bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att utlåningen från och har ökat kraftigt vilket återspeglar en stark konjunktur som vissa företag upplever svårigheter att få tillgång till lånefinansiering från privata banker. Den bankdialog som regeringen tagit initiativ till kommer därför att fortsätta i syfte att ge små och medelstora företag i hela landet bättre tillgång till finansiering från banker. Vidare tillsköt regeringen till Norrlandsfonden i budgetpropositionen för att säkra stiftelsens långsiktiga utlåningskapacitet. fattade beslut om två nationella riskkapitaprojekt med EU-medel från det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020: Grön investeringsfond och Initiative. Grön investeringsfond startades , förvaltas av och medfinansieras av och . Fonden syftar till att genomföra direktinvesteringar och riktar sig till företag verksamma inom områdena klimat, förnybar energi och energieffektivisering och ska bidra till en koldioxidsnål ekonomi. Fondens kapital på finansieras till hälften från Europeiska regionala utvecklingsfonden och till hälften med privat kapital i de enskilda investeringarna. Initiative etablerades och har ett fond-i-fond-upplägg där Europeiska investeringsfonden utser privata fondförvaltare som utför investeringar i tillväxtföretag. Fonden har en kapitalbas på . Fonden kompletteras därutöver med privat finansiering och finansiering från . lämnade sin rapport i – en kartläggning (dnr 15-17414) till regeringen med anledning av det uppdrag myndigheten fick (Fi2015/3817). Två slutsatser som drog i rapporten var att det finns ett behov av fördjupad analys och att det behöver klargöras vilka befintliga regler som kan omfatta olika former av gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding. En särskild utredare fick därefter, , i uppdrag (dir. 2016:70) att bl.a.: • kartlägga marknaden för plattformar för gräsrotsfinansiering • analysera deltagarnas och plattformarnas roll, funktion och incitamentsstruktur • analysera vilka regler som är tillämpliga på andelsbaserad och lånebaserad gräsrotsfinansiering • analysera om det behövs en ny näringsrättslig lagreglering, eller om befintlig lagstiftning behöver justeras • se över behovet av sanktioner • i förekommande fall utarbeta nödvändiga lagförslag. Uppdragets utgångspunkter är att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av gräsrotsfinansiering som en alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag, göra det möjligt för individer att hitta gemensamma finansieringslösningar i allmänhet inom civilsamhället och att säkerställa ett högt konsumentskydd och investerarskydd i allmänhet för att främja förtroendet för och utvecklingen av plattformar för gräsrotsfinansiering. Uppdraget skulle redovisats , men har förlängts till genom ett tilläggsdirekiv (dir. 2017:112). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Övrigt om riskkapital. I motionerna 2017/18:3405 (M), 2017/18:3412 (M, C, L, KD) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) förordas tillkännagivanden om att öka ambitionerna och incitamenten för att locka fram privat riskkapital, att det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det dels i högre grad kompletterar privat riskkapital, dels i större utsträckning ska användas i fond-i-fond-lösning tillsammans med privat riskkapital för att öka det privata riskkapitalet i tidiga faser. Utskottet delar motionärernas uppfattning att en väl fungerande kapitalförsörjning är nödvändig för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är viktigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet har vid tidigare tillfällen anfört att det finns behov av att tydliggöra och förenkla systemet för statlig företagsfinansiering, minska långsiktiga inlåsningar i avgränsade investeringsmandat och göra kapitalet mer verksamt gentemot de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. För att möta dessa behov antog förslaget i regeringens proposition om att bilda ett nationellt utvecklingsbolag (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). påbörjade sin verksamhet med uppgiften att göra indirekta investeringar i företag genom att investera i privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. Utskottet kan konstatera att Saminvest AB:s struktur är en s.k. fond-i-fond-lösning där bolaget investerar indirekt i företag där det finns ett behov av marknadskompletterande investeringar. Utskottet noterar i detta sammanhang den satsning som har gjort i tre riskkapitalfonder verksamma i som innefattar såväl aktörer fokuserade på livsvetenskap som universitetsnära teknikbolag i såddfasen. Bolaget har alltså varit verksamt och utskottet konstaterar att arbetet fortlöper i den riktning som motionärerna efterfrågar. Utskottet vill här även hänvisa till övriga insatser som regeringen har genomfört för att förbättra finansieringsförutsättningarna för företag i , exempelvis via , och Industrifonden, vilkas verksamheter bidrar till att privat kapital investeras i företag i tidiga skeden, samt de nya verksamheterna Grön investeringsfond och Initiative som på samma sätt förväntas öka företagens tillgång till privat riskkapital. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att det , då liknande motionsyrkanden behandlades, framhöll sin uppfattning att det är en viktig uppgift för statsmakterna att följa upp de olika insatser som görs på området för att vid behov förändra och effektivisera dem, men att denna uppgift ligger på regeringen utan att genom allmänt hållna tillkännagivanden behöver tydliggöra detta. Utskottet ser inga skäl att ändra uppfattning i denna fråga. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns några skäl för att göra tillkännagivanden enligt vad som förordas i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. I motionerna 2017/18:551 (L) och 2017/18:3411 (M, C, L, KD) förordas tillkännagivanden om att det statliga riskkapitalet ska vara tillgängligt för investeringar i hela landet. Utskottet vill här åter framhålla att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns bland företag i hela . I detta sammanhang vill utskottet ånyo påminna om det nya utvecklingsbolaget , om , vars verksamhet ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet, Norrlandsfonden med särskild fokus på de norra delarna av , samt de två nationella riskkapitalprojekten grön investeringsfond och Initiative som finansieras med EU-medel från det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020. Därtill vill utskottet, i likhet med vad det gjorde då liknande motionsyrkanden behandlades, påminna om att det avsatts medel för riskkapitalinsatser från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att det finns strukturer för att tillgängliggöra statligt riskkapital i hela landet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet därmed motionerna i berörda delar. I motionerna 2017/18:545 (SD), 2017/18:900 (SD), 2017/18:919 (SD), 2017/18:2941 (V), 2017/18:3161 (M), 2017/18:3274 (SD), 2017/18:3405 (M), 2017/18:3409 (M), 2017/18:3788 (C) och 2017/18:3791 (KD) förordas tillkännagivanden om inrättande av olika typer av riskkapitalfonder, om åtgärder när det gäller inriktningen för statligt riskkapital och om det statliga riskkapitalets geografiska spridning. Med anledning av dessa motioner vill utskottet påminna om det antagna förslaget om en ny struktur för det statliga riskkapitalet (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23), vilket enligt utskottets uppfattning kommer att gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det saknas riskvilligt kapital. inrättades för att bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Vad som är marknadskompletterande behov och viktiga investeringsområden förändras dock . Det är därför enligt utskottets mening viktigt för det nationella utvecklingsbolaget att kunna vara följsamt i dessa förändringar för att på bästa sätt fylla behoven i hela landet. Inom ramen för det nationella utvecklingsbolaget kommer olika faser och branscher att täckas beroende på de behov och förutsättningar som finns. Utskottet vill även påminna om att det av det antagna förslaget framgår att det nationella utvecklingsbolaget bör ta initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond inom bolagets verksamhetsområde för att stärka marknaden för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer har nått en grad av mognad då man övergår från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Utskottet vill här åter upprepa att medel har avsatts för riskkapitalinsatser från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020, vilket innebär en förstärkning av riskkapitalutbudet, inte minst i norra . Även i detta sammanhang vill utskottet hänvisa till de beslut som inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 har fattat om de två nationella riskkapitalprojekt som delfinansieras med EU-medel, av vilka det ena ska stärka tillgången på riskkapital genom direktinvesteringar i företag med affärsmodeller som bidrar till en koldioxidsnål ekonomi, och det andra genomför investeringar i tillväxtföretag. Dessutom vill utskottet även hänvisa till det finansieringstillskott på som har tillskjutits Norrlandsfonden (prop. 2017/18:1 utg.omr. I motion 2017/18:3747 (KD) efterfrågas tillkännagivanden om mikrofonder och kreditgarantiföreningar, bl.a. för att göra det lättare för exempelvis sociala företag att få tillgång till kapital. Utskottet vill med anledning av dessa förslag påminna om, i likhet med vad utskottet anförde (bet. 2016/17:NU12), att det nationella utvecklingsbolaget genom indirekta investeringar kan stärka kapitalet i fonder för såddfinansiering, s.k. såddfonder eller mikrofonder. Utskottet vidhåller också uppfattningen att det nationella utvecklingsbolaget kan finansiera fonder av lokal karaktär och sammanslutningar av affärsänglar, såsom tillväxtkassor eller andra mindre investmentbolag, vilket innebär att även aktörer som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande, kan komma i fråga. Vidare vill utskottet i detta sammanhang även hänvisa till Saminvests satsningar på företag i såddfasen. I motionerna 2017/18:919 (SD), 2017/18:1951 (M) och 2017/18:1978 (M) efterfrågas olika åtgärder för att stärka de statliga finansieringsinsatserna. I motionerna förordas vissa förändringar av verksamhet för att öka möjligheterna till investeraravdrag, att lån bör vara mer fördelaktiga och en översikt av möjligheterna till att utveckla systemet med mikrolån modellerat efter studiestödssystemet för att underlätta etableringen av fler företag. Vidare förordas i motion 2017/18:3747 (KD) en översyn av finansieringsmöjligheter beträffande privatpersoners, företags och andra aktörers möjligheter att investera i lokal företagsutveckling och att insatser bör göras för att skapa bättre förutsättningar för s.k. crowdfunding (gräsrotsfinansiering). Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att underlätta alternativa finansieringslösningar för företag, särskilt små och medelstora bolag och företag i uppstartsfasen, som är i behov av kapital. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. De låneprodukter som tillhandahålls fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. När det gäller gräsrotsfinansiering, som är en liten men snabbt växande del av de finansiella marknaderna, vill utskottet påminna om den särskilda utredare som tillsatts av regeringen (dnr 15-17414) med uppdrag att bl.a. kartlägga marknaden för plattformar för gräsrotsfinansiering. En av utgångspunkterna för uppdraget var att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av finansieringsformen som en alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag och möjliggöra för individer att hitta gemensamma finansieringslösningar i allmänhet inom civilsamhället. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen arbetar aktivt för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata riskkapitalet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet därmed samtliga aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen det utskottet anför om kortare och tydligare handläggningstider på myndigheter. Regeringen bör bedriva ett fortsatt arbete för att korta handläggningstider där tydliga tidsgränser utgör en central del och vidta ytterligare åtgärder för att öka takten i arbetet. avslår övriga motionsyrkanden om olika insatser för regelförenkling för företag. Utskottet hänvisar bl.a. till det pågående arbetet på området. Jämför reservation 26 (M, SD), 27 (S, MP, V), 28 (M, C, L, KD), 29 (SD), 30 (M, C, L, KD), 31 (M), 32 (KD), 33 (M, C, L, KD), 34 (M, SD), 35 (M, C, L, KD), 36 (SD), 37 (M), 38 (SD) och 39 (C). I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) framförs att många företag fortfarande upplever att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Motionärerna vill därför att en garanti införs som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, och därmed att plattformen ”en dörr in” bör vidareutvecklas (yrkande 1). Vidare föreslår motionärerna att myndigheter ska sätta en tydlig tidsgräns för handläggningstider (yrkande 6). I kommittémotion 2017/18:3723 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att i en rapport slår fast att regeringens regelförenklingsarbete sker i låg takt och att de förändringar som föreslås ofta är av begränsad omfattning. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen att denna ska meddela vad regeringen avser att göra för att öka takten i regelförenklingsarbetet (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att senaste rapport visar att en majoritet av konsekvensutredningarna som granskats inte håller måttet. Motionärerna föreslår därför att organisatoriska placering och uppdrag bör utredas (yrkande 2). Motionärerna föreslår också att ska intensifiera utbildningar för regelgivare i syfte att förbättra deras kunskaper på området, och att en utredare sätter speciellt fokus på bättre konsekvensanalyser av författningsförslag, och då särskilt dess påverkan på företags kostnader och konkurrensförhållanden (yrkande 3). I motion 2017/18:2155 av (S) lyfter motionären fram vikten av att minska företagens regelbörda genom att beakta behovet av konsekvensutredningar för att granska nya förslags effekter för företagen (yrkande 1). För att minska regelbördan för företag att lämna uppgifter till olika myndigheter föreslår motionären att ett gemensamt register för företagsdata inrättas så att företagen endast behöver rapportera in uppgifterna en gång (yrkande 2). Motionären framför vidare att då vid genomförande av EU-direktiv inför hårdare regler än vad direktivets miniminivå kräver, ska detta tydligt beskrivas och även effekterna redovisas. Det är också viktigt att myndigheter försäkrar sig om att genomförandet av EU-direktiv sker på ett sådant sätt att svenska företag får likvärdiga möjligheter att konkurrera på en europeisk marknad (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:3212 av m.fl. (M) betonas vikten av att det inte finns fler regler än nödvändigt. Motionärerna föreslår flera åtgärder för att förenkla regelverken, bl.a. att konsekvensutredningar ska bli bättre. Vidare bör fler myndigheter få tydliga direktiv att arbeta med regelförenklingsfrågor, och rapporteringskraven för företagare bör minska genom att en regel införs om att företag bara ska lämna information en gång till myndigheterna, dvs. ”en dörr in”. Myndigheter och kommuner bör vara skyldiga att sätta tydliga tidsgränser för handläggningstider (yrkande 1), och mikroföretag bör undantas från vissa krav på administration, t.ex. att skicka in årsredovisningar till (yrkande 2). De svenska företagens konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i står sig gentemot andra länder. Motionärerna anser därför att man bör överväga att införa ett system inför att ett EU-direktiv ska genomföras där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Om det svenska genomförandet går utöver miniminivån bör det motiveras särskilt. Vid en översyn menar motionärerna vidare att det är lämpligt att beakta om dessa utgångspunkter bör föras in i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:3408 av m.fl. (M) påpekas vikten av att de statliga myndigheterna ständigt arbetar för att bli effektivare och användarvänligare eftersom myndigheterna spelar en viktig roll för företagare i deras dagliga arbete. Motionärerna föreslår därför att företags uppgiftslämning underlättas genom ”en dörr in” (yrkande 1). Motionärerna anför vidare vikten av att myndigheter intar ett kundperspektiv och erbjuder god service till företagen. Motionärerna vill därför att möjligheten att alla myndigheter ska sätta mål för de vanligast förekommande handläggningstiderna och löpande redovisa sin måluppfyllnad ska undersökas. Vidare föreslår motionärerna att kommunerna inte ska kunna ta ut tillsynsavgifter utan att tillsyn har utförts (yrkande 2). Avslutningsvis föreslår motionärerna att organisatoriska lösning bör utvärderas, att intensifierar utbildningar för regelgivare och att styrningen av olika myndigheters och kommittéers förenklingsarbete bör förbättras. Motionärerna föreslår även att det inför genomförande av EU-direktiv bör övervägas om ett system ska införas där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Dessutom förordas att regeringen ska lämna en årlig skrivelse till om regelförenklingsarbetet och att fler myndigheter bör få uttryckliga direktiv att arbeta med regelförenkling i regleringsbrev (yrkande 5). I kommittémotion 2017/18:3409 av m.fl. (M) anför motionärerna att den regionala tillväxten hämmas av långa handläggningstider på myndigheter och föreslår därför att krav ställs på att alla myndigheter sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider (yrkande 3). Vidare lyfter motionärerna vikten av att underlätta för uppgiftslämning för företag genom ”en dörr in” (yrkande 4). I kommittémotion 2017/18:3416 av m.fl. (M) anför motionärerna vikten av att prioritera regelförenklingsarbetet då av landets företagare saknar förtroende för regeringens regelförenklingsarbete enligt en undersökning från Skop. Motionärerna föreslår därför att regeringen ska prioritera arbetet med regelförenklingar för företag och att ska ta ett samlat ansvar för att regelförenklingar genomsyrar alla departements arbete. Vidare framför motionärerna att behöver en sammanhållen handlingsplan med tydliga mål för regelförenklingsarbetet och att arbetet regelbundet bör redovisas till (yrkande 1). Motionärerna anför också vikten av att underlätta för uppgiftslämning för företag genom ”en dörr in” (yrkande 2) och att myndigheter ska ha bortre tidsgränser för handläggning av ärenden (yrkande 3). Avslutningsvis föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att se över hur kan stärkas i sitt arbete så att färre undermåliga konsekvensutredningar ligger till grund för beslut (yrkande 4). I motion 2017/18:466 av Finn (M) anförs att den granskning som genomför av bolags årsredovisningar siktar på att redovisningen är korrekt uppställd, inte om det finns en korrekt verklighetsbeskrivning bakom de siffor som anges. Motionären föreslår därför att skyldighet när det gäller att granska och hantera aktiebolags årsredovisningar ska ändras för att motverka grov organiserad brottslighets framfart i . Motionären konstaterar vidare att utskottet behandlat en motion på samma tema under föregående riksmöten /17 och 2015/16 och att motionen då avstyrkts. Motionären menar att det är förvånande då den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt och växande problem i och det krävs en lång rad av olika åtgärder för att motverka denna. I motion 2017/18:1014 av (M) anförs att årliga granskning 2016 visar att av konsekvensutredningarna blev godkända. Motionären föreslår därför en översyn av konsekvensutredningarna för att se till att de håller hög kvalitet. I motion 2017/18:1260 av Finn (M) anförs att regelbördan för företagare bör fortsätta att minska bl.a. genom att tillämpa två olika metoder. Motionären föreslår att solnedgångsreglering bör beaktas när nya regler införs. Det innebär att regleringarna är temporära och därmed löper ut vid en viss given tidpunkt om inte något annat beslutas. För att minska mängden befintliga regler bör en s.k. regleringsgiljotin införas, vilket innebär att regler som påverkar företag ska granskas utifrån om de är nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. De regler som uppfyller alla kriterier behålls, medan de regler som inte är nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som är nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. Motionären konstaterar att utskottet behandlade en motion på samma tema under /16 då utskottet avstyrkte motionen med motiveringen att har i uppdrag att arbeta för enklare regler och att de fått ett utökat uppdrag att följa och mäta utvecklingen av andra kostnader som följer av regler än de administrativa kostnaderna. Motionären menar att det är vällovligt men att det inte räcker för att påskynda utvecklingen av enklare regler för företagare och anser därför att solnedgångsparagrafer och regleringsgiljotiner bör införas omgående. I motion 2017/18:1326 av (M) anförs att det är viktigt att skapa fler möjligheter för företag att starta och växa genom att förbättra förutsättningarna för företagande genom att se över möjligheterna att förbättra regelverken för småföretag (yrkande 1). I motion 2017/18:1611 av (M) anför motionären att regelkrångel är en reell tillväxthämmande faktor för företag i . Motionären föreslår att det utreds hur s.k. solnedgångsparagrafer kan användas oftare. I motion 2017/18:1615 av (M) anför motionären att en stor del av konsekvensutredningarna som görs inte lever upp till lagstiftningens krav. För att komma till rätta med problemet anser motionären att mandat ska stärkas. Motionären förordar därför bl.a. att möjligheten att ge befogenhet att återremittera konsekvensbeskrivningar utreds, och att ges mandat och resurser att på eget initiativ följa upp konsekvensbeskrivningar efter det att lagstiftningen har beslutats. I motion 2017/18:1994 av (M) anförs att skötsamma företagare som följer svenska lagar och regler bör premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter. I motion 2017/18:1995 av (M) anförs att möjligheten till dispenser från exempelvis avgifter och tillstånd bör ses över för att göra det enklare och mindre byråkratiskt att starta eget företag. Dispenserna bör gälla de två till tre första åren. I motion 2017/18:2167 av (M) konstateras att det i utskottets betänkanden (bet. 2015/16:NU15 och bet. 2016/17:NU12) framgår att nationell överreglering, s.k. gold-plating, är ett stående inslag i de utbildningar som håller för regelgivare. Motionären anser att det bör följas upp om utbildningen gör någon reell skillnad i de beslut som fattas. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera om utbildning om gold-plating har haft effekt på verksamheten (yrkande 1). Motionären anser vidare att det är märkligt att olika länders myndigheter kan tolka och genomföra EU:s direktiv på så olika sätt.