bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — I enlighet med utskottets önskemål redogörs för vilka utbildningar som har för få sökande samt vilka åtgärder som har vidtagits för att komma till rätta med problemet. Utskottet önskar att regeringen, när det gäller SLU, i kommande budgetproposition även redovisar en resultatindikator för antalet forskarstuderande och en analys av tänkbara orsaker till det minskade antalet aktiva. Utskottet efterfrågar överlag fler konsekvensanalyser när det gäller om, och i så fall hur, insatser och åtgärder som vidtas inom utgiftsområdet som helhet har effekter på andra områden och vilka målkonflikter som kan uppstå. Det skulle vara värdefullt om regeringen i något avseende i varje resultatredovisning kunde göra en sådan analys för någon åtgärd där det är relevant. Ett sådant exempel skulle kunna vara hur anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har påverkat efterfrågan, sysselsättningen i och hur prognosen framåt ser ut. Regeringens hantering av tillkännagivanden Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Jämför reservation 1 (S, V, MP). I propositionen behandlar regeringen tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att inventering av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna (bet. 2017/18:MJU17 punkt 1, rskr. 2017/18:216). Regeringen gav i uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Nyckelbiotopsinventering syftar till att identifiera, avgränsa och registrera nyckelbiotoper. Vad som utgör en nyckelbiotop definieras av . I propositionen anförs att det är viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet samt har förståelse och motivation att bevara nyckelbiotoperna. Av bl.a. detta skäl är det viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet för att få ändamålsenliga kunskapsunderlag. ska därför säkerställa att inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv. I den metod som har utvecklat för nordvästra kommer hänsyn att tas till de lokala och regionala förutsättningarna. började förbereda inventeringen inom ramen för ett införandeprojekt. Fältarbetet för den landsomfattande nyckelbiotopsinventeringen påbörjades . Den utvecklade metoden för nordvästra ska testas och utvärderas innan den tas i drift. Regeringen anser att tillkännagivande är slutbehandlat i och med uppdraget om nyckelbiotopsinventering till . När det gäller tillkännagivande om att inriktningen på arbetet med det nationella skogsprogrammet ska baseras på två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål, att skogsprogrammets inriktning bör omfatta ekonomiska, sociala och miljömässiga värden och syfta till att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande biobaserad samhällsekonomi samt att arbetet med ett nationellt skogsprogram ska ske utan nya parallella processer (bet. 2015/16:MJU10 punkt 2, rskr. 2015/16:175) anför regeringen i propositionen att den beslutade om en strategi för det nationella skogsprogrammet. Strategin innehåller bl.a. mål för fem fokusområden och beskrivning av den fortsatta organisationen och processen. De fem fokusområdena är följande: – Ett hållbart skogsbruk med ökad klimatnytta. – Mångbruk av skog för fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. – Innovationer och förädlad skogsråvara i världsklass. – Hållbart brukande och bevarande av skogen som en profilfråga i svenskt internationellt samarbete. – Ett kunskapskliv för ett hållbart brukande och bevarande av skogen. På regional nivå har det nationella skogsprogrammets dialogprocess stimulerat forum för samverkan och regionalt anpassade åtgärder med skogen som bas. En regional skogsstrategi för i linje med skogsprogrammets vision presenterades och flera andra regionala initiativ har inletts. Vidare framgår av propositionen att regeringen inom ramen för skogsprogrammet också genomfört åtgärder för en jämställd skogssektor, bl.a. genom rundabordssamtal och uppdrag till att utvärdera den branschgemensamma jämställdhetsstrategin, Konkurrenskraft kräver jämställdhet, Jämställdhetsstrategi för skogsbrukssektorn, 2011. Genom skogsprogrammet har regeringen också bidragit med särskilda medel till att öka kunskap om träbyggande. Föreningen ska sprida goda exempel samt stimulera innovation och utveckling inom det industriella träbyggandet. Vidare har regeringen gett , , i uppdrag att ta fram prognoser för skogens upptag och utsläpp av växthusgaser, inklusive underlag till svensk referensnivå för redovisning av förändringar i skogens kolsänka till EU. En handlingsplan för nationella skogsprogram beslutades . Handlingsplanen innefattar ett stort antal åtgärder som stöder skogsprogrammets vision och mål. Regeringen anser att tillkännagivande är slutbehandlat med hänvisning till det nationella skogsprogrammet och dess innehåll. tillkännagivande innebär att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Vid det tillfället anförde utskottet att klassificeringen av nyckelbiotoper kan slå hårt mot enskilda skogsägare och att den metod som används för att inventera nyckelbiotoper är problematisk då den enbart är utvecklad efter vissa regionala förhållanden. Regeringen anför i budgetpropositionen att tillkännagivandet är slutbehandlat i och med uppdraget om nyckelbiotopsinventering till . Utskottet delar inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Inventeringen av nyckelbiotoper genomförs fortfarande inte på ett rättssäkert sätt. Den metod för inventering och registrering av nyckelbiotoper som har utvecklats rör endast en del av men problematiken finns i hela landet. Utskottet ser således behov av att återigen tillkännager för regeringen att regeringen bör vidta fortsatta åtgärder för att säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Vidare noterar utskottet att regeringen även tar upp tillkännagivande om det nationella skogsprogrammet samt att regeringen med redogörelsen i budgetpropositionen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Anslag inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt utskottets förslag i bilaga 4. föreslår att ändamålet för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur utvidgas så att det även får användas till utgifter för ekonomiskt stöd till lantbrukare som drabbats av torkan 2018. I övrigt anvisar anslagen i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Övriga motioner avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas ut för vissa ärenden enligt skogsvårdslagen (1979:429) och . bedriver uppdragsverksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Enligt kommittémotion 2018/19:2935 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 bör anslaget minskas med . Anslaget föreslås minskas till följd av att satsningarna på enkla gröna jobb och inventering av nyckelbiotoper avskaffas. tillförs anslaget i syfte att täcka administrativa kostnader kopplade till det särskilda stödet för branddrabbade skogsägare. I kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Motionärerna vill att får nya ägardirektiv där stöd till aktiv skötsel åter får högsta prioritet. ska en omvärdering av verkets verksamhet ske varför anslaget reduceras under detta år. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna säger nej till regeringens satsningar på grönt jobbprogram, laserskanning av skogs- och miljödata, extrasatsning på skydd av nyckelbiotoper och hyggesfritt skogsbruk. En besparing på verksamhet kan också göras. I kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Satsningar på gröna jobb avvisas eftersom det finns andra effektivare åtgärder som kan vidtas för att det ska bli billigare och enklare att anställa. Enligt kommittémotion 2018/19:2315 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör regeringen inrätta ett omställningsstöd för hyggesfritt skogsbruk. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Nyckelbiotopsinventering syftar till att identifiera, avgränsa samt registrera nyckelbiotoper. Vad som utgör en nyckelbiotop definieras av . Det är viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet och har förståelse och motivation att bevara nyckelbiotoperna. Av bl.a. detta skäl är det viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet för att få ändamålsenliga kunskapsunderlag. ska därför säkerställa att inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv. I den metod som har utvecklat för nordvästra kommer man att ta hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. har påbörjat förberedelsen av inventeringen inom ramen för ett införandeprojekt. Fältarbetet för den landsomfattande nyckelbiotopsinventeringen påbörjades . Den utvecklade metoden för nordvästra ska testas och utvärderas innan den tas i drift. När det gäller stöd till branddrabbade skogsägare framgår i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den beslutats av en övergångsregering. Regeringen har bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten och att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Regeringen gav i uppdrag att skyndsamt föreslå ändamålsenlig kompensation för skador och ökade kostnader för de inom skogsbruket som drabbats av sommarens särskilt omfattande skogsbränder (N2018/04489/SK). Uppdraget redovisades till (/15 Förslag till åtgärder för att kompensera drabbade i skogsbruket för skador med anledning av skogsbränderna ). föreslår att kompensationsåtgärder i form av ekonomiska stöd motsvarande införs. Detta belopp fördelas på 44 miljoner till markägare för ökade kostnader för omhändertagande av virke, till utförare för utmärkning av gränser, till väghållare för uppgradering av vägnätet och till industriföretag eller logistikföretag för separat hantering av brandskadat virke. Rapporten bereds inom . När det gäller laserskanning anges i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att staten ger underlag för planering och uppföljning av skogsbruket och skogens tillstånd genom produktion av officiell statistik t.ex. via , Riksskogstaxeringen vid SLU, och . Regeringen har därför gett Lantmäteriet i uppdrag att genomföra laserskanning av skogsmark. I uppdraget ingår bl.a. laserskanning, lagring och tillhandahållande av laserdata. När det gäller verksamhet anges i 1 § förordning (2009:1393) med instruktion för att är förvaltningsmyndighet för skogen och har till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) har initierat en samverkansprocess kring hur en ökad tillväxt kan åstadkommas inom ramen för skogspolitikens jämställda mål för miljö och produktion. har även på regeringens uppdrag sett över uppföljningen av föryngringarnas kvalitet från såväl produktions- som miljösynpunkt så att ett hållbart brukande av skogar kan uppnås. Uppdraget har redovisats och bereds i . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) föreslog regeringen att anslaget 1:1 skulle tillföras för att öka arbetet med metodutveckling och rådgivning om hyggesfritt skogsbruk. Regeringen angav att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder med syfte att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. Enligt budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) har information och rådgivning om hyggesfria skogsbruksmetoder erbjudits till ca 750 skogsägare och entreprenörer i syfte att öka arealen hyggesfritt skogsbruk. 1:2 Insatser för skogsbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . I förhållande till beräknad anslagsnivå i budgetpropositionen innebär tillämpningen av principerna att den tidigare beräknade minskningen av anslaget med för naturvårdande skötsel inte genomförs utan medel tillförs även 2019. I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. I kommittémotion 2018/19:2935 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 föreslås en minskning av anslaget med . Anslaget ökas med i syfte att stödja skogsägare som drabbats av sommarens bränder varav avsätts till skogsägare för att täcka ökade kostnader kopplade till avverkning och transport, för utmärkning av gränser som behöver märkas ut på nytt, i stöd till väghållare för uppgradering av vägnätet för att vägarna ska tåla de ökade virkestransporterna och för att täcka kostnader för separat hantering av brandskadat virke. Anslaget för att erbjuda skogsägare med nyckelbiotoprika brukningsenheter ersättning och enkla gröna jobb avvisas. Anslaget för att skydda skog genom exempelvis naturvårdsavtal minskas. Satsningen på naturvårdande skötsel förlängs inte. Enligt kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget minskas med . Motionärerna säger nej till ytterligare medel till biotopinventering samt medel till nya reservat. huvuduppgift bör vara att ge stöd till aktivt skogsbruk med såväl ökad lönsamhet och ökad miljönytta som likvärdiga mål. förslag till budget under denna punkt ligger avsevärt anslag. Skillnaden är tänkt att utgöra underlag för insatser för att bidra till att lindra effekterna av skogsbränderna . I kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna säger nej till grönt jobbprogram, skydd av nyckelbiotoper samt naturvårdande skötsel av skogar. Kostnaden för andra insatser för skogsbruket bör minskas. Enligt kommittémotion 2018/19:2953 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Satsningar på gröna jobb avvisas eftersom det finns andra effektivare åtgärder att vidta för att det ska bli billigare och enklare att anställa. Regeringen gav i uppdrag att skyndsamt föreslå ändamålsenlig kompensation för skador och ökade kostnader för de inom skogsbruket som drabbats av sommarens omfattande bränder. För mer information om uppdraget och regeringens åtgärder se anslaget 1:1 . När det gäller nyckelbiotoper och naturvårdsavtal framgår av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att skyddade skogsmark genom biotopskydd och skogsmark genom naturvårdsavtal. och 2017 har formellt skyddat nyckelbiotoper på nyckelbiotopsrika brukningsenheter i form av biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. har skyddat nyckelbiotoper på nyckelbiotopsrika brukningsenheter i form av naturreservat. Det innebär att myndigheterna sammantaget skyddat , vilket är av målet om för perioden –2020 inom den nationella strategin för områdesskydd. har åtta områden på totalt skogsmark bevarats med naturvårdsavtal för sina sociala värden. Av totala skogsmarksareal är formellt skyddad och frivilligt avsatt. Därutöver tillkommer att av skogsmarken, produktiv skogsmark, avsätts som s.k. hänsynsytor vid föryngringsavverkning. Utöver detta finns totalt skogliga impediment, som är undantagna avverkning annat än av enstaka klena träd. Totalt innebär det att av totalt brukas aktivt och att resterande eller av skogsmarken, inte omfattas av virkesproduktion. Omräknat till andelen produktiv skogsmark är produktiv skogsmark formellt skyddad, frivilligt avsatt eller avsatt som hänsynsytor. Sammantaget har betalat ut som ersättning till markägare för biotopskydd och för naturvårdsavtal. Den genomsnittliga ersättningen 2017 var för biotopskyddsområden per hektar. anslag för att ersätta markägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter höjdes med i en satsning som beräknas pågå , vilket ska läggas till den tidigare ökningen på som aviserats i tidigare budgetproposition. Vad avser enkla gröna jobb inom naturvård och markvård anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att det inom naturvård och markvård finns arbetsuppgifter, t.ex. röjning och annan skötsel av naturreservat, som kan utföras av personer med kortare utbildning. Dessa uppgifter ökar tillgänglighet till friluftsliv och rekreation vilket ger ett mervärde för många människor. Genom att höja ambitionsnivån på de uppgifter som kan bedriva inom natur- och markvård m.m. skapas förutsättningar för fler praktikplatser och moderna beredskapsjobb åt nyanlända och personer som varit utan arbete . Det ger deltagarna kompetens som efterfrågas av näringslivet inom gröna näringar, vilket ökar förutsättningarna för anställning i näringslivet. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att sammanlagt har avsatts –2020 för att få fler enkla vägar till jobb inom gröna näringar genom att , , , geologiska undersökning samt länsstyrelserna utför insatser för att skapa arbetstillfällen och åtgärda eftersatta behov. Myndigheterna har fått i uppdrag att främja sysselsättning av grupper som står långt från arbetsmarknaden och tillgodose efterfrågan på arbetskraft med rätt kompetens i näringslivet inom gröna näringar. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Arbetsförmedlingen som, utifrån sitt ansvarsområde och gällande arbetsmarknadspolitiskt regelverk, bidrar till ett effektivt genomförande av uppdraget. beräknas ca 1 600 personer omfattas av satsningen. När det gäller anslaget för naturvårdande skötsel framgår i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den beslutats av en övergångsregering. Regeringen har bedömt att budgeten bör utformas med utgångspunkt i budgeten och att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Regeringen anför i budgetpropositionen (utg.omr. 23) att tillämpningen av principerna innebär att den tidigare beräknade minskningen av anslaget 1:2 med för naturvårdande skötsel inte genomförs utan medel tillförs även 2019. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 (). Anslaget får användas för SVA:s förvaltningsutgifter. Intäkterna för avgiftsbelagd verksamhet får disponeras av SVA. 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får även användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning avseende livsmedelsproducerande djur. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Anslaget får användas för utgifter för förebyggande djurhälsoarbete och djursjukdatasystem, i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur, och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt kommittémotion 2018/19:2369 av m.fl. (SD) i denna del bör anslaget ökas med för en översyn av djurparker. I motionen anförs att bör ges i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna för att fastställa att de lever upp till fastställda regelverk. Regeringen anförde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) att i jämförelse med många andra länder har högt ställda djurskyddskrav och en hög efterlevnad av kraven. Högt ställda lagkrav i kombination med branschens egna omsorgsprogram leder till att har ett gott djurskydd. Regeringen arbetar aktivt nationellt och internationellt med att förbättra skyddet för djuren. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anförde regeringen att myndigheternas arbete för att utveckla djurskyddskontrollen bidrar till att nå en ökad samsyn, samverkan, likformighet och effektivitet i kontrollen. Regeringen anförde även att den avsåg att fortsätta att nära följa myndigheternas utvecklingsarbete och djurskyddskontrollens utveckling. Av betänkande 2014/15:MJU10 Djurskydd framgår att internt utrett frågor om kritik mot djurhållningen och huruvida regelverket har följts på de olika djurparkerna. De har haft interna inspektioner och översyner och har arbetat med frågor om etik och rutiner internt. Länsstyrelserna har bildat en egen samarbetsgrupp. har samarbetat med både länsstyrelserna och djurparkerna, både tillsammans och var för sig. har startat en referensgrupp med de berörda myndigheterna och näringen gemensamt. , och länsstyrelserna samverkar i ett gemensamt råd, rådet för djurskyddskontroll. Rådet ska verka för att djurskyddskontrollen utvecklas i syfte att bli mer rättssäker, likvärdig och effektiv. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658), lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller med stöd av författningar som meddelats i lagarna. Anslaget får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldigt att bistå med. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslaget ökas med . Kommissionens förordning (EU) 2017/1972 av om ändring av bilagorna I och III till och rådets förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller ett program för övervakning av chronic wasting disease hos hjortdjur i , , , , och och om upphävande av kommissionens beslut /182/EG trädde i kraft .