bet · H501UbU11 · 2018-04-27 00:00:00 — När det gäller yrkanden som rör de villkor som finns för att kunna få studiemedel vill utskottet inledningsvis framhålla att det svenska studiestödssystemet är utformat med tanke på att det ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning och att det dessutom är en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Utskottet vill dessutom framföra följande. Vissa tids- och åldersgränser för studiemedel Utskottet kan konstatera att det inom studiemedelssystemet finns bestämmelser om en studerande maximalt kan få studiemedel. Studiemedel kan lämnas för studier på heltid i sammanlagt högst (3 kap. 2 och 8 §§ studiestödslagen), men får lämnas om det finns synnerliga skäl. I förarbetena anges när det gäller synnerliga skäl att den studerande behöver på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter (prop. 1999/2000:10 s. 94). När det gäller frågor om att utöka den tid som studiemedel kan lämnas för eller minska tiden för den generella rätten till studiemedel vill utskottet framhålla att bestämmelserna syftar till att uppmuntra välplanerade och effektiva studier och att hålla kostnaderna nere för både den studerande och för samhället. Utskottet anser att det gällande regelverket är väl avvägt och att det således inte finns skäl att föreslå någon förändring. När det gäller frågan om nivån på den övre åldersgränsen för studiemedel kan utskottet konstatera att den höjdes från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även gränsen för nedtrappning av rätten att låna höjdes med , vilket innebär att den nu infaller (se 3 kap. 9 § studiestödslagen), (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottet har även vid ett flertal tillfällen, senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen , avstyrkt yrkanden om att utöka den tid som studiemedel kan lämnas för och resurser för en höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att den gällande regleringen av tids- och åldersgränser är väl avvägd. När det sedan gäller frågan om en sänkning av den nedre åldersgränsen för studiemedel för studier på bl.a. folkhögskola anser utskottet att det är viktigt att inte skapa incitament till avhopp från gymnasieskolan och att motverka tidig skuldsättning. Därför bör åldersgränsen för rätten till studiemedel inte sänkas. Även den gällande nedre åldersgränsen () för rätt till studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå är således väl avvägd. I sammanhanget vill utskottet framhålla möjligheten till studiehjälp för studier på heltid på grundskole- eller gymnasienivå för unga och att det vid studier under högskolans basår inte finns någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:882 (S), 2016/17:1251 (M) yrkande 2, 2016/17:1532 (KD) yrkande 6, 2016/17:3038 (C) yrkande 12, 2017/18:378 (L) yrkande 1 och 2017/18:3599 (KD) yrkande 7. Studenter och de sociala trygghetssystemen m.m. Utskottet vill inledningsvis framhålla när det gäller yrkanden som berör studerandes sjukdom att studiemedel kan lämnas med stöd av 3 kap. 7 § studiestödslagen om den studerande inte har bedrivit sina tidigare studier i normal takt om det finns särskilda skäl för det, vilket enligt CSN innefattar t.ex. egen eller en nära anhörigs sjukdom. När det gäller studerandes villkor vid sjukskrivning kan utskottet konstatera att regeringen aviserar i budgetpropositionen att den, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, avser att införa en möjlighet för personer att vid särskilda skäl vara deltidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet fr.o.m. (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.6.4). Utskottet välkomnar Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) som ska föreslå åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom, bl.a. hur en möjlighet till deltidssjukskrivning för personer som studerar på alla utbildningsnivåer inom studiemedelssystemet bör utformas. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående utredningsarbetet och föreslå några förändringar i det gällande regelverket. Utskottet vill när det gäller frågan om yrkandet att stärka invandrade kvinnors tillträde till utbildning och jobb upplysa om att det nya studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Utskottet finner därför inga skäl för en översyn av studiemedelssystemet i denna fråga. Inte heller när det gäller yrkandena om det extra tillägget till studiebidraget, översyn av studiestödet i fråga om ägande och försäljning av den egna bostaden m.m. samt en översyn av studiemedelssystemet för vuxenutbildningen finner utskottet några skäl till att utreda frågorna vidare eller föreslå förändringar i den gällande regleringen. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:781 (SD), 2016/17:658 (L), 2017/18:378 (L) yrkande 2 och 4, 2017/18:947 (C), 2017/18:3599 (KD) yrkande 8, 2016/17:579 (S) och 2017/18:669 (S) yrkande 1. Studiestöd för studenter med intellektuell funktionsnedsättning När det gäller yrkanden om studiemedel och studiebidrag för studenter med en intellektuell funktionsnedsättning vill utskottet inledningsvis upplysa om att de nationella programmen i gymnasiesärskolan i huvudsak är yrkesförberedande. Fortsatta studier för gymnasiesärskoleelever kan emellertid bedrivas inom t.ex. folkhögskola, yrkeshögskola eller särskild utbildning för vuxna. Studiemedel får lämnas bl.a. vid godkända högskoleutbildningar och utbildning inom folkhögskola och yrkeshögskola enligt de förutsättningar som gäller i studiestödslagen och studiestödsförordningen. Utskottet anser att det är viktigt att det finns goda förutsättningar för elever med en intellektuell funktionsnedsättning att studera efter avslutad gymnasieutbildning. Utskottet ser fram emot regeringens kommande förslag med anledning av tillkännagivande om förbättrad tillgång till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att () i några ärenden ansett att studiestödssystemet ger utrymme för att i vissa fall bevilja studiemedel för en högre studietakt än den faktiska och att CSN utifrån dessa ärenden tagit fram villkor som ska vara uppfyllda för att en student med funktionsnedsättning ska få läsa med en långsammare studietakt utan att det påverkar studiemedlen. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2016/17:2971 (C) yrkande 15, 2017/18:1789 (C) och 2017/18:3776 (C) yrkande 15. Studiemedel för studerande på internationella utbildningar och vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Utskottet kan inledningsvis konstatera att en utbildning i utlandet på eftergymnasial nivå är godkänd och ger rätt till studiemedel om Universitets- och högskolerådet (UHR) har beslutat att utbildningen har godtagbar standard. Det är således inte en fråga för att besluta om. Utskottet vill dock uppmärksamma förslag till ändring i studiestödsförordningen som innebär ett förtydligande om att studiemedel inte ska få lämnas för en utbildning som inte rimligen bör ge rätt till studiemedel, antingen på grund av utbildningen som sådan eller med hänsyn till övriga omständigheter. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående arbetet med att ändra det befintliga regelverket. När det gäller det förhållandet att studiemedel inte ges till studerande på vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) finner utskottet inga skäl för att utreda frågan vidare. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:1974 (C) och 2017/18:950 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fribeloppet. Jämför reservation 3 (C) och 4 (KD). I motionerna 2016/17:236 av (M), 2017/18:204 av (M) och 2017/18:321 av (M) föreslår motionären en översyn av fribeloppet. Motionären anser att det är angeläget att arbeta för att fribeloppet helt avskaffas och att man bör uppmuntra att studenter har extraarbeten. Även i motionerna 2016/17:424 av och (båda M) och 2017/18:1754 av (M) föreslås en översyn av reglerna för fribeloppet då motionärerna anser att så länge man klarar av sina studier bör arbete och studier inte ha någon inverkan på studiemedlets storlek. I motionerna 2016/17:399 av och (båda M), 2017/18:2745 av och (båda M), 2016/17:1548 av (M) och 2017/18:2485 av (M) begärs att man överväger att avskaffa fribeloppet. Flera av motionärerna framhåller att bristande arbetslivserfarenhet är ett av de vanligaste skälen till att nyutexaminerade akademiker inte får jobb och att all kontakt med arbetsmarknaden av det skälet bör uppmuntras. Det framhålls också att fribeloppet, trots alliansregeringens höjningar av detta belopp, är ett hinder för studenter som vill arbeta. Även i kommittémotionerna 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 3 önskar motionärerna att fribeloppet ska avskaffas. Motionärerna menar att fribeloppet begränsar studenternas beslut om hur mycket tid och kapacitet de har att arbeta vid sidan av studierna. I motionerna 2016/17:1257 av (M), 2016/17:1498 av i (M) och 2017/18:3168 av i (M) vill motionärerna avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. Enligt motionärerna är det fortfarande – trots höjningar av fribeloppet – inte svårt att överskrida fribeloppet. Systemet leder till att en student som arbetar för mycket får ett lägre studiemedel för resten av terminen. I kommittémotionerna 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 14 anser motionärerna att man ska se över möjligheterna att göra det mer gynnsamt att arbeta under sin studietid genom att höja fribeloppet för bidragsdelen och avskaffa det för lånedelen. I motionerna 2016/17:3329 av (M) yrkande 2 och 2017/18:2978 av (M) yrkande 2 begärs att arbetsinkomster från sommarmånaderna inte ska ingå vid beräkningen av fribeloppet. Att denna inkomst räknas in i fribeloppet innebär enligt motionären att många studenter avstår från att jobba. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Studiemedlet uppgår till totalt för heltidsstudier (2018). Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som under ett kalenderhalvår överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. , CSNFS 2001:1). Fribeloppet uppgår till per kalenderår () vid heltidsstudier, eller per termin. har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , och , höjdes med ca , dvs. totalt ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om resurser för att höja fribeloppet , senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen . Utskottet konstaterade i betänkandet att Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) har i uppdrag att föreslå åtgärder för att främja effektivare studier (dir. 2017:80) och att utskottet inte ville föregripa den pågående utredningen. Utskottet avstyrkte därmed de anförda yrkandena om att höja fribeloppet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 15, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:122). CSN har i en uppföljning av den höjning av fribeloppet som gjordes 2011 visat att höjningen gett många studerande en bättre ekonomisk situation genom att betydligt fler fick behålla studiemedlet när de jobbade vid sidan av studierna och färre blev återbetalningsskyldiga i efterhand jämfört med året innan höjningen (CSN, rapport 2014:7). I CSN:s uppföljningsrapporter av fribeloppshöjningen 2014 (CSN, rapport 2016:7 och 2017:9) som jämfört effekterna av höjningen mellan läsåren 2013 och 2014, konstateras att antalet reducerade studiemedelsbelopp utifrån uppgiven inkomst minskade som en följd av höjningen. var det av studiemedelstagarna som hade inkomster över fribeloppsgränsen jämfört före höjningen. Fribeloppshöjningen förbättrade således ekonomin för förhållandevis många studerande. Vidare framgår det att statistik från inkomståren 2015 och 2016 visar att reducerade och återkrävda belopp är tillbaka på liknande eller högre nivå än före fribeloppshöjningen. Även antalet och andelen som får reducering eller återkrav har återgått till nästan samma nivå som före höjningen av fribeloppet. Det innebär dock inte enligt CSN att effekterna av fribeloppshöjningen endast var tillfälliga. har utvecklingen av antalet och andelen studiemedelstagare med reducering, och av reducerade belopp, varit stigande när det inte har gjorts några ändringar av fribeloppet. Utan fribeloppshöjningen skulle således reduceringar och återkrav ligga på ännu högre nivåer. () har konstaterat i sin rapport tidsanvändning (Rapport 2015:20) att studerande som arbetar mycket vid sidan av sina studier ägnar färre timmar åt studier och att studenter som arbetar fler än studerade . Statsrådet svarade på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:9) om statsrådet och regeringen avser att återkomma med förslag om ytterligare en höjning alternativt ett avskaffande av fribeloppsgränsen för lånedelen. Hon anförde bl.a. följande: Det är alltså möjligt att ha relativt höga inkomster vid sidan av studiemedlen. Det är också endast ett fåtal studerande, uppskattningsvis omkring 2–av studiemedelstagarna, som har inkomster över fribeloppet. Studiestödet prövas mot den studerandes inkomst och ett totalt avskaffande av fribeloppsgränsen för lånedelen är en åtgärd som skulle ändra det statligt finansierade studiemedelssystemet i grunden. Regeringen anser vidare att en höjning av nuvarande fribeloppsgräns skulle påverka incitamenten för de studerande att koncentrera sig på studier i stället för arbete. Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) har i uppdrag att föreslå åtgärder för att främja effektivare studier (dir. 2017:80). Som en del i detta uppdrag, som ska redovisas , ska utredningen föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet för alla utbildningsnivåer i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och tillräcklig möjlighet till arbete vid sidan av studierna, undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier vid inkomstprövningen av studiemedlen och om lämpligt föreslå åtgärder och lämna nödvändiga författningsförslag. När det gäller frågan om en höjning av fribeloppet kan utskottet konstatera att fribeloppet har betydelse för studerandes låntagande, ekonomi och kommande yrkesliv. Statistik från CSN visar att de två höjningar av fribeloppet om ca som har ställt sig bakom, , har förbättrat ekonomin för förhållandevis många studerande men att andelen som får reducering eller återkrav har återgått till nästan samma nivå som före höjningen av fribeloppet. Utan dessa höjningar skulle dock reduceringar och återkrav befinna sig på ännu högre nivåer. Utskottet anser dock att det är viktigt att prioritera genomströmningen för studerande med studiestöd och instämmer därför med statsrådet att en höjning av den nuvarande fribeloppsgränsen skulle kunna påverka incitamenten negativt för de studerande att koncentrera sig på studier i stället för arbete. Utskottet vill därför lyfta fram det () konstaterar i sin rapport tidsanvändning (Rapport 2015:20) att studerande som arbetar mycket vid sidan av sina studier ägnar färre timmar åt studier. Utskottet välkomnar Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) som har i uppdrag att föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet för alla utbildningsnivåer. Syftet är att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och tillräcklig möjlighet till arbete vid sidan av studierna, undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier vid inkomstprövningen av studiemedlen och om det är lämpligt föreslå åtgärder och lämna nödvändiga författningsförslag (dir. 2017:80). Utskottet anser att man bör avvakta utredningens förslag och finner inga skäl att bifalla motioner om att avskaffa fribeloppet helt eller delvis, nivån på fribeloppet och andra närliggande frågor. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:236 (M), 2016/17:399 (M), 2016/17:424 (M), 2016/17:1257 (M), 2016/17:1498 (M), 2016/17:1532 (KD) yrkande 3, 2016/17:1548 (M), 2016/17:3038 (C) yrkande 15, 2016/17:3329 (M) yrkande 2, 2017/18:204 (M), 2017/18:321 (M), 2017/18:1754 (M), 2017/18:2485 (M), 2017/18:2745 (M), 2017/18:2978 (M) yrkande 2, 2017/18:3168 (M), 2017/18:3599 (KD) yrkande 3 och 2017/18:3760 (C) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studielån via till körkortsutbildning. Jämför reservation 5 (KD). I motionerna 2016/17:132 av (M) och 2017/18:395 av (M) begärs en allmän översyn av kostnaderna för att ta körkort och att det införs en möjlighet att ta studielån för alla typer av körkortsutbildning och alla körkortstagare, oavsett ålder och utbildningsbakgrund. Enligt motionären är det rimligt att en maximal beloppsgräns per körkortstyp införs men att studielån för körkort inte bör begränsa möjligheten att få studiemedel för andra utbildningar. I motionerna 2016/17:294 av (M) och 2017/18:2519 av (M) begärs en översyn av möjligheterna att ta studielån för att ta körkort för ungdomar mellan . Motionären anser att det är angeläget att öka möjligheterna för ungdomar att finansiera sin körkortsutbildning eftersom körkort är en viktig faktor för att få jobb eller kunna starta eget. Även i motion 2016/17:2176 av (M) begär motionären att möjligheten att ta studielån till körkortsutbildning ska ses över. Motionären menar att det är viktigt att ungdomar tar körkort för att lättare kunna bo och arbeta i hela landet. I motion 2016/17:613 av (M) vill motionären underlätta för unga att ta körkort och anser att man bör se över möjligheten att erbjuda körkort som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd med viss självfinansiering, exempelvis via studielån. Motionären hänvisar till statistik från Arbetsförmedlingen som visar att av landets arbetssökande ungdomar mellan saknar körkort och att det är en betydligt större andel unga utan körkort som saknar jobb än unga som har körkort. I motion 2017/18:2501 av (M) vill motionären att man ser över möjligheterna att införa en modell för borgen för körkortslån för att få fler människor att göra sig tillgängliga på arbetsmarknaden. Enligt motionären skulle studielån med tydliga återbetalningsvillkor vara en möjlig väg att gå. I motionerna 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:2061 av (SD) anser motionärerna att det ska bli möjligt att få studielån för att ta körkort då det också är en utbildning. I kommittémotionerna 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3599 yrkande 4 av m.fl. (KD) vill motionärerna göra det möjligt att ta studielån för körkortsstudier på en behörig trafikskola och ser därför positivt på att regeringen nu aviserar att man kommer att göra detta möjligt. I kommittémotionerna 2016/17:1532 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs att man utreder möjligheten att uppbära försörjningsstöd eller aktivitetsstöd som man beviljas studielån för körkortsutbildning. I motion 2016/17:1010 av (S) yrkande 2 önskar motionären att regeringen överväger om studielån kan erbjudas för de unga som vill ta körkort parallellt med sina gymnasiestudier. Bakgrund och gällande rätt Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avser att införa möjligheten till ett statligt lån för utbildning för B-körkort, s.k. körkortslån (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 14 och 15, bet. 2017/18:AU2, bet. 2017/18:UbU2, rskr. 2017/18:117 och rskr. 2017/18:122). Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer . avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. Den närmare utformningen av villkoren för lånet kommer att presenteras . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget till () ökas (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15 anslaget 1:8 s. 51) med 2018 och beräknar att det ska öka med 35,9 miljoner 2019 och med . Syftet är att ge CSN möjlighet att utveckla och administrera lånet. Regeringens förslag i fråga om lånedelen återfinns inom utgiftsområde 14 (s. 62), där regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på (anslaget 1:13). beräknas anslaget till respektive . Regeringen har gett CSN i uppdrag att förbereda införandet av ett statligt lån för utbildning för B-körkort så att sådana lån ska kunna lämnas av myndigheten fr.o.m. (U2017/03656/GV). Uppdraget har getts med förbehåll för dels beslut enligt förslaget i budgetpropositionen , dels regeringens och beslut om en proposition om körkortslån. Uppdraget ska redovisas för . Av promemorian Körkortslån (Ds 2017:35) från , vars ändringar föreslås träda i kraft , framgår att den närmare avgränsningen av målgruppen för körkortslån avses ske på förordningsnivå, men att det är sannolikt att den kommer att avgränsas genom vissa åldersgränser. Regeringen har uppgett att den avser att överlämna en proposition om körkortslån . Utskottet välkomnar att det pågår arbete med att införa ett statligt lån avseende körkortsutbildning för B-körkort vid godkända trafikskolor som i ett första steg avses riktas till vissa arbetslösa i åldern 18–och i ett andra steg föreslås utvidgas till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. har för ändamålet beslutat om ett ramanslag på inom utgiftsområde 14 för lånefinansieringen och har utökat anslaget till () med inom utgiftsområde 15 för att ge CSN möjlighet att utveckla och administrera lånet. Regeringen har också gett CSN i uppdrag att förbereda införandet av ett körkortslån så att sådana lån ska kunna lämnas av myndigheten fr.o.m. . Utskottet kan konstatera att flera motioner om studielån till körkortsutbildning är helt eller delvis tillgodosedda genom det pågående arbetet med att införa körkortslån. Utskottet ser när det gäller motioner i angränsande frågor ingen anledning att tillstyrka dessa. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:132 (M), 2016/17:294 (M), 2016/17:613 (M), 2016/17:1010 (S) yrkande 2, 2016/17:1532 (KD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2176 (M), 2016/17:2543 (SD) yrkande 2, 2017/18:395 (M), 2017/18:2061 (SD), 2017/18:2501 (M), 2017/18:2519 (M) och 2017/18:3599 yrkandena 4 och 5. Avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avskrivning av studieskulder och återbetalning av studieavgifter. Jämför reservation 6 (SD), 7 (V), 8 (L) och 9 (KD). I motion 2017/18:514 av (M) anser motionären att man bör överväga möjligheterna att införa avskrivning av studieskulder beroende på var i en person bor och arbetar. Enligt motionären kan förslaget innebära att unga personer som avslutat sin utbildning skulle bli mer benägna att bo och arbeta på mindre orter och på landsbygden. I kommittémotion 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17 och i motion 2016/17:774 av Per Ramhorn m.fl. (SD) önskar motionärerna förbättrade villkor för läkare i glesbygden genom att man utreder och kostnadskalkylerar ett system där läkare förbinder sig att arbeta i landsbygdsområden varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad.