bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till (A 2016:03) som har i uppdrag att analysera hur det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas. Utredningen ska bl.a. analysera om kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken bör förtydligas och även lämna förslag om hur enskilda kommuner i de fall det är effektivt i högre grad ska kunna medverka i genomförandet av arbetsmarknadspolitiken (dir. 2016:56 och 2017:71). Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet kan konstatera att ett helt nytt regelverk har kommit på plats och att det pågår ett omfattande förändrings- och utredningsarbete kring Arbetsförmedlingen där etableringsuppdraget naturligtvis ingår. Med det anförda ser inte utskottet, i varje fall inte , skäl att överväga en annan ordning när det gäller ansvaret för etableringsuppdraget. Utskottet avstyrker därmed respektive olika förslag om att i viss mån eller helt flytta detta ansvar till kommunerna. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 10 (S, MP, V) och särskilt yttrande 4 (SD), 5 (L) och 6 (KD). , , och anser i motion 2017/18:3177 av m.fl. att aktivitetskraven bör stärkas (yrkande 8). Partierna föreslår att etableringsersättningen ska sänkas i större omfattning än vad som är fallet när man utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser, såsom svenskundervisning eller samhällsorientering. Liberalerna har i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. förslag om att öka kraven på deltagande i etableringsinsatser bl.a. genom att skärpa rutinerna för frånvarorapportering (yrkande 8). Enligt partiet måste förväntningarna och kraven på att delta i etableringsinsatser öka, och etableringsersättningen måste sänkas när det är befogat. I motion 2017/18:3650 av m.fl. har förslag om att villkora etableringsersättningen med deltagande i etableringsprogrammet (yrkande 11). Det är enligt partiet angeläget att deltagandet i insatser följs upp och att frånvaro utan giltiga skäl får konsekvenser i form av sänkt etableringsersättning. Genom det nya regelverket för nyanländas etablering har reglerna för etableringsinsatser och individersättningar gjorts mer lika dem som gäller för övriga arbetssökande. Det nya regelverket innebär att kraven på individen är tydligare. Den som är inskriven i etableringsprogrammet omfattas av ett åtgärdssystem som innebär att han eller hon kan varnas eller stängas av från sin ersättning. Utskottet anser dock att aktivitetskraven bör öka ytterligare och ser behov av fler åtgärder. Kopplingen mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning bör tydliggöras ytterligare. Etableringsersättningen bör därmed sänkas i större omfattning än vad som är fallet när man utan giltigt skäl är frånvarande från etableringsinsatser, såsom svenskundervisning eller samhällsorientering. I enlighet med det anförda anser utskottet att regeringen bör stärka aktivitetskraven genom att i större omfattning sänka etableringsersättningen för den som utan giltigt skäl inte deltar i etableringsinsatser. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motion 2017/18:3177 yrkande 8 bifallas och motionerna 2017/18:2815 yrkande 8 och 2017/18:3650 yrkande 11 delvis bifallas. Utbildning, arbete och företagande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. verktyg för att nyanlända ska etablera sig i arbets- och samhällslivet. Jämför reservation 11 (M), 12 (C), 13 (L) och 14 (KD) samt särskilt yttrande 7 (M, C, L, KD) och 8 (SD). För att uppnå bättre kvalitet och kontinuitet inom etableringsuppdraget föreslår i partimotion 2017/18:3591 av m.fl. att full etableringsersättning villkoras mot att man blir kvar i den kommun där man påbörjat etableringen (yrkande 13). I motion 2017/18:3405 av m.fl. framhåller att företagande bland många utrikes födda är ett sätt att komma in på arbetsmarknaden. föreslår att det skapas ett integrationsspår för kvinnors företagande (yrkande 19). Vad det handlar om är att myndigheter kan bistå med kunskap om entreprenörskap och företagande, deltagande i nätverk m.m. Partiet menar vidare att det behöver utvecklas en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända i deras entreprenörskap (yrkande 20). Därtill lyfter egenanställning som ett verktyg för nyanlända att komma in i arbete och entreprenörskap (yrkande 21). I motion 2017/18:3788 av m.fl. föreslår att Arbetsförmedlingen ska ges i uppdrag att informera om möjligheten att driva företag inom ramen för etableringsuppdraget (yrkande 19). Många utrikes födda skulle kunna och vilja driva företag men vet inte hur. Liberalerna anför i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. att integrationspolitiken måste ha fokus på jobb, skola och bostäder och föras på ett sådant sätt att den stärker individen och motverkar parallellsamhällen (yrkande 1). I samma partimotion anför Liberalerna att praktik är en väg in på arbetsmarknaden och att det finns all anledning att möjliggöra praktik som löper i stället för dagens (yrkande 4). Partiet understryker att samhällets förväntningar ska vara tydliga och att varje människas potential måste tas till vara. Jobb och egen försörjning ger individen frihet, och det måste finnas en förväntan från samhället om egen försörjning (yrkande 5). Arbetsförmedlingen måste få ställa tydligare krav på individen när det gäller både närvaro och resultat, och Liberalerna anser att det är rimligt att arbete eller praktik ses som en språkåtgärd om progression i det svenska språket inte visas efter sex–åtta månaders studier i svenska (yrkande 10). anför i motion 2017/18:3650 av m.fl. att de människor som kommer till som skyddsbehövande, arbetskraftsinvandrare eller av andra anledningar så snabbt som möjligt ska ges verktyg att delta i samhällsgemenskapen och att deltagandet på arbetsmarknaden för utrikes födda måste öka (yrkande 2). Ett näraliggande förslag om nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden framförs av i partimotion 2017/18:3836 av m.fl. yrkande 19. Förslag på åtgärder för att på olika sätt påverka nyanlända invandrares etablering finns också i ett antal enskilda motioner. För att snabbt förbättra integrationen i hela landet föreslår m.fl. (S) i motion 2017/18:933 att blir försökslän för ett nytt arbetssätt när det gäller introduktion av nyanlända på arbetsmarknaden. (M) anser i motion 2017/18:1970 att det är önskvärt att regeringen ser över hur integrationen på arbetsmarknaden kan förbättras genom att man tar vara på de erfarenheter som finns hos de mest framgångsrika kommunerna. För att även fortsättningsvis ska kunna vara ett öppet land anser (M) i motion 2017/18:3045 att kostnaderna för flyktingmottagandet måste sänkas. Hon föreslår att det tillsätts en utredning som ser över hur ett nytt samhällskontrakt kan införas som innebär att vissa välfärdstjänster för nyanlända villkoras mot egen försörjning (yrkande 1). (M) uppmärksammar i motion 2017/18:3226 att invandrade akademiker uppger bristen på kontakter som det främsta hindret för dem att få en anställning som motsvarar deras utbildning. Ett sätt att underlätta etableringen skulle kunna vara att Arbetsförmedlingen startar nätverk med akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden. I motion 2017/18:3322 anser (M) att det ska bli obligatoriskt för nyanlända att utbilda sig i den omfattning som krävs för att kunna ta ett jobb på svensk arbetsmarknad alternativt validera och komplettera redan genomförda utbildningar från hemlandet i samma syfte (yrkande 1). (MP) anser i motion 2017/18:1671 att man bör släppa in andra aktörer med specialiserad kunskap inom matchning och arbetsmarknads-etablering (yrkande 11). Hon nämner folkhögskolor som ett exempel på aktörer som mycket väl kan bidra om de involveras i etableringstiden i större utsträckning. (-) anför i motion 2017/18:563 att det allmänna bör svara för nyanländas försörjning och att personen under det året ska lära sig svenska och göra sig beredd för arbetsmarknaden, och efter detta ska personen studera, jobba eller utföra samhällstjänst. kommer att präglas av att många nyanlända ska etablera sig i arbets- och samhällslivet. Denna situation innebär både en utmaning och en möjlighet, och en av de viktigaste frågorna är hur nyanländas resurser ska tas till vara. Svensk arbetsmarknad går bra, och efterfrågan på arbetskraft är stark. Att stärka nyanländas etablering är viktigt för att kunna möta denna efterfrågan. Den utbredda bristen på arbetskraft understryker vikten av att rusta arbetslösa för att möta kraven på arbetsmarknaden. En framgångsrik integration är enligt utskottet avgörande för att kunna råda bot på den brist på arbetskraft inom många sektorer som en åldrande befolkning leder till. Många utrikes födda har erfarenheter och kompetenser som efterfrågas på svensk arbetsmarknad men som kan behöva valideras och kompletteras. Som utskottet framhållit tidigare är arbete och egen försörjning också en avgörande faktor för en lyckad etablering i . Utskottet kan konstatera att regeringen sedan den tillträdde har bedrivit ett aktivt och målmedvetet arbete på bred front för att fler nyanlända kvinnor och män ska komma i arbete eller studier snabbare. Det är glädjande att regeringens förda politik har gett resultat. Enligt Arbetsförmedlingens återrapporter till regeringen har tiden för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden minskat och trenden tycks vara en kortare etableringstid . Statistiken visar också att sysselsättningen för utrikes födda ökat (, Arbetskraftsundersökningarna). Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma (A 2016:03) som har i uppdrag att analysera hur statens åtagande och Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas för att så effektivt som möjligt bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. I uppdraget ligger bl.a. att ta ställning till hur väl samspelet och ansvarsfördelningen fungerar mellan aktörer som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt, med särskilt fokus på de statliga myndigheternas och kommunernas roll, samt hur förutsättningarna för samverkan och ansvarsfördelning kan förbättras (dir. 2016:56 och 2017:71). Utskottet instämmer i det som anförs i direktiven om att för att ta till vara de nyanländas potential måste de många samhällsaktörer som bidrar till att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet samspela bättre. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet följer utredningens arbete noga och noterar att ett första delbetänkande överlämnades till regeringen (SOU 2017:82). Ett mycket viktigt steg som tagits mot en mer effektiv etablering är det nya regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet som trädde i kraft . Som utskottet har framhållit är det nya regelverket väl avvägt med bl.a. ökade möjligheter att ställa samma krav på nyanlända som på övriga arbetssökande (se bet. 2016/17:AU15). Liksom andra arbetssökande ska även nyanlända ha både rätt till stöd från Arbetsförmedlingen och en skyldighet att delta i relevanta insatser. Som utskottet uttalat ovan är det också välkommet att rätten till ersättning villkoras av ett aktivt deltagande i insatserna. Genom att anpassa regelverket för etableringsuppdraget till det regelverk som gäller för övriga arbetssökande har det skapats förutsättningar för att behandla arbetssökande mer lika oavsett om de är nyanlända eller inte, vilket är välkommet ur ett likabehandlingsperspektiv. I den svenska modellen ska enligt utskottet rättigheter och skyldigheter stå i balans, lika för alla. För att långsiktigt komma till rätta med den tudelade arbetsmarknaden är det avgörande att fler skaffar sig den utbildning som krävs för att de ska kunna ta de lediga jobben. Utskottet noterar den utbildningsplikt för nyanlända som regeringen införde . Den som kan jobba ska jobba, men den som behöver utbildning för att komma i arbete ska ta del av utbildning. Genom utbildningsplikten tydliggörs individens ansvar för att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att matchas till arbete, eller för att kunna tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen tillförde medel till kommunerna för att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland nyanlända med anledning av införandet av utbildningsplikten (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 13, bet. 2017/18:AU1). Medlen ska bidra till att kommunerna ska kunna anpassa utbildningen så att den möter behoven bland nyanlända med kort utbildning. Tillskottet sker genom att regeringen höjer schablonersättningen till kommunerna för att ta emot nyanlända. Utskottet välkomnar även regeringens övriga förslag i budgetpropositionen för att förstärka etableringen, såsom förstärkt arbetsträning inom etableringsuppdraget och främjandemedel till snabbspår och till Delegationen för unga och nyanlända till arbete (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 14, bet. 2017/18:AU2). och lyfter var för sig fram företagande och entreprenörskap som betydelsefulla element i nyanländas etablering. Utskottet delar denna bild och noterar särskilt Arbetsförmedlingens arbete på området. Arbetsförmedlingen erbjuder individuellt anpassad vägledning samt stöd och service vid frågor om att starta och driva företag, och kan bevilja stöd till start av näringsverksamhet. För nyanlända arbetssökande finns också möjlighet att delta i projekten nyanländas företagande och Främja nyanlända och utrikesfödda kvinnors företagande tillsammans med olika fristående rådgivningsorganisationer som enbart arbetar med dessa målgrupper. Projekten pågår respektive 2021. Utskottet noterar också det arbete som bedriver för att underlätta för asylsökande och nyanlända att starta företag i . I uppdraget till ingår också att underlätta för företag att hitta den kompetens de behöver. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete i linje med motionsförslagen och ser inget behov av ytterligare åtgärder. Frågan om samhällets förväntningar och att föra en integrationspolitik som stärker individen lyfts särskilt av Liberalerna. Utskottet kan inte annat än instämma i dessa intentioner och konstaterar med tillfredsställelse att genom omläggningen av regelverket för etableringsuppdraget skapas förutsättningar för Arbetsförmedlingen att fokusera mer på att ge rätt insatser utifrån individens behov. Med den utbildningsplikt som införts förväntas sig utskottet också att varje människas potential kommer att kunna tas till vara på ett betydligt bättre sätt . När det gäller Liberalernas yrkanden om bl.a. längre praktikperioder och tydligare krav på individen i fråga om resultat i etableringsuppdraget, utgår utskottet från att regeringen noga följer effekterna av omläggningen av etableringsuppdraget och att den är öppen för att vid behov överväga och vidta ytterligare åtgärder på området. lyfter bl.a. frågan om bättre mottagande och att snabbt ge de som kommer nya till verktyg att delta i samhällsgemenskapen. Att förenkla myndighetskontakterna för nyanlända är enligt utskottet en viktig och central åtgärd. Utskottet noterar i detta sammanhang det myndighetsgemensamma projekt som inleddes med syftet att utveckla en mötesplats för individanpassad service och information från myndigheterna till nyanlända utifrån deras servicebehov för att de snabbare skulle nå etablering i form av arbete, studier eller annan aktivitet. Vid utvärderingen av projektet framkom att kontakter med myndigheter som normalt tagit kunde minskas och att de nyanlända upplevde ökad trygghet och kontroll över sin situation. Arbetsförmedlingen, , , och fick i uppdrag av regeringen att fortsätta arbetet med s.k. mötesplatser fram t.o.m. . Uppdraget har sedermera förlängts (A2017/01413/I). Utskottet ser fram emot att ta del av myndigheternas redovisning av resultatet av detta angelägna arbete. När det gäller verktyg för att snabbt komma in i arbets- och samhällslivet vill utskottet också peka på att subventionerade anställningar kan vara en nyckel in i samhället för den som är nyanländ och en bas för att bygga sitt liv i ett nytt land. Regeringens reform av regelverket för de subventionerade anställningarna är därför välkommen. Genom reformen görs dagens fem olika former av särskilt anställningsstöd om till ett nytt och enhetligt särskilt stöd, introduktionsjobb, vilket införs . Det nya stödet innebär ett enhetligt och höjt tak, en subventionsnivå och ett enkelt och enhetligt handledarstöd. Med ett mer effektivt system för de subventionerade anställningarna förväntar sig utskottet att arbetsgivarnas vilja att anställa med stöd ökar, och därmed även att möjligheterna för nyanlända att bidra till samhällsbygget förbättras. Utskottet kommer med intresse att följa utvecklingen på området. I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma och välkomna att det nu finns en principöverenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om ett förslag med s.k. etableringsjobb med syftet att underlätta för nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa att ta sig in på arbetsmarknaden. En dialog med parterna har inletts av regeringen. Utskottet välkomnar parternas arbete på området och kommer att följa den fortsatta utvecklingen av parternas förslag med stort intresse. Utskottet kan sammantaget konstatera att regeringen vidtagit betydande åtgärder för att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, och utskottet finner inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Jämför reservation 15 (M) och 16 (L). beskriver i partimotion 2017/18:3591 av m.fl. att det inom asylprocessen och inte sällan är så att mannen särbehandlas och på olika sätt kommer i fokus för myndigheternas åtgärder. Partiet anser att det är regeringens ansvar att säkerställa att kvinnor och män behandlas lika av myndigheterna (yrkande 18). I motion 2017/18:3182 av m.fl. framhåller som en central del i integrationen betydelsen av att skapa förutsättningar för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor (yrkande 7). Partiet uppmärksammar bl.a. bristande jämställdhet när det gäller de stöd och insatser för etablering som erbjuds. Fler nyanlända kvinnor måste få jobb och egen försörjning, anser Liberalerna i partimotion 2017/18:2815 av m.fl., och betonar därför att kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba (yrkande 11). Svenska myndigheter ska inte bidra till att traditionella könsroller upprätthålls. Liberalerna framhåller vidare att Arbetsförmedlingen måste ha ett tydligt uppdrag att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden och att incitamenten för fler utrikes födda kvinnor att komma in på arbetsmarknaden måste öka (yrkande 12). Liberalerna förespråkar också att kommunerna anordnar kurser i svenska för föräldralediga (yrkande 13). Detta bör enligt partiet kunna erbjudas t.ex. inom ramen för öppna förskolan. Att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden är något som Liberalerna även har ett yrkande om i partimotion 2017/18:3628 av m.fl. (yrkande 11). I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. beskriver Liberalerna det som att en viktig orsak till skillnaderna i sysselsättning mellan utlandsfödda kvinnor och utlandsfödda män är att nyanlända kvinnor i mindre omfattning än män deltar i olika arbetsförberedande insatser (yrkande 14). I samma motion tar Liberalerna upp vikten av att anlägga ett jämställdhetsperspektiv i etableringsinsatserna (yrkande 15). I motion 2017/18:3322 pekar (M) på att det alltför ofta förekommer att kvinnor inte förväntas arbeta och att flickor inte får förutsättningar att fullborda sin utbildning. Enligt motionären krävs det ett målmedvetet och uppsökande arbete för att komma till rätta med detta (yrkande 2). Mot bakgrund av den stora skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda föreslår Per Åsling och (båda C) i motion 2017/18:3487 reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden, bl.a. en utvidgning av de arbetsförberedande etableringsinsatserna så att de omfattar fler anhöriginvandrare. Det är väl känt att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är lågt, och en särskilt framträdande utmaning på arbetsmarknaden består därför i att få fler utrikes födda kvinnor i arbete. De senaste årens ökning av arbetskraften och sysselsättningen har framför allt skett bland utrikes födda, då den inrikes födda befolkningen i arbetsför ålder minskar. Sysselsättningen bland utrikes födda, framför allt bland kvinnorna, behöver dock öka betydligt framöver. Enligt utskottet är det en stor integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda kvinnor och män. Utskottet vidhåller sin uppfattning att alla som kan arbeta måste få möjlighet att göra det och att den kompetens som utrikes födda har måste tas till vara om ska klara framtidens utmaningar, inte minst med tanke på den demografiska utvecklingen. Allt annat är resursslöseri, både för individen och för samhället. Frågan om utrikes födda kvinnors situation på arbetsmarknaden uppmärksammas brett i ett stort antal motioner. och Liberalerna har var för sig motioner om olika aspekter av jämställdhet när det gäller myndighetsutövning m.m. kopplat till nyanländas etablering. Utskottet anser att kvinnor och män givetvis ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig i arbets- och samhällslivet, och måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och få en egen lön att leva på. Även om det är en självklarhet att kvinnor och män ska behandlas lika av myndigheterna ser det inte alltid ut så i verkligheten. Detta har visat sig bl.a. i Arbetsförmedlingens verksamhet. På uppdrag av regeringen redovisade Arbetsförmedlingen 2017 en handlingsplan för hur myndigheten avser att öka andelen utrikes födda kvinnor som arbetar eller studerar. I handlingsplanen ingår bl.a. förändring av normer och kunskapsuppbyggnad inom myndigheten samt att utforma servicen så att utrikes födda kvinnor ska få ta del av utbildningar, program och insatser i samma utsträckning som andra inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det kan noteras att Arbetsförmedlingens generaldirektör inför utskottet varit tydlig med att man är medveten om problemet och att det pågår arbete inom myndigheten för att bättre nå gruppen utrikes födda kvinnor. Utskottet välkomnar detta och förutsätter att handlingsplanen följs. Utskottet följer Arbetsförmedlingens arbete noga och utgår från att myndigheten följer upp sitt arbete för att säkerställa att det ger resultat. I sammanhanget vill utskottet också lyfta fram och välkomna att arbetet med regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) fortgår. JiM syftar till att stärka myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering så att deras verksamhet ännu bättre bidrar till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Arbetet med programmet har sedan starten utökats från 41 myndigheter till att omfatta 58 myndigheter och . Erfarenheter från JiM-uppdrag visar att myndigheterna genom arbetet fått syn på oskäliga skillnader mellan könen. Exempel på detta är att det framkommit att resurser fördelas ojämställt mellan kvinnor och män och att det finns verksamheter som bedrivs utifrån stereotypa föreställningar utifrån kön på ett sätt som missgynnar främst kvinnor inom ramen bl.a. för myndighetsutövning. Utskottet noterar vidare de olika riktade satsningar som regeringen presenterade i budgetpropositionen som bl.a. handlar om resurser till och motiverande insatser särskilt riktade till utrikes födda kvinnor.