operativtingripande, ledning, styrning, utredning och underrättelse. En utökad kamerabevakning innebär inte bara att polisen får direkta spaningsuppgifter som leder till att gärningsmännen kan lagföras, det innebär även bättre möjligheter att spåra och oskadliggöra gärningsmän vid terrorattacker, något som inte minst framkommit i samband med terrorattacken på . Kameraövervakning kan även fungera som ett verktyg för att styra och organisera det polisiära arbetet. Det folkliga stödet för kameraövervakning är brett. I en undersökning av ställde sig av de tillfrågade ganska eller mycket positiva till kamerabevakning på allmän plats. Trots fördelarna och det folkliga stödet för kamerabevakning finns det politiska krafter som försöker begränsa polisens användande, både när det gäller fasta installationer och mobila kameror som kroppskameror och drönare. Det finns även de som anser att kamerabevakning är en sista åtgärd, som först ska användas när allt annat har misslyckats. Vi är av åsikten att kameror är ett komplement till övrigt polisarbete, inte ett substitut. Vi ser inte heller att det finns något integritetshinder för att utöka polisens möjligheter till kamerabevakning och att polisen är kompentent att avgöra om det är en nödvändig åtgärd i det enskilda fallet. Utskottet har redan riktat ett tillkännagivande till regeringen om att kravet på att ska söka tillstånd ska avskaffas senast i samband med att den nya kamerabevakningslagen träder i kraft. Vi anser att utredningen och propositionen ger tillräckligt underlag för att ska kunna besluta om ett undantag från tillståndskravet för . Polisens kamerabevakning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 14, 2017/18:3898 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:4172 av och (SD, -) yrkande 2 och 2017/18:4176 av m.fl. (M, L, C, KD). Regeringen har som framkommit tillsatt en utredning som ska överväga om tillståndskravet för polisens kameraövervakning ska tas bort och i första hand ersättas av en anmälningsplikt. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Enligt min uppfattning saknas det anledning att föregripa detta arbete. Jag är således inte beredd att ställa mig bakom ett sådant tillkännagivande som föreslås. rättspolitiken alltid måste genomsyras av ett feministiskt perspektiv. Skolors kamerabevakning, punkt 7 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 10. Antalet skolbränder är fortfarande ett problem runt om i landet. var det 167 anlagda bränder i skolor enligt uppgifter från Myndigheten för samhällsberedskap. Trots att bränderna orsakar få personella skador blir kostnaderna för kommuner och försäkringsbolag stora. Det är av yttersta vikt att samhället reagerar med kraft mot denna stora och fullständigt onödiga kapitalförstöring. Det är också av yttersta vikt att det vuxna samhället sätter gränser och markerar för yngre generationer vad som är fel och ett oacceptabelt beteende. För att man över huvud taget ska kunna göra en markering måste gärningsmännen identifieras och lagföras. Kameraövervakning skulle kunna hjälpa till med detta. Kameraövervakningslagen kräver att tillstånd måste erhållas för kameraövervakning av kommunala eller statliga skolor. Förslaget till en ny kamerabevakningslag förbättrar visserligen möjligheterna att få tillstånd, men vi anser att det inte går tillräckligt långt. Vi anser att tillstånd som huvudregel alltid ska beviljas när skolor ansöker om tillstånd för kameraövervakning, förutom när synnerliga skäl finns däremot. Synnerliga skäl ska exempelvis vara när tillstånd söks för speciellt känsliga eller integritetskränkande platser såsom toaletter eller dylikt. Detta vill vi att ger regeringen tillkänna. kamerabevakning som bedriver. Kamerabevakning vid skyddsobjekt, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4177 av m.fl. (L) och 2017/18:2205 av m.fl. (S). Min uppfattning är att kameraövervakning på allmän plats ska ske restriktivt, men att det måste vara möjligt där brottsligheten är särskilt allvarlig. Detta är särskilt viktigt för att öka tryggheten i svårt brottsutsatta bostadsområden och andra miljöer där människor rör sig, t.ex. stationsområden. Min bedömning är att lagen behöver ändras för att underlätta kameraövervakning på brottsutsatta platser. Rätt utformad kan kameraövervakning på särskilda platser vara en viktig trygghetsskapande åtgärd. Regeringens lagförslag går i rätt riktning, men är i vissa delar otillräcklig. En fråga som ännu inte fått sin lösning är reglerna för kamerabevakning vid särskilt utsatta skyddsobjekt, såsom polisstationer och andra byggnader som används av rättsväsendets myndigheter. Ett antal mycket grova attentat har riktats mot polisstationer och liknande byggnader med syfte att sätt rättsstatens funktioner ur spel. Det handlar om beskjutning men också om grova sprängdåd, ofta med stora materiella skador. Säkerhetspolisen har i samband med det aktuella lagstiftningsärendet framfört att det område som utan särskilt tillstånd får kamerabevakas i anslutning till ett skyddsobjekt borde utvidgas. Jag delar bedömningen att lagen borde ses över i denna del. För att kamerabevakning effektivt ska kunna ge information som bidrar till att klara upp ett attentat – eller i bästa fall hindra att attentatet begås – borde kamerabevakning vid skyddsobjekt med särskild hotbild kunna ske även mot den närmaste omgivningen. På så vis skulle t.ex. bilar kunna identifieras eller gärningsmäns flyktvägar säkras. Den närmare avgränsningen av vilka skyddsobjekt som bör komma i fråga för en sådan utökad möjlighet till kamerabevakning behöver utredas närmare, men det är rimligt att det t.ex. handlar om polisstationer, häkten och domstolar i de fall där det finns en säkerställd hotbild från den kriminella världen. Detta borde ge regeringen tillkänna. Kamerabevakning på brottsutsatta platser, punkt 10 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 21. finns det ett flertal områden som polisen betecknar som utsatta för allvarlig brottslighet. Av dessa bedöms flera dessutom som särskilt utsatta. finns det väldigt många laglydiga, hederliga människor som är trötta på att det är kriminella som har tagit makten i dessa områden. För att öka tryggheten och se till att kriminella inte kan ta över gator och torg eller områden bör en storsatsning på kameror i brottsutsatta områden genomföras. Vi vill att övervakningskameror ska komma på plats i samtliga 61 brottsutsatta områden i . Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. ersättas med en anmälningsplikt. Enklare att kamerabevaka skogsmaskiner, punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2017/18:1786 av och (båda C) och 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 8. har stölder av entreprenadmaskiner, maskindelar och diesel blivit ett ökande problem. Stölderna sker både ute i skogen och intill bebyggelse. Av naturliga skäl är det svårt att vakta en skogsmaskin när den står ute i skogen . Jag är därför positiv till det förslag till kamerabevakningslag som överlämnats nu och de ökade möjligheterna till kamerabevakning av t.ex. skogsmaskiner. I den utredning som ligger till grund för den aktuella propositionen föreslogs att det skulle införas krav på att det skulle lämnas upplysningar på den kamerabevakade platsen om adress till den som hade satt upp kameran. Detta har kritiserats av flera remissinstanser och innebär enligt min mening en risk för att integriteten hos jägare och maskinägare hotas. Det innebär också att potentiella maskintjuvar får veta var nycklarna till skogsmaskinen finns. Även militanta aktivister kan missbruka adressuppgifter till jägare. Regeringen anför nu i propositionen att det i den nya lagen endast bör införas ett krav på upplysning om kamerabevakning, d.v.s. att platsen är kamerabevakad. Frågan om vilken information som ska lämnas i övrigt föreslås styras av bestämmelser i dataskyddsförordningen och annan tillämplig personuppgiftslagstiftning. Enligt min mening är det viktigt att detta inte leder till ett krav på att ange t.ex. adress till den som satt upp kameran. Regeringen bör därför vita åtgärder som säkerställer detta. Kamerabevakning på allmänna platser, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 9, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 19. Vi anser att möjligheterna till kameraövervakning bör förbättras. Genom förbättrade möjligheter till kameraövervakning ökar tryggheten, fler brott kan upp och samhället får en bättre kontroll över särskilt brottsutsatta områden. Det är därför positivt att det i fortsättningen inte kommer att krävas tillstånd vid kamerabevakning av t.ex. butiker och köpcentrum. Vi anser dock att kameraövervakning även ska kunna ske utan tillståndsplikt i samtliga kollektiva färdmedel, vid hållplatser för kollektiva färdmedel samt i området utanför in- och utgångar till en tunnelbanestation. Motsvarande gäller redan på tunnelbanestationer och i tunnelbanevagnar. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som tillgodoser det anförda. Kamerabevakning på allmänna platser, punkt 12 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:888 av och (SD, -) yrkande 9 och 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 20. Flera olika undersökningar visar på att de flesta svenskar är positiva till kameraövervakning. Detta är inte konstigt eftersom metoden medför många fördelar.