bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Barnomsorg på obekväm arbetstid, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2017/18:1902 av (S), 2017/18:2173 av (S) och 2017/18:3137 av (M). Efterfrågan på barnomsorg under obekväma tider har ökat i . erbjuds inte nattöppen förskola i alla kommuner. Detta vill vi ändra på. Barn ska erbjudas tillgång till omsorg under dygnets alla timmar i de fall det finns ett behov. Vi anser att staten bör skjuta till ett öronmärkt anslag för barnomsorg och införa en lagstiftning som ålägger samtliga kommuner att tillhandahålla nattöppen förskola om det finns en rimlig efterfrågan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Vissa organisatoriska frågor, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 9 samt 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 24, 29 och 34. En föräldrakooperativdriven förskola innebär att föräldrarna går samman och bildar en ekonomisk förening. Föräldrarna får på detta vis ett större ansvar för driften än vid exempelvis kommunala eller bolagsägda förskolor. presenterades en utredning (SOU 2013:56) om ägarstrukturen inom skolväsendet samt övriga frågor om villkor och regler för fristående skolor. I ett remissvar till utredningen framhöll för kooperativa och idéburna företag och organisationer (KFO) att det är nödvändigt att ”bättre ta hänsyn till de små friskolornas och de föräldrakooperativa skolornas förutsättningar. Till exempel är det viktigt att inte belasta skolorna med för mycket administration”. En övervägande positiv bild ges av förekomsten av föräldrakooperativ. En rimlig förklaring till att det inte finns fler föräldrakooperativ är att driften av dessa innebär mer arbete för föräldrarna. Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning som klarlägger på vilket sätt fler föräldrakooperativ kan bildas och drivas. Bland annat måste det gå att bilda och driva kooperativ med en minskad arbetsbelastning och mindre administration för ägarna, utan att för den skull minska kraven på kvalitet eller säkerhet. står det inskrivet i skollagen att huvudmän som bedriver pedagogisk verksamhet på en förskola ska vara utbildade förskollärare. Trots detta förekommer det att förskolor helt saknar utbildad personal. Detta är inte acceptabelt. Vi vill att det ska utformas nationella riktlinjer med krav på att kommunerna vidtar sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser om kompetens. Det händer att barn far illa i det egna hemmet. Då är barnets yttre omvärld en viktig part för att uppmärksamma detta. Inom t.ex. förskolan har alla anställda en plikt att anmäla till om de misstänker att barn far illa. Det bör vara varje förskolas ansvar att regelbundet informera sin personal om denna plikt, varför vi föreslår att det inrättas nationella riktlinjer för detta. Vidare vill vi utöka möjligheterna till heltidsanställning för förskolepersonal. Att kunna arbeta heltid är en jämlikhetsfråga. Genom att ge utökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ökar vi även antalet arbetstimmar och personaltätheten inom förskolan. Detta anser vi kommer att stärka attraktiviteten hos förskolläraryrket. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 2 (L) (L) anför: Jag har valt att inte reservera mig vad gäller motion 2017/18:368 (L). Jag vill ändå framföra följande om införande av obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan. Förskolan ska motverka traditionella könsmönster, och alla barn ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar från stereotypa könsroller. Det är därför centralt att hela arbetslaget på en förskola verkar för att flickor och pojkar tydligt får lika stort inflytande över och utrymme i verksamheten. Trots detta särbehandlas de olika könen i förskolan. Bristen på jämställdhet börjar i familjen, men för att befria individen från gammaldags könsroller krävs också en feministiskt medveten förskolepolitik. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:368 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa obligatoriska jämställdhetsplaner i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:522 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka lärandet i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad närvaro för barn till arbetslösa och föräldralediga på förskolan samt omsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förskolans betydelse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:667 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över åtgärder för att fler barn ska få ta del av förskolans verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all undervisning inom förskolan ska vara evidensbaserad och att politiska trender liksom genusstyrande verksamhet inte ska få förekomma inom förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa modersmålsundervisningen inom förskolan och i stället satsa på svenskundervisning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i förskolan ska den fria leken dominera men förskolan ska också vara skolförberedande med språklig, motorisk och social utveckling och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra matkvaliteten i den svenska förskolan genom främst införandet av tillagningskök och användandet av närodlade råvaror och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla förskolor måste ha åtminstone en utbildad personal, annars ska huvudmannen dömas till sanktioner, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behovet av nattöppen förskola ska tillgodoses om behov föreligger och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur det ska bli lättare att bilda och driva förskolor som föräldrakooperativ och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att anhöriga efter prövning och mot ersättning kan arbeta som dagmamma och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda varför antalet dagbarnvårdare minskat samt upprätta nationella riktlinjer för dagbarnvårdare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett särskilt stimulansbidrag för att höja matkvaliteten inom barnomsorgen och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all förskolepedagogik som får offentligt stöd bör bygga på beprövad erfarenhet samt fokusera på att skapa en trygg plats för barn att utvecklas till ansvarstagande unga individer men utan att i övrigt styra deras beteendemönster, och detta tillkännager för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslagen till SKL för att ta fram en handlingsplan för förskolan för särbegåvade och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ålägga och att utforma nationella riktlinjer med krav på att kommunerna vidtar sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser gällande kompetens, och detta tillkännager för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen för barnomsorg samt att ålägga samtliga kommuner att tillhandahålla s.k. nattis om efterfrågan finns och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda anledningarna till den minskade efterfrågan på dagbarnvårdare samt om att införa nationella riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att låta anhöriga mot ersättning stå för viss barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja uppkomsten av fler föräldrakooperativ och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och inrätta ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan, och detta tillkännager för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta nationella riktlinjer så att alla anställda inom barnomsorgen regelbundet ges information kring anmälningsplikten, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1113 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla arbetet med flerspråkighet och minoritetsspråk i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1226 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätten till förskola och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1593 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och möjliggöra för exempelvis mor- och farföräldrar och andra anhöriga att genom en särskild prövning och mot ersättning ansvara för barnomsorg utifrån vissa barns djupare behov av närhet och trygghet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1881 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över alla barns rätt till förskola oavsett föräldrarnas livssituation samt att undersöka hur vi kan uppmuntra barn med störst behov att delta i förskoleverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1902 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2173 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över kommunernas ansvar för att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2223 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga fler åtgärder så att fler barn får möjlighet till förskolans verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2339 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett avvecklande av pedagogisk barnomsorg bör utredas och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning som undersöker om förskolebarn med behov av särskilt stöd får rätt stöd, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3137 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om barnomsorg på obekväm arbetstid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3359 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre implementering av förskolans läroplan och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad överlämning mellan förskola och förskoleklass och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förbättrad tillsyn över förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskolan ska omfattas av mätbara kunskapsmål och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldrars möjlighet att jämföra förskolor och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka inspektionen av förskolan och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kartläggning av familjedaghem i syfte att öka tillgången på familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fler öppna förskolor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur möjligheterna för fler barn att delta i förskoleverksamhet kan öka och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla konceptet med integrationsförskola och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för ökad möjlighet för fler barn att delta i förskoleverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla konceptet med integrationsförskola och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att förskolor, oavsett huvudman, ska granskas av oberoende part och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försvara familjers valfrihet genom att värna och se över möjligheterna att vidareutveckla barnomsorgspengen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3836 av m.fl. (KD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målet för förskolan och annan barnomsorg och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bestämmelsen i skollagen som innebär att kommunen får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet” bör tas bort, och detta tillkännager för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppvärdera familjedaghemmen och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa skollagen så att kommunerna blir skyldiga att erbjuda dem som önskar familjedaghem (pedagogisk omsorg) och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en kartläggning i syfte att öka antalet familjedaghem och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet öppna förskolor och familjecentraler bör öka och tillkännager detta för regeringen. Det känns som att vi nu kommer till ett helt annat ämne än mineraler, som debatterades tidigare. Jag skulle vilja börja med någonting positivt. Jag tror att vi alla inser att svensk förskola faktiskt är unik. Den är alldeles fantastisk. Det är många som kommer från andra länder till för att titta på vår förskola. har jag gjort en hel del besök i förskolor i . Jag förundras över vilken fantastisk verksamhet det är. Det är fokus på lärande. Det är barn som trivs och är trygga. Steg för steg har förskolan mer och mer levt upp till sitt namn, alltså för-skola. Det är alltså fokus på att man ska lära sig saker och på den pedagogiska kvaliteten. Det är viktigt att säkerställa att läroplanen blir verklighet på alla förskolor. Skolinspektionen har kommit med en rapport, , där man har tittat på kvaliteten i förskolan. Man pekar på många brister när det gäller likvärdigheten. Även om vi på många ställen har en fantastisk verksamhet ser det alltså väldigt olika ut. I debatten pratar vi mest om likvärdighet när det gäller skolan, men det är tydligt när man läser Skolinspektionens rapport att det brister även inom förskolan. Inom skolan pratar vi mycket om att det skiljer mellan olika bostadsområden. Här finns det inte lika tydliga mönster, men kvaliteten är ojämn. Förskolan lägger grunden för skolan och är väldigt viktig för många barn, inte minst de som har särskilda behov eller som har ett annat modersmål än svenska. Det finns forskning som visar att de barnen klarar sig bättre i skolan om de har fått gå i en bra förskola. En av de viktigaste förutsättningarna för att den nya läroplanen ska fungera bra är att vi har utbildade förskollärare. Här börjar det verkligen se riktigt illa ut runt om i landet. Arbetsförmedlingen klassar bristen på förskollärare som en knapp femma på en femgradig skala. Det är alltså ett av de områden där det är störst brist. Det är liknande problem som vi ser på skolans område. Detta riskerar att omkullkasta hela förskolans potential, våra barns lärande i skolan och ytterst våra möjligheter att konkurrera med kunskap. Bristen på förskollärare är också någonting som Skolinspektionen tar upp som en kritisk punkt i sin kvalitetsgranskning. Av de drygt 100 000 som finns i förskolans personal är det som är utbildade förskollärare. Men , vilket är nästan en tredjedel, av dem som arbetar i förskolan har inte någon som helst utbildning för att arbeta med barn. Det behövs betydligt fler insatser för att öka kvaliteten på personalen i förskolan än bara att öka antalet platser på förskollärarutbildningen. Förskolan lägger grunden för det livslånga lärandet, och för framtida möjligheter att konkurrera med kunskap är förskolan väldigt viktig. För oss moderater är förskolan en viktig hörnsten i utbildningskedjan, och det är någonting som vi måste befästa och utveckla . En bra förskola lägger grunden för social rörlighet och en bra kunskapsutveckling. Det är därför viktigt att fler barn får ta del av förskolans verksamhet. Vi satsar i vår budget pengar på att barn till arbetslösa föräldrar ska kunna gå i förskolan avgiftsfritt. För de barnen kan förskolan vara en viktig förebyggande faktor så att de inte blir andra generationens arbetslösa utan kan få ett bättre liv än sina föräldrar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Precis som för skolan är ett bra ledarskap nyckeln till en bra förskola. Vi moderater vill stärka förskolechefens uppdrag och status, och vi vill att man ska se över hur befattningsutbildningen kan bli obligatorisk även för skolledare inom förskolan. Man behöver också se över befattningsutbildningen, så att den kompletteras med delar som är relevanta för skolledare inom förskolan. Vi är djupt oroade över denna regerings bristande intresse för förskolans utveckling. Fokus har legat mer på populistiska utspel, som satsningen på minskade barngrupper. På papperet kan det se ut som en framgång, men i praktiken har inte personaltätheten ökat. Många förskolor har helt enkelt bara delat upp gruppen. Jag var på en förskola där man sa: Vi har 18 barn och tre i personalen. På papperet har vi nu tre grupper med sex barn i varje. Vi kan alltså ta del av dessa statsbidrag. Då ger inte de pengarna någon som helst utväxling när det gäller kvaliteten. Man kan titta på riktmärkena när det gäller barngruppernas storlek. Det var en anledning till att de togs bort. Om man inte lägger pengar bakom och om man inte ser till att det utbildas tillräckligt många förskollärare får ju detta väldigt liten effekt ute på förskolorna. Enligt Skolinspektionens rapport om kvalitet i förskolan brister en majoritet av kommunerna när det gäller tillsyn av fristående förskolor. saknas det på många håll rutiner och strategier för tillsyn. Det saknas tydliga beslut när man har gjort sin tillsyn. Det brister också när man följer upp påtalade brister på fristående förskolor. Vi moderater vill att man ska se över tillsynssystemet när det gäller förskolorna och förändra dagens kommunala ansvar, för det är viktigt att vi har en tydlig uppföljning av kvaliteten på alla förskolor i . Över många kommuner och fristående förskolor hänger just nu ett mörkt moln som stavas: vinstbegränsning i välfärden. Jag skulle säga att förslaget kommer att slå hårdast mot just förskoleverksamhet. De allra flesta företag inom förskolan är små. Över hälften har färre än tio anställda. går av förskolebarnen i i fristående förskolor. Enligt den egentligen enda seriösa konsekvensutredning som gjorts - den har gjorts av - är det av dessa små företag som inte kommer att klara sig om det förslag som kommer att läggas på bord nu blir verklighet. Förutom att det naturligtvis påverkar både personal och elever ute i förskolorna, och har skapat väldigt mycket oro ute på fristående förskolor, är det en katastrof för de kommuner som kämpar med att få tillräckligt många förskoleplatser. Enligt SKL behövs 600 platser ytterligare bara för att upprätthålla status quo när det gäller gruppstorlekar och annat. Om man sedan har ambitionen att det ska bli bättre, mindre grupper och högre personaltäthet, behövs det fler avdelningar och ännu fler förskolor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förskolan Vi moderater vill ha seriösa aktörer som driver förskolor, och vi vill ha höga krav på dem som driver verksamhet. Vi vill ha tydliga kvalitetskrav, gärna mätbara kunskapsmål. Vi vill ha en tuff uppföljning. Det gynnar kvaliteten och garanterar valfriheten. Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 1. Vi står egentligen bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 12. Det här är den absolut viktigaste delen för våra barn, och då menar jag hela vägen för barnen i skolsystemet. av det vi lär oss här i livet lär vi oss . Det är den stora inlärningsperioden. Hur mycket fakta och vetenskap finns det då som vi har tagit till oss när det gäller förskolan? Tyvärr alldeles för lite. Vi skulle kunna förbättra systemet på olika sätt, både genom att titta på vad vi gjort tidigare i och genom att titta på hur andra länder jobbar med de små barnen. Här har vi mycket att arbeta med och mycket att ta till oss. Jag har själv tre små barn, och är det någonting som jag har uppskattat med förskolan är det att de tränar väldigt mycket på svenska språket i alla olika former. Framför allt i leken lär man sig att samarbeta, konversera och tala med de andra barnen. Den minsta fröken är och lärde sig prata , och jag vet inte om hon har varit tyst dess. Men det är väl kanske positivt att hon verkligen försöker träna, och det är precis vad barn gör i den åldern. De repeterar sånger, läten och olika ljud. De tränar sin verbala förmåga. Befinner man sig då i en alldeles för stor barngrupp och med för få vuxna, då har vi ett problem därför att då försvinner man som den lilla individen. Barnen ska lära sig att klä på sig, att äta och så vidare. Väldigt mycket av detta sköts självklart i hemmet. Men förskolan ska ju ge barn möjligheten att repetera. Många barn är ensambarn och får kanske inte chans att stötas och blötas med andra barn i hemmet, och i det avseendet är förskolan unik. Vad har vi då gjort? Är lönerna och arbetsmiljön för personalen så pass bra att alla säger ja tack till att söka sig till förskolläraryrket? Nej, tyvärr är så inte fallet. Förskollärarnas löner har halkat efter , och ansvaret för arbetsmiljön har inte skjutits över till en statlig huvudman, som det borde vara, utan det ligger snarare på varje enskild kommun. Här kan vi se väldigt bra kommuner men också kommuner som har misslyckats i den här rollen. Vad har då SD för förslag? Jo, vi har ett antal käpphästar som vi skulle kunna bidra med så att det jag tagit upp förbättras.