bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Detta är något som polisens nationella operativa avdelning () har konstaterat i en rapport om anmälda sexuella ofredanden –2016. I Friendsrapporten beskriver organisationen att de har mött flera elever och lärare som är så vana vid sexuella trakasserier att de ser det som en del av vardagen och att det är så tjejer och killar beter sig mot varandra. Det är oacceptabelt att sexuella trakasserier har blivit en del av vardagen för många unga. Det bör ges ett uppdrag att kartlägga och utreda skolornas arbete mot sexuella trakasserier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Tillsyn, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 30 samt 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 34 och 35. Skolinspektionen har tillsynsansvar för skolan, vuxenutbildningen, fritidshemmet, förskolan och annan pedagogisk verksamhet. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på tillsyn, kvalitetsgranskning och tillståndsprövning. Verksamheten handlar om att hitta avvikelser och fel. Kvalitetsutvecklingen inom den svenska skolan skulle dock gynnas av att Skolinspektionen ges i uppdrag att också ge förbättringsorienterad återkoppling till de skolor som granskats av inspektionen som stöd för att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. Det skulle kunna handla om att inte bara söka avvikelser och brister utan att också lyfta fram goda exempel så att skolor kan lära av varandra och i dialog ge vägledning för hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. Tillsynen ska vara ändamålsenlig och fokusera på väsentligheter. Det viktiga är att lyfta de svaga skolorna, inte att hålla tillbaka de som är bra. Men de skolor som har stora brister i verksamheten, och som därigenom inte kan erbjuda eleverna den skolgång de har rätt till, ska stängas av Skolinspektionen. För de barn som då tvingas byta skola kan detta vara svårt men det måste ändå vara bättre att få gå färdigt sin utbildning i en skola som håller hög kvalitet än att gå kvar i en dålig skola. Vetskapen om att skolor som inte håller måttet kan läggas ned kan få till följd att man tar tag i skolans problem tidigare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsformer, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:1788 av (C) yrkande 2, 2017/18:2213 av och (båda S), 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3489 av och (båda C) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 7 och 10. Alla elever i ska ha tillgång till en skola av hög kvalitet, oavsett var i landet man bor. På mindre orter möter dock skolorna andra utmaningar än skolor i större städer. Fjärrundervisning, som innebär att läraren undervisar elever via videolänk i realtid, gör det möjligt för små skolor att fortsätta erbjuda undervisning i alla ämnen i stället för att behöva stängas ned, vilket skulle tvinga elever att flytta eller resa långt för att få sin undervisning. Vi vill därför att fjärrundervisning ska vara tillåtet i alla ämnen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Särskilda undervisningsformer, punkt 8 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1788 av (C) yrkande 2, 2017/18:3489 av och (båda C) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 7 och 10 samt 2017/18:2213 av och (båda S), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 7. Möjligheterna att öka samarbetet mellan skolhuvudmän bör ses över för att möjliggöra att lärares kompetens kan delas mellan skolor. Skolor har olika förutsättningar, och likvärdighet är inte detsamma som likriktning. För att möta elevernas och skolornas skiftande behov av lärarkompetens måste systemet med huvudmannaskap bli mer flexibelt. Små skolor på landsbygden skulle då kunna dela på lärare när de inte hittar rätt kompetens. Det skulle vidare kunna möjliggöra för skolor att ta in lärare på entreprenad. Företag skulle exempelvis kunna specialisera sig på matematikundervisning och hyra ut sina tjänster till skolor som har behov av duktiga pedagoger. Fjärrundervisning är inte tillåtet i annat än när det gäller undervisning i modersmål, samiska i samiska skolan, moderna språk och teckenspråk. Det är alltså olagligt att i bedriva fjärrundervisning i alla andra ämnen som barn förväntas tillgodogöra sig. Detta är synnerligen anmärkningsvärt med tanke på tillgången till stort teknologiskt kunnande och utvecklade lösningar där välfärdsteknologin utvecklas snabbt. Staten har skyldighet och ansvar att tjäna hela landets befolkning och skapa förutsättningar för att hela landet ska leva och frodas. Fjärrundervisning är avgörande för landsbygdsskolornas överlevnad. Men den är också avgörande för nyanlända elevers tillgång till modersmålslärare och studiehandledare. Skickliga och kompetenta lärare på landsbygden eller i storstadsregionerna skulle genom fjärrundervisning kunna nå fler elever. Det är därför viktigt att fjärrundervisning tillåts i alla relevanta ämnen och att kommunala och fristående skolor ska få möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad under samma förutsättningar som statliga skolor. Genom fjärrundervisning skulle kompetens kunna delas över hela landet, och lärare skulle kunna fördela sin tjänst på flera skolor utan att själva behöva åka mellan de olika skolorna. Fjärrundervisning stärker likvärdigheten samt ökar kvalitén och tillgängligheten. Lagstiftningen om fjärrundervisning bör därför ses över med syfte att möjliggöra för huvudmännen inom skolväsendet att använda modern teknologi som ett alternativ för att ge alla barn lika tillgång till utbildning, trygghet och studiero. Vidare bör möjligheterna till distansundervisning ses över. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:670 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. finns det stora skillnader i digitaliseringen mellan olika skolor. För att säkerställa att alla elever får samma förutsättningar till en modern kunskapsskola behövs en strategi för digitalisering av skolan och ett råd av experter för skolans digitalisering. En digital strategi bör bl.a. innehålla följande: – Stöd för att huvudmän ska kunna välja digitala verktyg som höjer kunskapsresultaten. – Stöd till en utbyggnad av digital infrastruktur i skolan. – Fortbildning för lärare med fokus på digitala lärverktyg. – En metodik och utbildningar som har till syfte att stötta lärares användning av digitala lärverktyg. – Ett uppdrag om att stötta utvecklingen och spridningen av framgångsrika metoder. – Alla lärare får kunskap om metodik och didaktik i en digital skolmiljö från lärarutbildningen, inklusive digitala lärverkyg. – Forskning om digitala metoder i skolan. – Ett uppdrag till förskolan att aktivt arbeta för ett likvärdigt digitalt lärande. – Att förskollärares it-kompetens säkerställs i utbildning och fortbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 9 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:670 av m.fl. (S), 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 1. Många skolor har inte något filter på sina datorer och nätverk som selekterar bort pornografiskt material. har genomfört en undersökning som visar att blockerade drygt hälften av grund- och gymnasieskolorna åtkomsten av visst material på internet, t.ex. våld och pornografi (se om IT-användning och IT-kompetens i skolan – IT-uppföljning 2015, dnr 2015:00067). På marknaden finns verkningsfulla skydd för företag och organisationer att säkra sina datorer och nätverk. Det finns således avancerade tekniska lösningar på marknaden som kan sortera bort pornografi som förekommer i sammanhang där den inte hör hemma, bland barn och unga i skolan. Tekniska lösningar som används i undervisningen på förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, oavsett huvudmannaskap, bör främjas för att i möjligaste mån förhindra åtkomsten till pornografi för barn och unga. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. It i skolan, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2017/18:670 av m.fl. (S), 2017/18:3358 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkandena 3 och 4. jobbar aktivt med att ta fram nationella strategier för digitalisering. Det är positivt men det får inte gå för fort. () har i sitt remissvar på betänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? – En kartläggning av (SOU 2016:41) påpekat att det finns ett behov av ett kunskapslyft hos lärare när barn använder digitala hjälpmedel i skolan som indirekt kan kartlägga dem och deras användande av informations- och kommunikationsteknik. BO varnar för att skolors olika ekonomiska förutsättningar kan påverka resultaten på de nationella proven om dessa digitaliseras. När inte alla skolor har samma tillgång till modern teknik eller lärare med digital kompetens kan en elevs skola få ett direkt inflytande över elevens resultat på de nationella proven. Skolornas behov inför en kommande ökad digitalisering bör därför utredas ytterligare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:23 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett rimligt och attraktivt regelverk för kommunala friskolor och fritidshem ska se ut och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:178 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stopp för konfessionella friskolor i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett stopp för religiösa trossamfund att få driva skolor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:499 av (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av regelskärpningar som gör att skattemedel inte lämnas till religiösa skolor, religiösa samfund eller etniskt baserade föreningar som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:519 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa fler skoldagar per läsår och utöka den garanterade undervisningstiden i , och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:520 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett återförstatligande av skolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som tar fram formerna för en modern skola med staten som huvudman för de offentliga skolorna, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:670 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för it-strategin vidta åtgärder som möjliggör framtagande av en gemensam elevinloggning som följer eleven genom hela skolsystemet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:829 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av ersättningen till boendekommuner för familjehemsplaceringar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk gymnasieskola och kommunala vuxenutbildningen ska få ett statligt huvudmannaskap och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:906 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lägre årskurser ska ges möjlighet att erbjuda läxhjälp på fritis, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:907 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, exempelvis en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika villkor för fristående och kommunala skolor och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att friskolor måste bygga upp en ekonomisk buffert och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbjuda finansiering av friskolor med bidrag och lån från aktörer utanför och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samma krav på regelefterlevnad av skollagen ska ställas på religiösa friskolor som på övriga skolor samt att kontrollen av konfessionella friskolor ska bli hårdare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk grundskola ska få ett statligt huvudmannaskap samt att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydlighet vad gäller olika skolors resultat samt hur dessa ska publiceras och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elever som behöver hjälp med läxläsning ska erbjudas sådant stöd av skolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1243 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta att fristående skolor inkluderas i lagen om valfrihetssystem (LOV), och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1394 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ytterligare åtgärder för att få fler unga att klara skolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1423 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör fokusera mer på trygghet och studiero i sina utvärderingar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1444 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa aktivt skolval och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1565 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ändring i skollagen för att låta kommunala utbildningsförvaltningar bedöma enskilda lovangelägenheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1672 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta ett större ansvar för att mer av resurser fördelas till de skolor som har det tuffast och de huvudmän som tar det största ansvaret för mottagande av nyanlända elever, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en högre andel behöriga och erfarna lärare på skolor med de tuffaste utmaningarna och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den s.k. Nyköpingsmodellen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra urvalskriterierna till skolor för att skolan åter ska bli en mötesplats för barn med olika bakgrund och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1788 av (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagstiftning rörande utbildning och vård för att riva hinder för digitalisering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1914 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om för- och uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2025 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella timplanen bör ange undervisningstid alternativt timmar för att säkerställa en mer likvärdig mängd undervisning för alla elever i svenska grundskolor, och inte fortsätta lura eleverna på undervisningstid, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2124 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att granska skolor som drivs av trossamfund eller har en nära koppling till sådana och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda vilka ekonomiska band som finns mellan offentligt finansierade trossamfund och vissa friskolor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2213 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge Korrespondensgymnasiet möjlighet att bedriva riksrekryterande distansundervisning på gymnasienivå utan tidsbegränsningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2244 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolplaceringar i bör utgå från upptagningsområden där en elev placeras i en skola, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör ges möjlighet att komma med alternativa önskemål vid skolplacering och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten för friskolor att använda sig av kösystem vid antagning av elever bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning i syfte att införa statligt huvudmannaskap för hela skolväsendet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Skolinspektionen bör få i uppdrag att specifikt kartlägga och utreda skolornas arbete mot sexuella trakasserier och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolornas behov inför en kommande ökad digitalisering bör utredas ytterligare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2383 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna i enlighet med vad som framgår i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett stopp för nya religiösa friskolor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna rätten till det fria skolvalet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa rätten till aktivt skolval i samtliga kommuner i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3358 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för skolans digitalisering och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta fjärrundervisning i fler ämnen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3424 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad flexibilitet med bibehållen kvalitet inom skolväsendet på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3451 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk som möjliggör för grundskoleelever att välja skolor som ligger i andra kommuner än de som eleverna är folkbokförda i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av reglerna om tillståndsgivning för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3466 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja tekniska lösningar för att i möjligaste mån förhindra åtkomsten av pornografi för barn och unga i skolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, oavsett huvudman, ska ha ett verktyg på datorer och nätverk som används i undervisningen så att pornografiskt material filtreras bort och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3489 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fjärrundervisning ska tillåtas i alla relevanta ämnen och att skolor ska ha möjlighet att anordna fjärrundervisning på entreprenad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta nationella kvalitetskrav för skolan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbud för friskolor som är ställda under ett kunskapskontrakt att ta ut vinst och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan mellan stat och kommun och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett aktivt skolval i hela och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om information om skolval på fler språk än svenska och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ett förbättrat antagningssystem för kommunala och fristående skolor kan se ut och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydligare kunskapskontroller mellan årskurserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skillnaden i skolresultat mellan pojkar och flickor som en central jämställdhetsfråga och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3587 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tvåspråkiga skolor med minoritetsspråksprofil och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om undervisningstiden med fokus på läsning och tillkännager detta för regeringen.