bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Obligatoriska skolformer är grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola (1 kap. 1 § skollagen [2010:800]). och regeringen har ett övergripande nationellt ansvar för skolväsendets resultat och utveckling. Staten anger nationella mål, krav och riktlinjer för verksamheterna i skollagen, läroplanerna och andra författningar. Staten ansvarar för tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering genom de statliga förvaltningsmyndigheterna inom området (och Skolinspektionen). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om huvudmän och ansvarsfördelning inom skolväsendet. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Kommunerna, i vissa fall landstingen, och enskilda kan vara huvudmän för övriga skolformer (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). När kommunen är skolhuvudman är det kommunfullmäktige som är mottagare av statens uppdrag och som enligt 3 kap. 4 § kommunallagen (2017:725) och 2 kap. 2 § skollagen ska tillsätta de nämnder som behövs för att fullgöra det statliga skoluppdraget. Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författningar (2 kap. 8 § skollagen). Det innebär att huvudmännen ansvarar för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. Enligt 7 kap. 18 § skollagen får en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas. Enligt bestämmelsen är det rektorn som beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . lämnade sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35) till regeringen . konstaterar att skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter som har lett till försämrade förutsättningar för en hög kvalitet i undervisningen. anser att ett stärkt huvudmannaskap ska åstadkommas genom statligt stöd och samverkan på regional nivå. En skolmyndighet ska enligt skolkommissionen genomföra resultatdialoger med skolhuvudmännen samt skolgranskningar med ett stödjande och utvecklande syfte. Stöd ska ges till det systematiska kvalitetsarbetet och den regionala kompetensförsörjningen ska främjas. Utredningen organisationsöversyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet (U 2017:04) En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredaren ska analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter och tillhörande organ på skolområdet och de ekonomiska konsekvenserna av en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur med tydligare ansvarsfördelning. Utredaren ska bl.a. föreslå hur statens insatser för stöd till skolutveckling så effektivt som möjligt kan komma huvudmän och verksamma inom skolväsendet till del och vid behov föreslå en organisering av skolmyndigheter som innefattar en regional närvaro. Uppdraget ska redovisas . Bakgrund och gällande rätt Den största delen av verksamheterna inom skolväsendet bedrivs av kommunerna och finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med statsbidrag som beslutas av efter förslag från regeringen i budgetpropositionen. Statsbidragen kan vara generella eller riktade. De generella statsbidragen finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bereds av finansutskottet, och de riktade statsbidragen finns inom bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, som bereds av utbildningsutskottet. Därutöver ersätts kommunsektorn för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Sådana ersättningar finns också inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Kommunerna fördelar resurser för utbildning inom skolväsendet dels till sina egna förskole- och skolenheter, dels till andra huvudmän enligt särskilda bestämmelser om bidrag till fristående verksamheter, interkommunal ersättning och ersättning till statliga skolor. Enligt 2 kap. 8 a § skollagen (2010:800) ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Paragrafen omfattar fördelning av resurser såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Det är alltså förutsättningarna och behoven som ska vara styrande vid resursfördelningen. Bestämmelsen reglerar inte närmare hur resurserna ska fördelas, men anger att de ska fördelas utifrån dessa grunder (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Bidraget till fristående verksamheter, dvs. verksamheter med enskild huvudman, består av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna verksamheten – den s.k. likabehandlingsprincipen (10 kap. 37–39 §§, 11 kap. 36–38 §§, 14 kap. 15–17 §§, 16 kap. 52–55§§, 17 kap. 31–36 §§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen). ändrades bestämmelserna i skollagen om bidrag till enskilda huvudmän för förskolor och skolor i form av tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever (se bl.a. 10 kap. 39 §). Genom ändringarna har det förtydligats att tilläggsbeloppet ska vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. Vidare gör regeringen bedömningen att det bör klargöras att ett tilläggsbelopp också kan lämnas för sådana extraordinära stödåtgärder som ett barn eller en elev har behov av i undervisningen. Syftet med åtgärderna är att säkerställa att enskilda huvudmän för förskolor och skolor får de resurser som behövs för att tillgodose varje barns och elevs behov av särskilt stöd (prop. 2015/16:134, bet. 2015/16:UbU19, 2015/16:255). får tilläggsbeloppet även omfatta situationen när elever deltar i lovskola (prop. 2016/17:156, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2016/17:293). har granskat riktade statsbidrag till skolan (Riktade statsbidrag till Skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, RiR 2017:30). samlade bedömning är att systemet med riktade statsbidrag inom skolområdet inte fungerar väl för att stödja huvudmännen i deras skolut-veckling. Systemet anses enligt inte vara ändamålsenligt. rekommendationer är framtagna med utgångspunkt i att regeringen även fortsatt avser att stödja huvudmännens skolutveckling. Utifrån resultaten i granskningen gör bedömningen att medlen kan användas mer ändamålsenligt och effektivt än . Det kan ske genom att de fördelas utifrån huvudmännens förutsättningar och behov och att samtliga huvudmän får tillgång till ett nationellt analysstöd. anser också att regeringen bör avveckla alla enskilda riktade stimulansbidrag inom skolområdet och samla dem i en enda pott med inriktning på skolutveckling. Fördelarna med ett sådant förslag är enligt bl.a. att varje huvudman tilldelas en bidragsram för att bedriva skolutveckling. I nuvarande system finns ett antal enskilda huvudmän som inte tar del av något statsbidrag. anser även att en socioekonomisk viktning kan säkerställa att bidragen fördelas kompensatoriskt om det skulle vara regeringens och önskemål. Regeringen planerar en skrivelse till med anledning av . Förstärkning av den statliga finansieringen av skolan Regeringen föreslår i budgetpropositionen en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag från skolkommissionen. Regeringen föreslår med en infasning att avsätts för syftet. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. Regeringen anvisar 1 inom anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.1 och 10.1.21, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Konfessionella inslag i skolväsendet Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Utredaren ska bl.a. undersöka om det finns ett behov av att, utöver Ägarprövnings- och Välfärdsutredningarnas förslag, ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola, förskola eller fritidshem med konfessionell inriktning. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan konstatera att regeringen avser att på flera sätt utveckla styrningen av skolan (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.1). Utskottet delar liksom regeringen bild av nuläget i skolan som visar på svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av en splittrad ansvarsfördelning. slutsats är att många huvudmän behöver stöd i bl.a. uppföljning och utveckling av skolverksamheten. När det gäller motioner om att tydliggöra ansvarsfördelningen för skolan samt om statligt huvudmannaskap vill utskottet upplysa om den utredning som regeringen har tillsatt som ska göra en översyn av de statliga myndigheterna inom skolväsendet, inklusive ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utskottet avvaktar med intresse utredningens resultat. Utskottet kan när det gäller yrkanden om resursfördelningen och ansvarsfördelningen konstatera att generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det finns tillfällen när riktade bidrag är lämpliga att använda. Läget inom skolväsendet är sådant att det finns behov av riktade statsbidrag. Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att utskottet har följt upp de riktade statsbidragen inom skolområdet (se bet. 2015/16:UbU1, 2016/17:UbU1 och 2017/18:UbU1). Regeringen framför i budgetpropositionen att det som ett led i den förbättrade styrningen av skolan behövs en översyn av statsbidragen för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s 192). Utskottet instämmer med regeringen i detta avseende. Utskottet inväntar den planerade skrivelsen till med anledning av om riktade statsbidrag till skolan. I fråga om resursfördelningen vill utskottet även påminna om det ansvar som kommunerna har enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov och att resurserna ska fördelas såväl till kommunernas egna verksamheter som till enskilda huvudmän. Vid fördelning av resurser till enskilda huvudmän ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning till den egna . När det gäller tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska det efter ett förtydligande i skollagen vara individuellt bestämt utifrån barnets eller elevens behov. När det gäller frågan om medel till fristående skolor med konfessionell inriktning hänvisar utskottet till Ägarprövnings- och Välfärdsutredningarnas förslag och inväntar resultatet av den utredning som ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Utskottet ser heller inga skäl för att ändra bestämmelserna i fråga om enskilda lovangelägenheter. Utskottet finner således inga skäl för att ändra lagstiftningen när det gäller ansvars- och resursfördelningen inom skolväsendet eller att föregripa regeringens arbete i dessa frågor. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:499 (L) yrkande 7, 2017/18:520 (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:829 (S), 2017/18:905 (SD) yrkande 1, 2017/18:1062 (SD) yrkande 1, 2017/18:1565 (SD), 2017/18:1672 (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2339 (V) yrkande 4, 2017/18:3424 (KD) yrkande 2 och 2017/18:3567 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om val av skola, ett fritt och aktivt skolval och skolskjuts. Jämför reservation 10 (V), 11 (KD) och 12 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 värnar motionärerna rätten till det fria skolvalet. Motionärerna välkomnar att slutbetänkande (SOU 2017:35) slår fast att valfriheten och att de fristående skolorna är här för att stanna. Att begränsa och försvåra det fria skolvalet löser enligt motionärerna inte de utmaningar och problem som finns i en del skolor. Även i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 31 vill motionärerna värna men också utveckla det fria skolvalet. Motionärerna anser att konkurrens ger högre kvalitet i både fristående och kommunala skolor och är därför positiva till en mångfald av offentliga och privata leverantörer i hela utbildningssystemet, från förskola till högre utbildning. I motion 2017/18:3451 av m.fl. (M) yrkande 5 vill motionärerna införa ett regelverk som möjliggör för grundskoleelever att välja skolor som ligger i andra kommuner än de som eleverna är folkbokförda i. Lagstiftningen hämmar enligt motionärerna valfriheten eftersom om en elev eller föräldrar hellre vill välja en skola i en annan kommun tillåts detta endast om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. I motion 2017/18:1672 av (MP) yrkande 4 anser motionären att alla kommuner bör planera sin skolverksamhet enligt den s.k. Nyköpingsmodellen, som innebär att klasserna är mixade utifrån olika bakgrunder, så att det blir en mångfald av elever i varje klass. I yrkande 6 begärs att urvalskriterierna till skolor ska förändras för att skolan åter ska bli en mötesplats för barn med olika bakgrund. Motionären anser att skolvalet kan användas för att bryta segregationen och anser att skolsystemet ska överbrygga klyftor, inte befästa segregationen. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 1 vill motionärerna att skolplaceringar i ska utgå från upptagningsområden där en elev placeras i en skola. Upptagningsområdena bör baseras på att elever ska gå i en skola nära hemmet, men bör även ta hänsyn till eventuell boendesegregation och sträva efter en sammansättning av elever med olika bakgrund. I yrkande 2 anser motionärerna att det bör ges en möjlighet att komma med alternativa önskemål vid en elevs skolplacering. Skäl för annan placering skulle kunna vara att en skola har en särskild inriktning eller särskild pedagogik, att sociala skäl föreligger eller att en elev har en funktionsnedsättning och kan få bättre stöd vid en viss skola. I kommittémotion 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 vill motionärerna införa rätten till ett aktivt skolval i samtliga kommuner för att säkerställa att alla elever ges denna möjlighet. För att det aktiva skolvalet ska bli möjligt bör enligt motionärerna informationsinsatserna öka och jämförelser mellan skolorna bli tydliga. Även i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 10, motion 2017/18:1444 av (M), kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 33 och kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 27 begär motionärerna att det ska införas ett aktivt skolval. Motionärerna framhåller bl.a. att det ger bättre möjligheter för elever och föräldrar att hitta den skola som passar dem bäst, att skolor kommer att profilera sig tydligare vilket ökar mångfalden, att det skulle tillgängliggöra skolvalet för fler samt öka föräldrars möjlighet att välja skola utifrån samma förutsättningar. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 11 framhåller motionärerna att det behövs information om skolval på fler språk än svenska för att kunna möta alla familjer. I motion 2017/18:2244 av Finn och (båda M) behandlas frågan om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning. Motionärerna framhåller att kommuner inte är skyldiga att tillgodose skolskjuts från två olika adresser, om den ena adressen finns i en annan kommun. Följden blir att unga personer med funktionsnedsättning får begränsade möjligheter att röra sig fritt, ifall vårdnadshavarna separerar och den ena väljer att bosätta sig i en annan kommun. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 29 begärs att kommunerna ska tillämpa reglerna för skolskjuts lika, oavsett huvudman. Motionärerna framhåller att kommunerna endast är skyldiga att erbjuda skolskjuts till skola, även om det finns en friskola som ligger närmare elevens hem. överlämnade regeringen propositionen Valfrihet i skolan till , som beslutade att införa en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola (prop. 1992/93:230, bet. 1992/93:UbU17, rskr. 1992/93:406). blev det möjligt för elever att välja en annan skola än den som låg närmast. Det gick att välja en skola både i och utanför hemkommunen. Enligt 10 kap. 25 § skollagen (2010:800) har en elev rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Särskilda skäl kan vara bl.a. mobbning och andra allvarliga konfliktsituationer. Prövningen ska göras av den kommun där barnet önskar fullgöra sin utbildning. Hemkommunens inställning i frågan om ersättning för mottagandet är utan betydelse i frågan om barnet ska tas emot eller inte (se prop. 2009/10:165 s. 737). Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. I paragrafen sägs vidare att varje kommun ska organisera sin grundskola så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Avsteg härifrån får dock göras om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste anordna skolgång på sådant sätt att eleven kan bo kvar i hemmet under skolgången. Vid bedömningen ska särskild vikt fästas vid elevens ålder. I 10 kap. 30 § skollagen anges att en elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Om den önskade placeringen skulle medföra att en annan elevs berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan skolenhet inom sin grundskola. I bestämmelsen sägs också att kommunen i annat fall endast får frångå elevens vårdnadshavares önskemål om den önskade placeringen skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller om det är nödvändigt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero. Fristående skolors skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen är föreskriven i lag (t.ex. 10 kap. 35 § skollagen). Vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får en huvudman för en sådan skola, som använder anmälningstid som en urvalsgrund, välja att ta emot ett begränsat antal elever per läsår (särskild kvot) som ges företräde framför övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret (se förordningen [2016:910] om särskild kvot för fristående skolor). I delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen bl.a. överväganden rörande åtgärder mot skolsegregation och för ett likvärdigt skolval. Kommissionen anger bl.a. att den ser ett behov av att utveckla en modell som möjliggör val av skola som segregation och minskad likvärdighet motverkas. Ett obligatoriskt skolval som kombineras med relevant och allsidig information till elever och vårdnadshavare bör därför enligt kommissionen övervägas. I sitt slutbetänkande, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet (SOU 2017:35), föreslår kommissionen en ny bestämmelse om placering på kommunala skolenheter med innebörden att kommunerna ges en möjlighet att frångå närhetsprincipen vid beslut om skolplacering från årskurs 7 under förutsättning att antalet sökande till en given skola överstiger antalet platser. Närhetsprincipen får enligt kommissionen i dessa fall ersättas av ett urval som sker genom lottning. En elev som av särskilda skäl har behov av en skolplacering i skälig närhet till hemmet ska dock alltid ha rätt till en sådan placering. Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Utbildningsminister uttalade i en debattartikel i att regeringen vill behålla möjligheten att välja skola men kombinera valet med starka system för likvärdighet och att bryta segregation. I artikeln framför utbildningsministern att regeringen gjort klart att det inte är möjligt att gå vidare med förslag om lottning och att det märks en allt bredare uppslutning bakom att andra förändringar är nödvändiga. Vidare framhåller utbildningsministern att dagens system inte är rimligt, som exempelvis innebär att barn kan tvingas stå i kö från BB för att få plats på en särskilt populär skola. Regeringen överlämnade lagrådsremissen Samling för skolan . I lagrådsremissen framgår att regeringen delar den parlamentariskt sammansatta bedömning att de fristående skolorna och valfriheten är här för att stanna (SOU 2013:56). Regeringen ser dock i likhet med och ett behov av att utveckla en modell som möjliggör val av skola som segregation och minskad likvärdighet motverkas. De system som påverkar sammansättningen av elever bör utformas så att de skapar bättre förutsättningar för blandade klasser med elever från olika bakgrunder. Vidare framgår att förslag om placering och urval utifrån lottning har mött stort motstånd av oppositionen. Regeringen har därför meddelat att den inte avser att gå vidare med dessa förslag. Regeringen bedömer i stället att dessa frågor behöver utredas ytterligare, tillsammans med bl.a. frågan om ett gemensamt antagningssystem för kommunala och fristående skolor och frågan om aktivt skolval. Regeringen avser därför att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera hur bestämmelserna om bl.a. placering och urval bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever. regleras i 29 kap. 19 § skollagen (2010:800) att kommuner är skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. Informationen ska utformas enligt 8 kap. 18 § andra stycket kommunallagen (2017:725), dvs. vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. En skolhuvudman för förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är vidare enligt 29 kap. 19 a § skollagen skyldig att lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden till som behövs för allmänhetens insyn. Bestämmelserna tillämpas på utbildningar som påbörjats efter (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). har utvecklat ett informationssystem för att möjliggöra jämförelser mellan skolor på webbplatsen Välja skola (se bl.a. regleringsbrev och redovisning av regeringsuppdraget, rapport , dnr 2012:1002). På webbplatsen presenteras olika mått på skolors kvalitet och resultat. Syftet med webbplatsen är att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Webbplatsen ger hjälp att hitta olika jämförbara uppgifter om lärare och elevresultat för skolorna. Det finns också exempel på frågor som elever och föräldrar kan ställa till skolor för att få veta mer. Vidare finns webbplats Utbildningsinfo med möjlighet att söka bland över 50 000 skolor, kurser och program i hela .