bet · H501TU13 · 2018-04-26 00:00:00 — m.fl. (M, C, L, KD) begär i kommittémotion 2017/18:3894 yrkande 17 att det tas fram en juridisk definition av begreppet bilpool, med utgångspunkt i SOU 2017:22 Från Värdekedja till värdecykel, för att kommuner ska kunna reservera gatumark för bilpooler. Utskottet vill inledningsvis framhålla att bilpooler är ett exempel på en lösning som kan ha positiva effekter både för den enskilde och för samhället. Utskottet ser därför mycket positivt på framväxten av bilpooler och har med tillfredsställelse tagit del av skrivningar i budgetpropositionen om att regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler. Utskottet noterar att frågan om en juridisk definition av begreppet bilpool har betonats av många motionärer. Fossilfritt underströk även vid besök i utskottet vikten av bl.a. en definition av begreppet bilpool för att på så sätt underlätta för bl.a. kommuner att vidta åtgärder för att främja användandet av bilpooler. Utskottet har vidare tagit del av att Utredningen om cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) har lämnat ett antal förslag om bilpooler som bereds inom . Utskottet välkomnar detta. Utskottet välkomnar även statsrådet uttalanden i svaret på en skriftlig fråga om att det är önskvärt att underlätta för bilpooler. Statsrådet framförde att regeringen ännu inte har tagit ställning till utredningens förslag och att det därför också är för tidigt att säga när ett eventuellt förslag kan överlämnas till . Även i skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för samt i skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling framhåller regeringen att den är angelägen om att underlätta för bilpooler. Utskottet ser mycket positivt på det ökade intresset och användandet av bilpooler och välkomnar därför att regeringen är angelägen om att underlätta för dessa. Utskottet finner dock inte skäl att föregripa den pågående beredningen inom . Motionsförslagen 2017/18:2335 (V) yrkande 10, 2017/18:3462 (L) yrkande 19, 2017/18:3686 (C) yrkande 80, 2017/18:3730 (C, M, KD, L) yrkande 6, 2017/18:3758 (C) yrkande 12, 2017/18:3833 (M) yrkande 36 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 17 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa parkeringsfrågor. Utskottet framhåller att möjligheten för kommuner att främja framväxten av miljövänliga och smarta transportalternativ är av stor betydelse. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD) och 14 (V). I kommittémotion 2017/18:2335 yrkande 11 av m.fl. (V) framförs att det bör göras en lag- och förordningsändring som tillåter kommuner att upplåta och reservera parkeringar för bilpoolsfordon och elfordon. Motionärerna pekar på att detta är något som både och Utredningen om en fossilfri fordonsflotta har föreslagit. (SD) begär i motion 2017/18:3337 yrkande 2 att elbilar tills vidare ska få tillgång till bussfiler och i yrkande 3 att elbilar ska få kostnadsfri parkering i hela landet. I kommittémotion 2017/18:3352 yrkande 3 anser m.fl. (M) att lagstiftningen för att göra det möjligt för kommuner att införa exempelvis differentierade parkeringsavgifter som gynnar miljöbilar bör ses över. Motionärerna framhåller att transportsektorn är största utsläppskälla som det är viktigt att det finns förutsättningar för tillväxt i hela landet och att människor ska ha möjlighet att bo och verka där de vill. I motionen lyfter motionärerna fram att det är viktigt att ge kommunerna möjlighet att utifrån varje enskild kommuns förutsättningar och behov minska de skadliga partiklarna och förbättra luftkvaliteten, klimatet och hälsan. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2017/18:3833 yrkande 35 att möjligheten att ge kommuner rätt att införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning bör ses över. I motionen framhåller motionärerna att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det är dags att köpa nytt. Motionärerna anser att det bör vara möjligt för kommuner att välja att premiera ägare till bilar i bilpooler eller miljöbilar. Även i kommittémotion 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16 önskar motionärerna att lagstiftningen för att göra det möjligt för kommuner att införa differentierade parkeringsavgifter ses över. Motionärerna framhåller att det bör göras för att möjliggöra för kommuner att sätta differentierade parkeringsavgifter för exempelvis bilar i bilpooler och miljöbilar. Utskottet kan inledningsvis konstatera att motsvarande parkeringsfrågor som tas upp i här behandlade motioner även har varit föremål för behandling i utskottet, senast i betänkande 2016/17:TU9. Utskottet framförde då bl.a. att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling och trafikens konsekvenser på människor och miljö. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen. Utskottet konstaterar att det nuvarande regelverket inte ger utrymme för särskild avgiftsplikt för exempelvis miljöbilar eller bilpoolsbilar. Utskottet har dock tagit del av att Miljömålsberedningen i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslog en ändring av trafikförordningen respektive lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, så att kommuner ges möjlighet att differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Även Klimatkommunerna framförde vid sitt besök i utskottet betydelsen för kommunerna av att kunna differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Fossilfritt framförde vidare vid sitt besök i utskottet att kommuner bör få rätt att sätta lägre parkeringsavgifter för miljöfordon eller bilpoolsbilar. Utskottet har vidare tagit del av regeringens skrivelse 2017/18:238 En klimatstrategi för där det anges att regeringen är angelägen om att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det lättare att avsätta parkeringsmark. Regeringen hänvisar till att Utredningen om cirkulär ekonomi har lämnat ett antal förslag om bilpooler som bereds inom . Likaså i skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling framför regeringen att den anser det angeläget att underlätta för bilpooler, bl.a. genom att göra det enklare att avsätta parkeringsmark. I skrivelsen framför regeringen att bilpooler är ett sätt att öka nyttjandegraden av bilar och därigenom minska resursåtgången och behovet av parkeringsplatser. På så sätt frigörs ytor i städerna som kan användas till en tätare och funktionsblandad bebyggelse liksom fossilfria och mer yteffektiva transporter. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget peka på att det i vissa kommuner är billigare eller helt gratis att parkera ett fordon som uppfyller lokala krav för en miljöbil. På finns uppgifter om gratis parkering och andra kommunala subventioner för miljöbilar i , och . Parkering har även infört avgiftsfri parkering för supermiljöbilar på alla bolagets besöksparkeringar som finns utomhus (detta gäller med andra ord inte i p-hus eller garage). Utskottet vill även lyfta fram att det är möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. beslutade regeringen om nya regler för parkeringsplatser och ett nytt vägmärke som visar var elfordon kan laddas. Reglerna innebär att det är möjligt för en kommun eller att reservera parkeringsplatser för laddning av elfordon. Utskottet välkomnar de åtgärder som vidtas för att underlätta för bilpooler och miljöbilar och finner inte skäl att föregripa pågående beredning inom . Utskottet finner således inga skäl att vidta några initiativ med anledning av motionsyrkandena. Motionerna 2017/18:2335 (V) yrkande 11, 2017/18:3337 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3352 (M) yrkande 3, 2017/18:3833 (M) yrkande 35 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 16 avstyrks därmed. Övriga åtgärder för att främja fossiloberoende transporter Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder för att främja en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet pekar bl.a. på EU-rättsliga principer och att Transportstyrelsen bör vara väl skickad att ta hand om utformningen av registreringsskyltar. Jämför reservation 15 (V). och (båda M) anser i motion 2017/18:250 att behovet av en långsiktig strategi för miljö-klassificeringen av bilar bör undersökas. Motionärerna framhåller att det är långsiktigt ohållbart att en viss bilmodell kan miljöklassificeras för att sedan förlora denna klassificering ett annat år, utan att något ändrats. I motionen konstateras att denna osäkerhet inte främjar mer miljövänliga inköp. I motion 2017/18:291 av (MP) framförs i yrkande 1 att regeringen bör verka för att tillåta förbud mot nyförsäljning av fossilbränsledrivna bilar inom EU. I yrkande 2 önskar motionären ett förbud mot nyförsäljning av fossilbränsledrivna bilar , under förutsättning att EU-reglerna framöver kommer att tillåta sådan lagstiftning. (MP) önskar i motion 2017/18:2106 att nytillverkade fossildrivna bilar inte ska få säljas i . Motionären framhåller att det bör ske för att påskynda övergången till bilar som enbart drivs med el, vätgas eller biobränslen. I motionen framhålls att detta bör införas redan nu så att aktörer på marknaden kan ställa om till ett fossilfritt transportsystem. Motionären pekar även på att man i många länder diskuterar på liknande sätt. m.fl. (V) önskar i kommittémotion 2017/18:2335 yrkande 2 att inom EU ska verka för ett slutår för försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen. I yrkande 3 framför motionärerna att ska införa ett nationellt slutår för försäljning av nya bilar som drivs med fossila bränslen. Motionärerna pekar bl.a. på att flera andra länder förbereder för liknande beslut. I yrkande 7 framför motionärerna att man bör utreda möjligheten att vidta åtgärder som förenklar och stimulerar konvertering av bilar från fossildrift till biodrivmedel eller till el och elhybridteknik. (M) anser i motion 2017/18:3236 att möjligheterna att införa gröna registreringsskyltar för miljöbilar bör ses över. Motionären framhåller att det är viktigt att öka incitamenten för att få fler miljöbilar i . Gröna registreringsskyltar skulle, enligt motionären, tydliggöra variationerna av miljöbilar, visa på det goda exemplet och synliggöra det växande antalet miljöbilar. Det skulle även underlätta för bilägarna att få miljöförmåner såsom gratis parkering utan att behöva ansöka om särskilda tillstånd. Alla personbilar och lätta lastbilar är miljöklassade i . Utskottet vill dock påminna om att bilar indelas i utsläppsklasser i stället för miljöklasser. Begreppet miljöbil används på olika håll i samhället, men någon samlad definition finns inte. Miljöbilar och utsläppsklasser (kallades tidigare för miljöklasser) är två olika saker. På anges att tanken är att miljöbilar har liten klimatpåverkan och låga utsläpp av miljö- och hälsoskadliga avgaser. Även buller från bilarna diskuteras i sammanhanget. Utskottet vill även peka på att regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att se över förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor. Inom ramen för uppdraget ska Transportstyrelsen analysera konsekvenserna för statliga myndigheter och bidraget till klimatmålet av olika alternativ till en ny miljöbilsdefinition. Analysen av bidraget till klimatmålet bör beakta att en ny statlig miljöbilsdefinition även kommer att påverka företag, kommuner och privatpersoner vid inköp eller leasing av bil. lämnade Transportstyrelsen en delrapport som beskriver konsekvenserna av olika alternativa miljöbilsdefinitioner. Redovisningen bereds inom . Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att webbplatsen ger opartisk information om tillgängliga miljöfordonsmodeller och ska på så vis underlätta valet av miljövänligt fordon. Webbplatsen drivs av och . Syftet med är att göra det enklare att köpa och äga ett miljöfordon. Webbplatsen erbjuder möjligheten att göra jämförande kalkyler av upp till fordonsmodeller. Utöver personbilar presenteras även transportfordon och tunga lastbilar. Webbplatsen informerar också om miljöbränslen samt regler och förmåner för miljöbilar. Den huvudsakliga målgruppen är fordonsansvariga på företag och organisationer, men även privatpersoner besöker sidan. Utskottet vill erinra om att av den EU-rättsliga principen om fri rörlighet för varor följer att det inte är tillåtet för enskilda medlemsländer att förbjuda produkter och tjänster som är tillåtna i andra medlemsländer. Utskottet kan därför konstatera att det finns EU-rättsliga aspekter att beakta när det gäller försäljningsförbud av exempelvis bilar som drivs med fossila drivmedel. Utskottet har dock tagit del av att en diskussion om att förbjuda försäljning av bilar som drivs med fossilt bränsle förekommer i andra europeiska länder och utskottet avser att följa utvecklingen. När det gäller motionsförslag om efterkonvertering vill utskottet påminna om att inom ramen för sitt samordningsansvar tog fram rapporten till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel (ER 2016:30). I rapporten anges bl.a. att som ett alternativ till nya fordon som är anpassade till biodrivmedel är det tekniskt möjligt att konvertera befintliga fordon. anger dock att en motor som är utvecklad för bensin eller diesel kan kräva stora ingrepp i motorns hårdvara för att till fullo utnyttja andra bränslen på ett effektivt sätt. I takt med att avgaskraven skärps blir det också en större utmaning att få motorn att klara dem, och hållbarheten hos avgasreningssystemet behöver beaktas. En efterkonvertering ställer därför stora krav på regelverket och dess efterlevnad och kontroll som också ska ställas i relation till de krav på energieffektivitet, bränsleförbrukning och hållbarhet som ställs på nya fordon. När det gäller motionsförslaget om gröna registreringsskyltar så har utskottet behandlat frågan tidigare, senast i betänkande 2015/16:TU9. Utskottet bedömde att Transportstyrelsen är väl skickad att ta ansvar för fordonsskyltars utformning och anser inte att färgen på skyltarna är en fråga för att närmare besluta om. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Med hänvisning till ovanstående finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2017/18:250 (M), 2017/18:291 (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2106 (MP), 2017/18:2335 (V) yrkandena 2, 3 och 7 samt 2017/18:3236 (M) avstyrks därmed. Vissa frågor om sjöfartens klimatpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om sjöfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar på pågående arbete nationellt och framhåller också vikten av en överflyttning av gods från vägtransporter till sjöfart. Jämför reservation 16 (M) och 17 (V) samt särskilt yttrande 3 (L). I motion 2017/18:39 delyrkande 2 av (KD) framförs att man borde arbeta mera med miljödifferentierade hamnavgifter. Motionären pekar bl.a. på att i en nyligen släppt rapport konstaterar att med 20-procentiga rabatter på hamnavgifterna för energieffektiva fartyg med låga utsläpp, skulle sektorns totala årliga utsläpp kunna minska med 2030. I motionen framhålls även att oavsett trafik måste det vara bättre att ge incitament för kunder, konsumenter och ägare i de olika transportslagen att agera miljöförbättrande. Miljödifferentierade avgifter för att minska utsläpp bör därför utredas mera för alla transportslag, men sjöfart och flygtrafik bör vara prioriterade områden, menar motionären. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2017/18:1140 yrkande 2 att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder samt en nationell målsättning för att öka andelen icke-fossila drivmedel inom sjöfarten. Motionärerna konstaterar bl.a. att sjöfarten är i stort sett helt beroende av oljebaserade drivmedel. I yrkande 3 framhåller motionärerna att det bör utredas hur investeringsstöd för ny teknik i fartyg som minskar utsläppen av växthusgaser kan utformas. Vidare anser motionärerna i yrkande 4 att möjliga styrmedel för att främja användningen av förnybara drivmedel inom nationell sjöfart bör utredas. I kommittémotion 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 34 framhålls att det behövs en översyn av möjligheterna för att kunna tillgodose tillgången till miljövänligt bränsle i de svenska hamnarna. I motionen konstateras att sjöfarten är ett förhållandevis hållbart transportslag där vi har en outnyttjad kapacitet. Motionärerna framhåller att det precis som för övriga transportslag behövs fler åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. behöver en infrastruktur som stöder en mer miljövänlig sjöfart, som exempelvis användandet av LNG och metanol samt elanslutning i land. Utskottet välkomnar att regeringen arbetar för en överflyttning av gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är viktigt både för klimatet och för att ge svensk exportindustri ökad tillgång till kapacitetsstarka godstransporter. Utskottet vill understryka att ska ha en kvalitetssjöfart som tar ansvar för miljön. Utskottet anser därför att det är mycket positivt att ligger i framkant när det gäller miljöförbättringar och ser att den höga miljöprofilen kan utgöra ett gott varumärke för den svenska sjöfarten och stärka dess konkurrenskraft. Utskottet är medvetet om att sjöfartens utsläpp till luften påverkar möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmål som har antagit, bl.a. Begränsad klimatpåverkan och luft. Utskottet välkomnar därför att Trafikanalys har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett tillfälligt Eco-bonussystem i för att stimulera överflyttning av gods från väg till sjöfart, något som minskar utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. I uppdraget ingick att redogöra för utformningen och erfarenheterna av Eco-bonussystemen i , och och att därefter föreslå hur ett motsvarande system skulle kunna utformas och administreras i . Förslaget har beretts inom och ett förslag till förordning om Eco-bonussystem remissbehandlas just . Regeringen har vidare gett i uppdrag att analysera förutsättningarna för en omställning till fossilfrihet för statligt ägda fartyg, t.ex. vägfärjor och lotsbåtar. En strategi ska tas fram, som visar i vilken ordning åtgärder bör vidtas och hur de bör följas upp. Uppdraget ska redovisas . Av trafikutskottets forskningsrapport drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (2017/18:RFR13) framgår att inom sjöfarten dominerar fossila bränslen i form av olja och naturgas fortfarande helt. Ett fåtal rederier har börjat använda flytande naturgas (LNG). På försöksnivå används metanol som fartygsbränsle i . Utskottet vill vidare peka på att inom ramen för samordningsansvar för omställningen till fossilfri transportsektor har rapporten till fossilfrihet (ER 2017:10) tagits fram. Av rapporten framgår bl.a. att för att sjöfarten ska kunna bli fossilfri behöver samhället bli mer transporteffektivt och fartygen mer energieffektiva och förnybara drivmedel behöver användas på bred front. Vidare anges i rapporten att det kommer att krävas strukturella, operationella och tekniska åtgärder i kombination med att förnybara drivmedel utvecklas och anpassas för olika segment och marknader inom sjöfarten. Utskottet vill i sammanhanget peka på att Fonden för ett sammanlänkat finansierar insatser inom ramen för transeuropeiska nätverk inom it, energi och transport. I har bl.a. insatser som LNG för fartyg på så vis fått finansiering från EU. Utskottet vill även påminna om att regeringen presenterade en maritim strategi som syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Svensk sjöfart tog även fram en klimatfärdplan för svensk sjöfart som inlaga till regeringens utredning Klimatfärdplan 2050. I denna anges bl.a. som delmål att koldioxidutsläppen per transportarbete ska minska 2030 jämfört med och att utsläppen av koldioxid ska elimineras till 2050. När det gäller motionsförslaget om miljödifferentierade hamnavgifter vill utskottet lyfta fram att konsultföretaget på uppdrag av har undersökt möjligheterna att använda EU-gemensamma, miljödifferentierade hamnavgifter för att minska sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Enligt rapportförfattarna skulle ett sådant system, baserat på EU:s system för övervakning och rapportering av sjöfartens utsläpp (MRV), kunna leda till omfattande utsläppsminskningar. Med 20-procentiga rabatter på hamnavgifterna för energieffektiva fartyg med låga utsläpp skulle sektorns totala årliga utsläpp kunna minska med till 2030. Utskottet vill vidare peka på att forskare från IVL, och tillsammans med tre svenska hamnar driver ett projekt om hur miljödifferentierade avgifter och incitament kan användas i hamnar. Syftet är att styra mot mer miljöeffektiva fordon, fartyg, tekniker och förnybara bränslen. Projektet finansieras av och beräknas vara klart . Utskottet emotser detta med intresse. Utskottet vill slutligen framhålla att tillämpar en nedsatt energiskattesats för el till fartyg i hamn (). Syftet är att skapa ett ekonomiskt incitament att använda . finns sådana landströmsanläggningar bl.a. i hamnarna i , , , , , , , , och . Mot bakgrund av ovan redovisade åtgärder avstyrker utskottet motionerna 2017/18:39 (KD) delyrkande 2, 2017/18:1140 (V) yrkandena 2–4 samt 2017/18:3833 (M) yrkande 34. Internationellt samarbete inom sjöfarten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att vara pådrivande på internationell nivå för att minska sjöfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar på att regeringen redan arbetar på detta sätt. Jämför reservation 18 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3352 framför m.fl. (M) i yrkande 21 att bör vara pådrivande för att IMO skyndsamt vidtar åtgärder för att begränsa den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Motionären menar att en god väg framåt vore att inrätta ett system som prissätter sjöfartens utsläpp, enligt principen om att förorenaren betalar. I kommittémotion 2017/18:3730 yrkande 9 av m.fl. (C, M, KD, L) framhålls att regeringen bör vara internationellt pådrivande, exempelvis inom IMO, för ett globalt prissättningssystem för klimatutsläpp från sjöfart. I motionen konstateras att utsläppen från sjöfarten inte omfattas av några internationella åtaganden. Motionärerna understryker att utsläppsminskningar och en omställning till hållbara tekniker och drivmedel måste ske inom alla sektorer varför det är angeläget att upprätta internationella överenskommelser för att säkerställa utsläppsminskningar även inom sjöfarten. m.fl. (C) önskar i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 7.2 att ska vara pådrivande inom IMO och EU för att skapa internationella lösningar så att sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Motionärerna framhåller att sjöfarten är en relativt miljövänlig transportform med en stor potential att ytterligare minska sin miljö- och klimatpåverkan. I motionen anges att bör vara pådrivande för att ett ambitiöst internationellt avtal kommer på plats. I yrkande 9.2 önskar motionärerna att förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom sjöfarten utreds. Sjöfartsnäringens internationella karaktär tillsammans med det faktum att de flesta ämnen som släpps ut i luften transporteras långa sträckor gör att nationella åtgärder inte räcker. Utskottet anser därför att det är nödvändigt att driva på ett arbete internationellt och att internationella beslut också är avgörande för att minska sjöfartens utsläpp. är av tradition ett föregångsland på miljöområdet, och utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor för att inom ramen för det internationella samarbetet minska sjöfartens klimatpåverkan.