bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — , ett av världens mest känsliga hav, utsätts för stora miljöhot. Övergödning från näringsläckage och miljögifter rubbar havets ekosystem, med algblomning och mycket stora områden med döda havsbottnar som följd. Det krävs nu kraftfulla åtgärder för att gradvis kunna vända utvecklingen. Medel tillförs för åtgärder som renar våra hav, sjöar och vattendrag. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik utrikespolitik, säkerhetspolitik och försvarspolitik ska säkra vår frihet, vår demokrati och vår territoriella integritet. Politiken ska värna intressen, bidra till respekt för den internationella rättsordningen, till europeisk sammanhållning och försvaret av demokratin och till regional säkerhet. Politiken bör också bidra till att främja och försvara universella värden såsom mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och rättsstatens principer för att stärka fred, frihet och utveckling, förståelse och försoning. ska också aktivt bekämpa fattigdom och förtryck. För att bidra till detta når och förslag till biståndsram målet om av BNI enligt OECD-DAC:s regelverk. Biståndet ska vara effektivt i sina ambitioner att bekämpa fattigdom och främja demokrati och mänskliga rättigheter. En större del bör gå till att minska sådana klimateffekter som drabbar fattiga och utsatta. Säkerhetssituationen i vårt närområde har försämrats . bedriver såväl hybridkrigföring som konventionell krigföring gentemot länder i vår absoluta närhet. har växande internationella säkerhetspolitiska och ekonomiska ambitioner som påverkar svenska och europeiska intressen och skapar potentiella konflikter. har intresse för att försvara den världsordning byggd på demokrati och frihet som man en gång var med och skapade minskat. I visar instabilitet och inbördeskrig inga tecken på att avta, med stora konsekvenser för regionen men också för . Klimatförändringar kan också innebära ett säkerhetshot. Det förändrade säkerhetsläget måste få konsekvenser för svensk försvars-, säkerhets-, utrikes- och handelspolitik. tillsammans med andra. Det sker inom EU, i allt högre utsträckning tillsammans med Nato och multilateralt inom FN, WTO och andra organisationer. Vi bygger också vår säkerhet bilateralt, där har en rad viktiga bilaterala samarbetsavtal på plats och där samarbetet med är det mest långtgående. Men det grundläggande ansvaret för vår säkerhet är vårt eget. Vår nationella självständighet vilar ytterst på vår förmåga att försvara oss. måste svensk försvarskapacitet stärkas och våra militära förmågor rustas upp. Att ha god beredskap handlar också om förmåga att hantera civila kriser och naturkatastrofer. Att ska vara ett säkert land för företagande och handel, datalagring och innovation är likaså en del av vår nationella säkerhet. Det högteknologiska samhällets ökade digitalisering innebär en ökad sårbarhet, som medför att vi måste ta höjd för ökad förmåga att stå emot cyberangrepp, cyberstölder och påverkansoperationer. Om ska vara tryggt i den digitala eran måste cybersäkerhet och informationssäkerhet tas på största allvar. Det säkerhetspolitiska läget ökar kravet på att stärker sin krishanterings- och försvarsförmåga. Försvarsmakten behöver ökade ekonomiska resurser och långsiktiga planeringsförutsättningar för ett starkare försvar. Totalförsvaret behöver byggas upp, inklusive ett effektivt civilt försvar som säkerställer att fungerar även i händelse av kris och krig. Vår politik kommer att innebära ett historiskt trendbrott där Försvarsmaktens anslag som andel av BNP ökar kraftigt . Våra förband ska vara fullt utrustade, bemannade, övade och användbara. Många hot är gränsöverskridande, och det finns mycket att vinna på mer samarbete med likasinnade. har steg för steg lämnat neutralitetspolitiken till förmån för dagens politik med ömsesidiga förpliktelser. Ett fullt medlemskap i är det naturliga nästa steget i valda säkerhetspolitiska linje. För att ge Försvarsmakten långsiktiga planeringsförutsättningar och skapa hållbarhet i försvarspolitiken vill vi att försvarsanslag ska uppgå till av BNP. Den kortsiktiga försvarspolitiken och lappandet och lagandet måste ersättas av förutsägbarhet och stabilitet. Behoven är stora, och begärde Försvarsmakten mer resurser för att försvarsförmåga inte ska sjunka. Om inte Försvarsmakten tillförs resurser varnar myndigheten för att utbildning och övningar kommer att behöva ställas in. Anskaffning av materiel kommer att senareläggas eller ambitionssänkas. Detsamma gäller även planerat underhåll av befintlig materiel. Försvaret är en av statens kärnuppgifter och måste prioriteras oavsett den politiska situationen. Därför föreslås att försvarsanslagen ökas. Tillväxt i hela landet är ett glesbefolkat land med långa avstånd. är också ett land med stark urbanisering till stora och små städer. För att ska hålla ihop måste människor och företag ha möjligheter att växa och utvecklas, oavsett om de finns på landsbygden eller i storstäderna. En tredjedel av befolkning bor på landsbygden. Landsbygden är en enorm resurs som spelar en nyckelroll i samhällsbygget. Vi behöver se till att landsbygden har goda villkor för att kunna fortsätta bidra till en trygg livsmedelsförsörjning, stå för en hållbar utveckling och skapa nya jobb. I stället för straffskatter på avstånd behöver både landsbygd och städer pålitlig infrastruktur. Kommunikationerna ska fungera, vare sig man är beroende av bilen, arbetspendlar med tåg eller behöver flyga till en annan stad. Flyget binder ihop vårt avlånga land och är nödvändigt för att ska behålla sin konkurrenskraft i ett internationellt sammanhang. Den förra regeringen införde en flygskatt som har visat sig ha negativa samhällsekonomiska effekter och mycket liten positiv inverkan på klimatet. I medförde skatten en direkt ekonomisk förlust på under det år den infördes som effekterna på klimat och miljö enbart var marginella. Därför föreslås att flygskatten avskaffas från . Globala utmaningar kräver globala lösningar och internationellt samarbete så att flyget bär sina miljökostnader. är ett land med stora avstånd. Många av dem som bor på landsbygden saknar en fungerande kollektivtrafik. Dessa människor har påverkats i stor utsträckning av den rödgröna regeringens skattehöjningar på drivmedel och kommer att fortsätta drabbas av skattehöjningar också kommande år till följd av den överindexering som den förra regeringen införde. Detta motsätter vi oss. Alla de som är beroende av bilen för jobb och försörjning ska inte missgynnas för att de bor utanför storstäderna eller långt ifrån en tågstation. Därför fryses den tidigare regeringens överindexering av drivmedelsskatter, och skatten på drivmedel ska 2019 i stället räknas upp i takt med andra prisökningar i samhället, dvs. konsumentprisindex (KPI), och inte med KPI plus . Ändringen ska ske från . Goda villkor för lantbruk ligger på många sätt i framkant både inom jordbruk och skogsbruk och med rätt förutsättningar kan de gröna näringarna växa ännu mer. Vi behöver värna och stärka konkurrenskraften genom sänkta kostnader, minskat regelkrångel och färre särkrav. Vi vill därför t.ex. öka skattenedsättningen för lantbruksdiesel i syfte att minska skillnaden gentemot våra konkurrentländer. Regeringen uppdras att återkomma med förslag om att befrielsen från koldioxidskatt för dieselbränsle i arbetsmaskiner i jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruksverksamheterna utökas från per liter till per liter , samt med ytterligare befrielse från koldioxid- och energiskatt med från till på dieselbränsle som förbrukas till . Lantbruket drabbades mycket hårt av sommarens torka. och föreslår därför att medel tillförs för det planerade stödpaketet som presenterades av regeringen och som riktas mot såväl lantbrukare som skogsbrukare. Samhällsnyttan av det civila samhällets verksamheter kan inte nog understrykas. Viktiga initiativ inom exempelvis flyktingmottagande, aktiviteter för barn i ekonomiskt utsatta familjer och hjälp till hemlösa bärs av människors ideella engagemang och ekonomiska stöd till dessa organisationer. och ser därför mycket allvarligt på att den förra regeringen tog bort möjligheten att göra skatteavdrag för den som skänker pengar till välgörande ändamål. Skatteavdraget visade god effekt, då givandet ökade till välgörande ändamål. Utformningen av ansökningsförfarandet säkerställde att organisationen och ändamålen för gåvorna levde upp till lagstiftningens krav. Däremot har flera hjälporganisationer vittnat om att ansökningsavgiften innebar en tröskel för de mindre ideella verksamheterna att ansöka om att bli godkända som gåvomottagare. Trots omfattande protester från hjälporganisationer valde regeringen att slopa avdragsmöjligheten från . och anser att gåvoskatteavdraget ska återinföras i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1). Utöver detta vill och ta bort ansöknings- och årsavgiften för organisationer som ansöker om respektive godkänns som gåvomottagare för att stärka en livaktig ideell sektor. Regeringen ska skyndsamt återkomma med lagstiftning till för att återinföra skattereduktionen för gåvor enligt utformningen i proposition 2011/12:1. Förslaget ska träda i kraft . Finansiering av och förslag För att finansiera de reformer som presenteras i och gemensamma förslag till budget genomförs framför allt ett antal utgiftsminskningar. Arbetsmarknadspolitiken effektiviseras genom exempelvis minskade myndighetsanslag, avskaffade utbildningskontrakt och att extratjänsterna reduceras. Byggsubventionerna avskaffas och miljö- och klimatpolitiken effektiviseras. Till följd av de principer som har gällt för utformningen av budgetpropositionen har ett flertal anslagsnivåer, trots tidigare aviserade minskningar prolongerats, vilket – med vissa undantag –justeras i det gemensamma förslaget till budget. Därmed skapas ytterligare utrymme för andra reformer. I den del där utgifter ändras som rör välfärdsområdena så omprioriteras dessa medel till att i första hand underlätta för andra reformer inom välfärden eller som förbättrar villkoren för äldre. Utöver utgiftsminskningarna föreslås vissa inkomstförstärkningar. Avskaffat växa-stöd för enskild firma Den förra regeringen införde nedsatt arbetsgivaravgift för enskilda firmor och aktiebolag med en anställd. och anser att den del av stödet som riktar sig till enskild firma är felriktat och riskerar att skapa problem för just dem man avser att hjälpa. Enskild firma är inte en lämplig företagsform för anställningar, då den innebär ett obegränsat ekonomiskt ansvar för alla företagets åtaganden. Med anställningsansvar ökar den ekonomiska risken när företaget ska ta ansvar för t.ex. arbetsledning, arbetsmiljö, sjuklön och löneadministration. och anser därför att ska tillkännage för regeringen att återkomma till med nödvändig lagstiftning för att avskaffa den nedsatta arbetsgivaravgiften för den del av växastödet som avser enskild firma. Lagstiftningen ska gälla från . Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift och anser att lägre skatt på arbete generellt är att föredra framför en skattereduktion som baseras på medlemskap i en förening. Som en del i vår finansiering av bl.a. det förstärkta jobbskatteavdrag som vi föreslår anser och därför att avdragsrätten för fackföreningsmedlemskap ska avskaffas. Avdragsrätten avskaffas fr.o.m. . Höjd moms för naturguider tillämpar en normalskattesats om och två reducerade skattesatser om . Enligt EU-lagstiftning gällande mervärdesskatt får en reducerad skattesats tillämpas på tillträde till kulturella evenemang och anläggningar såsom t.ex. teatrar, museer och djurparker. Den förra regeringen gjorde bedömningen att förevisning av naturområden kan innefattas i denna kategori och sänkte därmed momssatsen för detta. Flera remissinstanser har dock ifrågasatt skattesänkningen och hävdat att den strider mot . Dessutom menade remissinstanserna att momssänkningen torde ha ytterst begränsade sysselsättningseffekter och att fler undantag i mervärdesskattesystemet inte är önskvärda. och anser därför att mervärdesbeskattningen av förevisning av naturområden bör återställas till vad som gällde innan den förra regeringen sänkte momsen i budgetpropositionen . tillkänna att återkomma till med lagförslag för att höja mervärdesskatten på förevisning av naturområden utanför tätort samt av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden från till från . Vi tillstyrker sammanfattningsvis de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som vi redovisar i denna reservation. Därmed bifalls delvis motionerna 2018/19:2934 (M) och 2018/19:2991 (KD). Även motionerna 2018/19:2610 (C) och 2018/19:2988 (L) bifalls delvis. Övriga förslag liksom regeringens förslag till riktlinjer avstyrks. 2.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 1. anser att vård, sammanhållning, migration samt lag och rättsväsende är områden där det krävs skyndsamma reformer för att inte samhällskontraktet ska lösas upp. Att stärka den nationella identiteten och det svenska kulturarvets ställning är en förutsättning för att befrämja en positiv samhällsutveckling och nationell sammanhållning. vill se kraftigt sänkt inkomstskatt för löntagare och pensionärer. Vi vill även avsätta medel för stärkt garantipension, utökat bostadstillägg och slopad särskild löneskatt för äldre. Vårt budgetalternativ har relativt sett störst positiva ekonomiska konsekvenser för individer med låg inkomst och för äldre och kvinnor. På vårdområdet behövs mer resurser men också ökad effektivitet. För att säkerställa en jämlik, tillgänglig sjukvård av hög kvalitet bör staten ha ett tydligt ansvar för styrning och finansiering. huvudmannaskapet från landstingen till staten bör utredas. Medel bör avsättas till LSS och lagstiftningen bör ses över så att de ursprungliga intentionerna med lagen kan uppnås. Det krävs också insatser för att göra arbete inom hälso- och sjukvård mer attraktivt i syfte att säkra sjukvårdens kompetensförsörjning. För en långsiktigt hållbar migrationspolitik krävs det en stark nationalstat med väl fungerande institutioner och respekt för landets gränser. vill se krafttag mot illegala migranter, bl.a. genom förbättrade gränskontroller och fler förvarsplatser. Det nuvarande regelverket för anhöriginvandring bör skärpas genom försörjningsansvar. Ersättningarna till kommunerna vid flyktingmottagande bör minskas i takt med de minskade kostnader som följer av vår migrationspolitik. När det gäller arbetskraftsinvandringen bör fokus ligga på behovsprövad invandring av högutbildade. vill se omfattande satsningar på trygghet, lag och ordning. Vår målsättning är att ytterligare 7 000 poliser ska utbildas . Därutöver krävs att flertalet myndigheter inom rättsväsendet tillförs mer resurser. Vi förespråkar även straffskärpningar, framför allt för vålds- och sexualbrott men även för t.ex. inbrott och organiserad brottslighet. anser också att ytterligare medel bör tillföras försvaret inklusive medel för att återuppbygga det civila försvaret. Andra omfattande satsningar bör göras på småföretagare genom sänkta arbetsgivaravgifter och slopat sjuklöneansvar. För att värna löntagarna bör arbetslöshetsförsäkringen göras obligatorisk och vara statligt finansierad. Vidare bör taket för ersättning vid arbetslöshet höjas. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 3.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i sin reservation. Därmed bifaller motion 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 1, 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 1. anser att politiken ska inriktas på reformer som stärker tillväxten, öppnar upp för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. Klyvningen av arbetsmarknaden, där stora grupper stängs ute, behöver brytas. Det bör bli billigare att anställa, och det ska löna sig att arbeta och matchningen ska fungera bättre. Nyanlända behöver i mycket högre grad gå från bidragsberoende till att ha en egen försörjning. Därför vill vi se ansvarsfulla strukturreformer som öppnar upp såväl arbetsmarknaden som bostadsmarknaden. Även skattesystemet bör reformeras för att premiera företagande och arbete. vill också se ett ökat jobbfokus i trygghetssystemen. vill öppna dörren till arbetsmarknaden för stora grupper genom att införa inträdesjobb, där nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen tillåts att ta ett jobb till något lägre ingångslön. Det bör införas ett intensivt integrationsår för att snabba på integrationen. Arbetsförmedlingen har misslyckats med sitt uppdrag, och föreslår därför att den läggs ned i sin nuvarande form och ersätts av fristående förmedlare som får betalt efter resultat. När det gäller bostadsmarknaden vill bl.a. att reglerna för byggande förenklas och ändras så att det blir enklare att bygga på fler ställen. För att gynna rörlighet och tillkomsten av nya hyresrätter vill vi att systemet för hyressättning reformeras. För att bryta den regionala klyvningen föreslår att reglerna för småföretag förenklas och att infrastrukturen i hela landet förstärks, genom att järnvägen rustas upp och bredbandsutbyggnaden snabbas på. Var man än bor och arbetar i ska man känna sig trygg. Det kräver en välfärd som fungerar och finns i hela landet. Utökade resurser bör ges till Försvarsmakten, och kommunerna samt till bönder efter sommarens svåra torka. För att klara klimatutmaningen krävs det styrmedel som minskar utsläppen och leder till en grön tillväxt. Förorenaren ska betala för sina utsläpp, som ny grön teknik stimuleras. Transporterna, vars utsläpp inte minskat tillräckligt snabbt, behöver ställas om snabbare. Därför vill bl.a. att det införs en grön bilbonus för personbilar, för transporter som minskar utsläppen och krav på biobränsleinblandning för både flyg och tunga transporter. Återbetalningen av dieselskatten bör höjas i syfte att stärka svenska lantbrukares konkurrenskraft. En alltför stor andel av skatteuttaget kommer från jobb och företagande. vill att skattebördan skiftar till mer stabila och mindre skadliga skattebaser, som konsumtion. Den gröna skatteväxlingen bör förstärkas genom att skatten på utsläpp och miljöförstöring höjs och genom att skatten på jobb och företag sänks. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2018/19:2610 av m.fl. (C) med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 4.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som Liberalerna föreslår i sin reservation. Därmed bifaller motion 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 1 och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 1, 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 1 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 1. För att möta framtidens utmaningar behövs omfattande och breda strukturreformer som för i en liberal riktning. Liberal politik handlar om att förändra så att varje människa får större frihet och fler möjligheter. Liberalerna anser att allt börjar med en bra skola och vill att ska ha en kunskapsskola i världsklass. Trots de stora utmaningar som finns i skolan genomfördes det inte några större reformer under den förra mandatperioden. Liberalerna anser att det behövs kunskapsreformer för skolan och vill förstatliga skolan, fortsätta stärka läraryrket, skapa mer ordning och reda samt införa betyg från årskurs fyra. behöver ett enkelt skattesystem som uppmuntrar arbete, utbildning och sparande och som möter den internationella konkurrensen. Låga skatter på jobb och företagande innebär ökade incitament för att arbeta och mer frihet att bestämma själv för den enskilde. Liberalerna vill genomföra en skattereform som kraftigt sänker marginalskatterna genom höjd brytpunkt för statlig skatt och avskaffad värnskatt. Vi motsätter oss ett avtrappat jobbskatteavdrag och förordar sänkta flygskatter. Liberalerna vill skapa fler vägar in på arbetsmarknaden, varför inträdesjobb bör införas och RUT-avdraget utvecklas. Liberalerna vill även införa en ny, mindre och smalare Arbetsförmedling som prioriterar arbetsmarknadens mest utsatta arbetslösa. Bostadsmarknaden är också i behov av reformer, och Liberalerna förespråkar en politik för ökat byggande och fler flyttkedjor. och vår del av världen befinner sig i en orolig säkerhetspolitisk tid. Försvarsförmågan i måste öka. Liberalerna vill därför att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP. Därutöver bör söka medlemskap i , utbilda 10 000 värnpliktiga till 2025, utöka förbandsverksamheten och stärka förmågan att skydda Sveriges sjöterritorium och luftrum. Människor upplever att samhällskontraktet brister. Grunden i välfärdssamhället behöver stärkas. Alla ska kunna lita på att samhället finns där när man behöver det som allra mest. Liberalerna vill därför satsa på ett stärkt rättssamhälle, på en bättre sjukvård med mindre köer och på att återupprätta den personliga assistansen. För att finansiera en skolpolitik med fokus på kunskap, sänkta skatter och ett stärkt försvar vill Liberalerna se en grön skatteväxling där skatter höjs på det som är skadligt för miljön. Ytterligare finansiering skapas i form av de effektiviseringar inom arbetsmarknadspolitiken, avvecklade bygg- subventioner och stopp för utbyggda transfereringar som Liberalerna föreslår. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2018/19:2988 av m.fl. (L) med Liberalernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 5.Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) Utgiftstak för staten 2019–2021 fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2019, 2020 och 2021. 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 2 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 2 och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkterna 2 och 3 samt motionerna 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 2. b) Utgiftsramar för utgiftsområdena fastställer utgiftsramar för utgiftsområdena i enlighet med och förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis motionerna 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 3 och 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 3 i denna del och avslår proposition 2018/19:1 finansplanen punkt 6 och motionerna 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2018/19:2988 av m.fl. (L) yrkande 4. c)Övriga utgifter i statens budget 2019 =utskottet d)Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2019