bet · H601SfU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet tillstyrker ett gemensamt förslag från och om anslag inom utgiftsområde 11, som uppgår till ca . Därmed tillstyrker utskottet delvis regeringens förslag till anslag och tillstyrker delvis anslagsmotion. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder-dom. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Anslag inom utgiftsområde 11 1.Anslag inom utgiftsområde 11 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 11 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 11 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 11 anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 11 punkt 2 och motion 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 10 samt 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2356 av m.fl. (SD), 2018/19:2614 av m.fl. (C), 2018/19:2822 av (KD) yrkande 4, 2018/19:2963 av m.fl. (L) och 2018/19:2996 av m.fl. (KD) yrkande 9. b) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 11 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S)*, (S)*, (M), (S)*, (C)*, Nooshi Dadgostar (V)*, (M), (SD)*, Kadir Kasirga (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (MP)*, (M), (SD)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 11 s. 9 f.). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat kompletterande information. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har i betänkande 2018/19:FiU1 Statens budget 2019 Rambeslutet tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (prop. 2018/19:1). har därefter, med bifall till ett gemensamt förslag från och , bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 till 34 (res. 5 i bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår socialförsäkringsutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag och ett bemyndigande inom utgiftsområde 11. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om följande mål för utgiftsområde 11. Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att färre än hälften av de kvinnliga pensionärerna nu har garantipension och att andelen med garantipension har minskat bland 65-åriga kvinnor. Även om andelen minskar får fortfarande en stor del av kvinnorna garantipension, oavsett om de är ensamstående eller sammanboende. Andelen män som beviljas garantipension är relativt liten men har ökat . Av resultatredovisningen framgår vidare att bostadstillägg betalas till en mindre andel pensionärer, men att förmånen har en avgörande betydelse för dem med små marginaler. Den höjning av bostadskostnadstaket för bostadstillägget som genomfördes har resulterat i att andelen med en bostadskostnad över taket har minskat. Vidare framgår att antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd ökar. Det är dock relativt få personer som är beroende av stödet. I resultatredovisningen konstateras att grundskyddet har stor betydelse när det gäller att jämna ut skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner. Grundskyddet minskar också risken för låg ekonomisk standard. Vad gäller ersättning vid dödsfall framgår att änkepensionen är den dominerande efterlevandepensionen och att omställningspensionen höjer den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor och män. Slutligen redovisas resultat. Regeringen konstaterar att myndigheten visar bra resultat inom de flesta områden. Resultatet inom bostadstilläggshandläggningen är dock inte tillfredställande. Det framgår även att informationsuppdrag har gett effekt. Både andelen som vet hur de kan ta reda på sin framtida pension och andelen som gjort en prognos har ökat. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen är dock låg. Utskottet konstaterar att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Utskottet har inget ytterligare att anföra. Anslag inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt ett gemensamt förslag från och . anslagsmotion bifalls därmed delvis och regeringens förslag till anslagsfördelning bifalls i de delar det inte avviker från och gemensamma förslag. Övriga motionsförslag avslås. lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). Budgetpropositionen har beslutats av en övergångsregering. Regeringens förslag utgår års budget med vissa justeringar. Pris- och löneomräkning har skett och ändrad makroekonomisk utveckling har beaktats. Vidare har anslag justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. Anslag har också justerats med anledning av att beslutat om att flytta ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. Utöver förslag om anslag lämnas även nödvändiga förslag om beställningsbemyndiganden och andra finansiella befogenheter samt övriga förslag på finansmaktens område som kräver ställningstagande inför det kommande budgetåret. Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension Regeringen föreslår att anslag 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 13 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Behovet av garantipension minskar bl.a. till följd av att inkomstpensionerna ökar. Inkomstpensionerna beräknas fortsätta att öka , vilket gör att garantipensionen förväntas fortsätta att minska. Utgifterna kan komma att påverkas av konsekvenserna av en dom från som meddelades (mål nr C-189/16). Av domen framgår att den svenska garantipensionen EU-rättsligt är att anse som en minimiförmån. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2018:106 Översyn av garantipensionens konstruktion ur ett internationellt perspektiv) för att belysa konsekvenserna av domen och utreda det eventuella behovet av förändringar. Utgifterna kan enligt regeringen även komma att påverkas av de förbättringar av grundskyddet som Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, har kommit överens om. Anslag 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Regeringen föreslår att anslag 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 10 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Änkepensionen är dominerande i både antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslagsområdet. Tendensen för åren framöver är att antalet kvinnor med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna inom anslaget beräknas minska med mellan . Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Regeringen föreslår att anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 9 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna är därför beroende av ålderspensionärernas inkomster och förmögenheter. I takt med ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg i genomsnitt. Till följd av den automatiska balanseringens påverkan på den inkomstgrundade pensionen ökade dock antalet mottagare av bostadstillägg. Det totala antalet pensionärer har ökat , vilket också har medfört att antalet pensionärer med bostadstillägg har ökat, även om den totala andelen har minskat. Medelbeloppen har ökat för både kvinnor och män främst på grund av ökade bostadskostnader och regelförändringar. Mörkertalet för bostadstillägget är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får bostadstillägg skulle ha rätt till det om de ansökte om förmånen. Förändrad kunskap och förändrat beteende kan därför få relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg och därmed också på utgifterna. Ytterligare faktorer som påverkar utgiftsutvecklingen är förändringen av bostadskostnaderna och regelförändringar. Regeringen föreslår att anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet är inkomstprövat. har antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd ökat, och antalet förväntas fortsätta öka. Enligt äldre regler kunde en person få del av hela grundskyddet bosättning i . Personer födda omfattas av dessa äldre bestämmelser och har därför som regel en tillräckligt hög garantipension och får inte äldreförsörjningsstöd. De årskullar som inte omfattas av dessa bestämmelser ökar och därmed även antalet pensionärer som kan få äldreförsörjningsstöd. Utöver detta förväntar regeringen att kostnaderna inom ramen för anslaget kommer att öka till följd av de senaste årens ökade asylinvandring. I likhet med bostadstillägget finns sannolikt ett förhållandevis stort mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, vilket innebär att antalet personer och kostnaderna för det skulle kunna vara högre. Regeringen föreslår att anslag 2:1 bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. verksamhet finansieras av anslag på statens budget, de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och premiepensionssystemet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2019 för att hantera ökade handläggningskostnader till följd av dom i mål nr C-189/16 (se ovan). Mot bakgrund av att har beslutat att de ändamål och verksamheter som avser lokal statlig service vid servicekontor ska flyttas från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget med 2019. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2018/19:2356 att anvisar 6 mer till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med till följd av en höjning av maxnivån i garantipensionen. Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer minskas med . Minskningen av anslag 1:3 följer av motionärernas förslag om att stärka garantipensionen. Anslaget höjs till följd av ett förslag om att höja taket för bostadskostnader i bostadstillägget. I kommittémotion 2018/19:1649 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka garantipensionen. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadstillägget för pensionärer. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2018/19:2614 att anvisar mindre till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med . En person som bott i får full garantipension. Pensionen minskar med 1/40 som pensionären inte bott i . För flyktingar och andra skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet kan räknas in i försäkringstiden. Genom att ta bort undantaget för flyktingar och andra skyddsbehövande kan anslaget minskas. Vidare ökas anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd med . Flyktingar och andra skyddsbehövande kan, till följd av förslaget att ta bort undantagsregeln inom garantipensionen, i stället behöva äldreförsörjningsstöd. m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2018/19:2996 yrkandena 3, 9 och 10 att anvisar 2 mer till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med . En person som bott i får full garantipension. Pensionen minskar med 1/40 som pensionären inte bott i . För flyktingar och andra skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet kan räknas in i försäkringstiden. Genom att ta bort undantaget för flyktingar och andra skyddsbehövande kan anslaget minskas. Bostadstillägg till pensionärer, anslag 1:3, ökas med med anledning av motionärernas förslag om att höja taket och ersättningen inom bostadstillägget. Motionärerna föreslår att hyrestaket i bostadstillägget höjs till för ensamstående och för sammanboende med utgångspunkt i den nu gällande modellen. Förslaget innebär således att bostadstillägget för ensamstående ska beräknas på av bostadskostnaden och av bostadskostnaden . Motionärerna föreslår även att det belopp som därefter ska läggas till bostadskostnaden höjs med för ensamstående och för sammanboende. Anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd föreslås minska med till följd av förslaget om att höja bostadstillägget. I motion 2018/19:2822 av (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadstillägget för pensionärer för att fler äldre ska ha råd att flytta till ett anpassat boende med gemenskapsmöjligheter. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2018/19:2963 att anvisar mindre till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med till följd av att den särskilda regeln för flyktingar m.fl. inom garantipensionen enligt motionärerna ska tas bort. Anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ökas med . Motionärerna föreslår att taket för boendekostnader i bostadstillägget ska höjas till 2019 och att taket därefter ska höjas med . Till anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd anvisas mer till följd av förslaget om att ta bort undantagsregeln för flyktingar m.fl. inom garantipensionen. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 2:1 med till följd av att pris- och löneomräkningen justeras ned . Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen . har i enlighet med ett gemensamt förslag från och bestämt ramen för utgiftsområde 11 till ca . Utskottet har att bestämma nivån på de olika anslagen inom utgiftsområdet. Under beredningen av ärendet i utskottet har och lämnat ett gemensamt förslag om att ska anvisa mer till utgiftsområdet än vad som föreslås i budgetpropositionen . Ökningen avser anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer. Förslaget innebär att bostadskostnadstaket i bostadstillägget ska höjas till . Ersättningsgraden för bostadskostnaden ska vara , , och . Vid beräkningen av bostadstillägget ska tjänstepension, privat pension, etableringsersättning och studiemedel tas upp i reduceringsinkomsten. Alla arbetsrelaterade inkomster ska tas upp i reduceringsinkomsten. Avräkning av bostadstillägg mot en reduceringsinkomst som överstiger ett prisbasbelopp ska höjas till . och föreslår att regeringen ska återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Lagändringarna ska träda i kraft . Bostadstillägget för pensionärer är en del av grundskyddet, och eftersom det inkomstprövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet anser utskottet att en förstärkning av bostadstillägget är en mycket träffsäker reform för att förbättra för de pensionärer som har de minsta ekonomiska marginalerna när bostadskostnaden är betald. En sådan reform gör också att fler äldre kan ha råd att flytta till ett trygghetsboende med gemenskapsmöjligheter. Till följd av att hushållens inkomster har ökat, räntorna varit låga och bostadsbristen stor har bostadspriserna gått upp kraftigt. Detta har även gällt hyrorna, även om de har stigit i en lägre takt. Mot denna bakgrund ställer sig utskottet bakom och gemensamma förslag när det gäller bostadstillägg till pensionärer. I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslagsfördelning. Med det anförda tillstyrker utskottet delvis proposition 2018/19:1 punkt 2 och motion 2018/19:2996 (KD) yrkandena 3 och 10. Motionerna 2018/19:1649 (SD) yrkandena 2 och 3, 2018/19:2356 (SD), 2018/19:2614 (C), 2018/19:2822 (KD) yrkande 4, 2018/19:2996 (KD) yrkande 9 och 2018/19:2963 (L) avstyrks. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag om bemyndigande för . Utskottet tillstyrker därför proposition 2018/19:1 punkt 1. Anslag inom utgiftsområde 11 (S, V, MP) (S), (S), (S), Nooshi Dadgostar (V), Kadir Kasirga (S), (S) och (MP) anför: Den budgetproposition som lämnades till var beslutad av en övergångsregering. Särskilda principer tillämpades därför vid utformningen av propositionen, där utgångspunkten var den av beslutade budgeten . Efter att i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom andra utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna än de som övergångsregeringen föreslagit, och som vi anser måste betraktas som en helhet, avstår vi från ställningstagande när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 11. Efter valet röstade fler än hälften av den nyvalda ledamöter nej på frågan om statsministern hade tillräckligt stöd i . Detta trots att de rödgröna partierna utgör det största blocket med 144 mandat mot de borgerliga partiernas 143 mandat. Med anledning av detta entledigades samtliga statsråd och styrs av en övergångsregering. Eftersom någon ny regering ännu inte har tillträtt uppehåller de entledigade statsråden sina befattningar som en övergångsregering, i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Detta är första gången som en övergångsregering lämnar en budgetproposition till . I regeringsformen, riksdagsordningen och budgetlagen finns bestämmelser om budgetpropositionen och dess innehåll. Någon särskild reglering om hur en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering ska utformas finns inte. I en promemoria från Statsrådsberedningen har vissa riktlinjer utfärdats för det praktiska arbetet i . har vid granskningar av en övergångsregerings befogenheter hänvisat till dessa riktlinjer. Enligt riktlinjerna bör en övergångsregering endast avgöra löpande eller brådskande ärenden. Vidare anges att en övergångsregering inte bör lägga fram propositioner som är politiskt kontroversiella eller som har en tydlig partipolitisk inriktning. När det särskilt gäller en budgetproposition som lämnas av en övergångsregering anges att den inte bör innehålla förslag som har en tydlig partipolitisk inriktning. Av regeringsformen följer vidare att den senaste beslutade budgeten ska fortsätta att gälla för det fall inte beslutat om en ny budget.