bet · H501KU21 · 2018-05-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. upprepar förra årets konstaterande att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats. gör bl.a. mot bakgrund av yttranden från andra utskott vissa överväganden om hanteringen av tillkännagivanden. Utskottet välkomnar regeringens vilja att redovisa vidtagna åtgärder i fråga om tillkännagivanden , men vill framhålla att det inte var utskottets avsikt att tillkännagivanden skulle redovisas i propositioner och skrivelser som behandlar en sakfråga som inte är direkt knuten till tillkännagivandet. I de fall där har beslutat om ett nytt tillkännagivande, där det redan finns ett likalydande tillkännagivande, har regeringen i vissa fall redovisat det ursprungliga tillkännagivandet som slutbehandlat och i vissa fall som ej slutbehandlat. vill framhålla att det är rimligt att de ursprungliga tillkännagivandena fortsatt redovisas som ej slutbehandlade. Utskottet påminner om vikten av att både regering och riksdag är tydliga i sin behandling av tillkännagivanden. Utskottet vill framhålla att vad som begärs i ett tillkännagivande uttryckligen bör framgå av det aktuella utskottets ställningstagande. Även om utskottet föreslår att en motion helt ska bifallas bör det som utskottet vill ska framföras till regeringen framgå av utskottets ställningstagande. Därmed blir det tydligt både för riksdag och regering vad utskottet anser att regeringen bör göra. Det hindrar inte att regeringen använder sig av hela motionstexten för att få en mer fullödig förståelse av de överväganden som föranlett tillkännagivandet. Regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Riksdagsstyrelsens redogörelse /18:RS6 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:75 Bilaga 2 yttrande 2017/18:SkU10y Bilaga 3 yttrande 2017/18:JuU6y Bilaga 4 yttrande 2017/18:CU4y Bilaga 5 yttrande 2017/18:FöU7y Bilaga 6 yttrande 2017/18:KrU2y Bilaga 7 yttrande 2017/18:UbU5y Bilaga 8 yttrande 2017/18:TU5y Bilaga 9 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2017/18:MJU4y Bilaga 10 yttrande 2017/18:NU5y Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2017 Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2017/18 Tabell 4 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2017/18 Tabell 5 Sista vidtagna åtgärd från regeringen m.fl. som lett till slutbehandling av tillkännagivanden, 1995/96–2017/18, andelar uttryckt i procent Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2017/18:75 till handlingarna. lägger redogörelse /18:RS6 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /18:RS6 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Motionstiderna för skrivelsen respektive redogörelsen löpte ut respektive . Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. Följande utskott har yttrat sig: skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet. Yttrandena finns i bilagorna 2–10. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /18:RS6 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I skrivelsens avsnitt 5 (s. 320 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 218. Av dessa var 1 462 lagar. Motsvarande siffror per var 4 169, varav 1 452 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1 347, jämfört med 1 376 , 1 074 , 1 589 och 1 178 . Av de författningar som kungjordes 2017 var 127 grundförfattningar (32 lagar och 95 förordningar m.m.). genomfördes EU-direktiv i 77 ändringsförfattningar (47 lagar och 30 förordningar) och 9 nya grundförfattningar (6 lagar och 3 förordningar). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 7 709, vilket innebär ett minskat antal regelrubriker jämfört med . Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). Av tabell 1 nedan framgår att en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar författningar –2017 var genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att drygt en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. Tabell 1 Antalet kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2017 År då författningarna kungjordes Antal kungjorda grundförfattningar (varav lagar) Antal kungjorda EU-grundförfattningar (varav lagar) Andel kungjorda EU-grundförfattningar i % (varav lagar) 136 (37) 17 (3) 13 (8) 129 (27) 20 (7) 16 (26) 135 (41) 25 (11) 19 (27) 136 (38) 37 (15) 27 (40) 162 (42) 32 (14) 20 (33) 178 (59) 85 (33) 48 (56) 347 (28) 76 (12) 22 (43) 160 (49) 48 (20) 30 (41) 207 (52) 43 (8) 21 (15) 189 (65) 22 (9) 12 (14) 173 (32) 28 (14) 16 (44) 118 (28) 10 (5) 9 (18) 126 (36) 15 (7) 12 (19) 126 (50) 13 (5) 10 (10) 149 (39) 1 (0) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 19 (34) 127 (32) 9 (6) 7 (19) 2 783 (705) 516 (186) 19 (26) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2017/18. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte tas upp i detalj här, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2017 i genomsnitt ligger något under 1 250. Den högsta noteringen infaller 2010 (1 887 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2017 till med stora årliga variationer (exempelvis var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2011). var andelen (77 av 1 220 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. I skrivelsens avsnitt 3 (s. 287 f.) finns ett kronologiskt register över de riksdagsskrivelser som redovisas. Den äldsta riksdagsskrivelsen som redovisas är från /2000 med ett tillkännagivande om samlad redovisning av jaktfrågor (bet. 1999/2000:MJU17 punkt 24, rskr. I regeringens skrivelse (skr. 2017/18:75 s. 196) redovisas att frågorna tas upp i andra tillkännagivanden, bl.a. betänkande 2014/15:MJU9 (rskr. 2014/15:154). Vidare anförs att frågan om den s.k. dubbelregistreringen av jakträtt i renskötselområdet påverkas av såväl arbetet med en samlad samepolitik som utfallet av statens överklagande av den s.k. Girjasdomen (tingsrätts dom, mål nr T323-09). Huvudförhandling i hovrätten hölls , och dom meddelades . Domen har överklagats till . Frågan är mycket komplicerad att lösa, och utfallet i Girjasmålet bör avvaktas. kan någon handlingsplan inte upprättas. Ärendet bereds vidare. Riksdagsskrivelsen är inte slutbehandlad. I följande tabell redovisas hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2017/18:75. Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2017/18:75 s. 287 f. När det gäller det pågående /18 omfattar redovisningen i skrivelsen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . 31 riksdagsskrivelser från den perioden kvarstår som ej slutbehandlade. Totalt är 241 riksdagsskrivelser i skrivelse 2017/18:75 ej slutbehandlade. I skrivelsen redovisas totalt 525 riksdagsskrivelser. I skrivelsen redovisas 44 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /02–2017/18. Av dessa redovisas 25 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 19 som ej slutbehandlade. En genomgång av riksdagsskrivelserna inom område i den aktuella skrivelse 75 visar att 29 nya riksdagsskrivelser från förra årets skrivelse 75 (skr. 2016/17:75) fram till juluppehåll 2017 finns med i årets skrivelse 75 (skr. 2017/18:75). I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 1 (bet. 2017/18:KU1) har alla fyra riksdagsskrivelser till regeringen slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats (Statsrådsberedningen, , och ). har även beslutat om beställningsbemyndiganden när det gäller anslagen om stöd till politiska partier och presstöd. beslut om nytt mål för demokratipolitiken har slutbehandlats genom att regeringen avser att fr.o.m. budgetpropositionen redovisa demokratipolitikens genomförande enligt det nya målet. Nedan redovisas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Först redovisas sju tillkännagivanden i betänkande 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism och fyra tillkännagivanden i betänkande 2016/17:KU23 Förebyggande av våldsbejakande extremism. Därefter redovisas åtta övriga tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade, och sist de 18 övriga tillkännagivanden som ej slutbehandlats. I betänkande 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism fanns sju tillkännagivanden (rskr. 136 och 137). Regeringen ansåg i proposition 2016/17:1 att punkterna 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 9 (dvs. samtliga punkter) var slutbehandlade. I skrivelse 2016/17:75 (s. 212) anfördes att inte delade regeringens bedömning i punkterna 4, 5, 7 och 9 (se bet. 2016/17:KU1, rskr. 2016/17:75). I skrivelse 2016/17:75 s. 212 f. redovisade regeringen att tre av de sju punkterna (2, 3 och 6) var slutbehandlade. I skrivelse 2017/18:75 s. 261 f. redovisar nu regeringen att en av de återstående fyra punkterna (4) är slutbehandlad. Övriga punkter (5, 7 och 9) är inte slutbehandlade. De tre tillkännagivanden (punkt 2, 3 och 6) som redovisades som slutbehandlade i skrivelse 2016/17:75 och behandlades i 2016/17:KU21 redovisas ej nedan. I betänkande 2016/17:KU23 Förebyggande av våldsbejakande extremism fanns fyra tillkännagivanden (rskr. I skrivelsen redovisar regeringen att de inte är slutbehandlade. Den slutbehandlade punkt fyra i 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism I fråga om tillkännagivandet om ansvar för skolhuvudmän m.fl. (bet. 2015/16:KU4 punkt 4) redovisas att har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. Detta stödmaterial har översatt till svenska, och det har pilottestats av ett antal lärare. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utreda vilken roll utbildning inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen ska vara utbildningens syfte, men även skolhuvudmännens skyldigheter och ansvar och skyldigheter för enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som socialtjänst och polisen i dessa frågor. ska också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism. Motionsyrkandet bifölls delvis. De tre ej slutbehandlade punkterna i 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism När det gäller tillkännagivandet om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (bet. 2015/16:KU4 punkt 5) anförs i skrivelsen att regeringen i regleringsbrevet gav Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa hur myndigheten i bidragshandläggningen prövar och följer upp villkor om demokratisk uppbyggnad och respekt för demokratins idéer. MUCF skulle även bedöma om det finns behov av att utveckla prövningen och kontrollen och vid behov föreslå åtgärder. MUCF har identifierat behov av att vidareutveckla delar av den kontroll och prövning som genomförs. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar. Regeringen har tidigare tillsatt en utredning med uppdrag att se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). beslöt regeringen även att en särskild utredare ska se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet (dir. 2017:68). Utredaren ska bl.a. föreslå hur ett villkor kan utformas som ser till att bara organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. I fråga om tillkännagivandet om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (bet. 2015/16:KU4 punkt 7) redovisas i skrivelsen att regeringen har gett () i uppdrag av regeringen att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda –2018 (Ku2016/01373/D). I linje med den nya överenskommelsen om åtgärder mot terrorism från som regeringen har slutit med , , och avser regeringen förstärka FOI:s uppdrag i syfte att göra ytterligare och mer fördjupade analyser och utveckla samverkan med internationella aktörer. har i samarbete med Forum för levande historia och tagit fram ett stödmaterial för pedagoger: och bilders makt – hur och varför? (Ku2017/00595/D). Regeringen avvaktar redovisningarna av uppdraget till FOI innan en bedömning av vidare åtgärder kan göras. När det gäller tillkännagivandet om beredskap för att hantera avhoppare (bet. 2015/16:KU4 punkt 9) redovisas att den nationella samordnaren har haft i uppdrag att bistå kommunerna i att utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser (dir. 2016:43). Samordnarens uppdrag slutredovisades . Regeringen gav nya uppdrag till (Ku2016/02295/D), (Ku2016/02296/D) och Kriminalvården (Ju2016/06988/) om att vidareutveckla respektive myndighets arbete ytterligare när det gäller det förebyggande arbetet. Det handlar både om att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och om att utveckla arbetet med individer som är involverade i våldsbejakande extremism. Dessa uppdrag ska slutredovisas . Studier visar att psykisk ohälsa inte är ovanligt bland unga som radikaliserats och dragits in i våldsbejakande extremism. har därför fått i uppdrag att göra en kartläggning av hälso- och sjukvårdens erfarenheter av sådana ärenden (Ku2016/02713/LS). gav regeringen ett utökat uppdrag till Kriminalvården i syfte att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism (Ju2017/08663/). Uppdraget innebär att myndigheten bl.a. ska intensifiera utbildningsinsatserna och utveckla beredskapen att arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda den manual som tagits fram av (). Regeringen har även gett i uppdrag att ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet (Ku2017/01469/D). Vägledningen ska även utgöra ett stöd till i ärenden som rör individer som är involverade i andra våldsbejakande extremistiska miljöer i och dessa individers närstående. avsätter regeringen till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att bl.a. utveckla stödjande verksamheter för individer som vill lämna sådana rörelser. Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan vidtas. De fyra ej slutbehandlade punkterna i 2016/17:KU23 Förebyggande av våldsbejakande extremism I fråga om tillkännagivandet om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel (bet. 2016/17:KU23 punkt 5, rskr. 294) anförs att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska se över demokrativillkoren i statsbidragsförordningar. Regeringen avser inte, på grund av den kommunala självstyrelsen, att ge utredaren i uppdrag att föreskriva på vilka grunder en kommun ska bevilja bidrag till det civila samhället. Däremot kommer utredaren att få i uppdrag att träffa kommun- och landstingsföreträdare för att diskutera demokrativillkor i bidragsgivning, inklusive behov av stödmaterial till kommunala förvaltningsmyndigheter. När det gäller tillkännagivandet om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder (bet. 2016/17:KU23 punkt 8, rskr. 294) anförs att regeringen har inrättat ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism vid (Brå). Centret ska stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att ge behovsanpassat stöd till aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om förebyggande av våldsbejakande extremism. Centret ska även samla och sprida kunskap och främja utvecklingen av och verka för en högre grad av effektivitet och samordning i det förebyggande arbetet. I arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism har behovet av ett förstärkt stöd avseende individrelaterade åtgärder gentemot t.ex. avhoppare och återvändare lyfts fram. I uppdraget till Brå att vidta förberedelser inför inrättandet av centret ingår att redovisa hur ett sådant stöd skulle kunna tillgodoses och vilket stöd centrets verksamhet kan bidra med (Ju2017/07399/). gav regeringen även ett utökat uppdrag till Kriminalvården att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Bland annat ska myndigheten utveckla beredskap för att arbeta med s.k. återvändare genom att i tillämpliga delar använda den manual för arbetet med återvändare och deras familjer som har tagits fram av (). Regeringen har utöver detta även gett i uppdrag att ta fram en nationell vägledning för arbete med enskilda individer och familjer som återvänder från strider för våldsbejakande extremistiska grupper i utlandet (Ku2017/01469/D). Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan vidtas. I fråga om tillkännagivandet om ensamagerande våldsverkare (bet. 2016/17:KU23 punkt 10, rskr. 294) redovisar regeringen i skrivelsen att den nationella samordnaren har sammanställt forskning om våldsbejakande extremism i Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som bl.a. tar upp individuella riskfaktorer och riskbedömningar, samt forskning om radikaliseringsprocesser. Forskare vid har på uppdrag av den nationella samordnaren gjort en sammanställning av befintlig kunskap om ensamagerande terrorister. Om lone wolves, näthat och brinnande flyktingförläggningar är tillsammans med forskningsantologin viktiga kunskapsunderlag i utvecklingen av det förebyggande arbetet. Regeringen överväger behovet av ytterligare kunskapshöjande åtgärder om mekanismerna bakom självradikalisering. När det gäller tillkännagivandet om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism (bet. 2016/17:KU23 punkt 11, rskr. 294) anför regeringen att den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott omfattar ideologier, uppfattningar eller värderingar som ger uttryck för fientlighet mot människor som uppfattas bryta mot samhällets normer när det gäller till exempel sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Det kan ta sig uttryck i t.ex. homofobi, bifobi och transfobi. I budgetpropositionen anvisar regeringen att ska avsättas för en samlad, flerårig satsning mot hedersrelaterat våld och förtryck inom ramen för den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017‒2026 (skr. 2016/17:10 Makt, mål och myndighet − feministisk politik för en jämställd framtid). Strategin omfattar även hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. De avsatta medlen som aviseras i budgetpropositionen avser åren 2018–2020 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 tabell 5.12). Regeringen har gett i i uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor. I uppdraget ingår att i ska ta fram förslag som kan tas in i en handlingsplan mot könsstympning av flickor och kvinnor. Även har fått i uppdrag att ta fram förslag inom sina områden. Uppdragen ska redovisas . Övriga slutbehandlade tillkännagivanden inom område I detta avsnitt redovisas tillkännagivanden som slutbehandlats i andra betänkanden än 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism och 2016/17:KU23 Förebyggande av våldsbejakande extremism. Den tidigare äldsta ej slutbehandlade riksdagsskrivelsen på område, som gäller ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor (bet. 2001/02:KU21 punkt 1, rskr. 233), redovisas nu som slutbehandlad. , som bl.a. hade i uppdrag att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten, överlämnade 2012 sitt slutbetänkande En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55). Delar av betänkandet har lett till en proposition (prop. 2013/14:47). Regeringen tillsatte en ny parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:97), , som bl.a. fick i uppdrag att vidare utreda vissa av de frågor som hade övervägt. Uppdraget omfattade bl.a. det som tillkännagivandet avser. Kommittén redovisade sina slutsatser i betänkandet Ändrade mediegrundlagar (SOU 2016:58) som överlämnades till regeringen . Regeringen behandlar kommitténs förslag i propositionen Ändrade mediegrundlagar (prop. 2017/18:49). I fråga om tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet.