bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Jag anser därför, i likhet med vad som förordas i motion 2017/18:3788 (C), att fler elever bör få möjlighet att arbeta med sin egen företagsamhet på gymnasiet genom att kurser inom entreprenörskap tillgängliggörs på fler gymnasieprogram t.ex. genom UF. Många av de kvinnor som kommer hit från andra länder känner inte till de system som finns för att stödja kvinnors företagande. Jag menar därför att det behövs en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett arbete. Ett av de största hindren för invandrare som vill starta företag är bristen på kontakter med finansiärer och tillgången till kapital. Under alliansregeringen drevs ett program, Investera i invandrarkvinnor, som visade mycket positiva resultat. bör därför uppmana regeringen att starta ett nytt program som Investera i invandrarkvinnor som även inkluderar nätverk för kvinnliga företagare. Det nya programmet bör innehålla en affärsrådgivningsdel som är riktad mot företag som har potential att växa eftersom många företag stannar i utvecklingen just på grund av brist på t.ex. rätt nätverk, styrelse eller finansiering. Winnet har bl.a. arbetat med att öka kvinnors företagande och öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Arbetet sker utifrån ett underifrånperspektiv huvudsakligen via de regionala centrum som finns i hela landet. För att arbetet skulle kunna bedrivas kraftfullare och långsiktigare stöttade alliansregeringen verksamheten med årliga resurstillskott . Därefter har verksamhetsbidraget upphört. Med tanke på att det fortfarande finns stora skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och med tanke på att andelen kvinnor som startar och driver företag bör öka borde en erfaren förening som Winnet fortsatt vara en viktig del i arbetet för ökad jämställdhet. bör därför uppmana regeringen att ge i uppdrag att utvärdera och se över möjligheten att återinrätta stödet till Winnet . Vidare anser jag att samhällets förlegade strukturer där kvinnor inte förväntas vara drivna entreprenörer eller ta risker i sitt företagande bidrar till att kvinnor inte driver företag i samma utsträckning som män, inte satsar lika mycket pengar eller tid på sina företag och har svårare att få lån beviljade för sitt företagande. Kvinnors företagande växer inte heller lika snabbt och mycket som mäns. Jag anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3789 (C) att regeringen bör ser över kriterierna för de generella företagsstöden så att de främjar såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Sammanfattningsvis förordar jag att motionerna 2017/18:3788 (C) och 2017/18:3789 (C) tillstyrks i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2017/18:157 av (L) yrkande 1, 2017/18:539 av (SD), 2017/18:1022 av (KD) yrkandena 3–5, 2017/18:1023 av (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:1240 av och (båda M), 2017/18:1322 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:1447 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:1514 av (M), 2017/18:1633 av och (båda SD), 2017/18:1958 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 17, 18 och 23, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 17, 20 och 21 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 12. Det är viktigt att utvecklas som en kunskapsdriven nation. Jobb skapas när innovationer och nytänkande omsätts i nya produkter och tjänster. Att vara egenföretagare och att starta nytt är förknippat med en viss osäkerhet, både vad gäller trygghet och ekonomi, och det finns ett glapp mellan att vilja starta företag och att faktiskt göra det. Jag anser att det gapet bör överbryggas och att det ska skapas bättre förutsättningar för att människor ska våga förverkliga sin idé. har en könsuppdelad arbetsmarknad där företagandet inte utgör något undantag. Det största ansvaret måste ligga på företagen själva där t.ex. kvinnors yrkesnätverk kan vara ett sätt att kompensera för de könsorättvisor som finns. är det viktigt att ett jämställt företagande blir en prioriterad målsättning även inom det företagsfrämjande arbete som görs på statlig och nivå. Jämställdhetsarbete får inte bli någonting som sker bara när det finns tid eller pengar över. Statliga och kommunala stöd till exempelvis nyföretagare måste viktas utifrån jämställdhetsaspekter. Jag menar att stödet till t.ex. innovatörer måste riktas bredare än till traditionellt manligt dominerade områden och att främjandeinsatser ska vara tillgängliga på likvärdiga villkor. Regeringen bör därför se över hur offentliga medel för att främja företagande gynnar män respektive kvinnor. Motion 2017/18:3456 (V) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 20 och 2017/18:157 av (L) yrkande 1, 2017/18:539 av (SD), 2017/18:1022 av (KD) yrkandena 3–5, 2017/18:1023 av (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:1240 av och (båda M), 2017/18:1322 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:1447 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:1514 av (M), 2017/18:1633 av och (båda SD), 2017/18:1958 av (M), 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 17, 18 och 23, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 33, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 17, 20 och 21 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 12. De människor som kommit hit från andra länder, oavsett om de flytt eller sökt sig hit av andra skäl, har gjort rikare. bor människor med rötter från världens alla hörn i vilket ger stora möjligheter på den globala marknaden. Som många andra länder står inför det faktum att fler och fler blir äldre. Att fler personer kommer till och jobbar är därför viktigt för det framtida välståndet. Alla de som flytt hit måste få möjlighet att skapa sig en ny framtid här. Jag anser därför att bör uppmana regeringen att förenkla regelverket kring företagande så att fler nyanlända enkelt kan starta och driva företag. Motion 2017/18:2815 (L) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 33 och 2017/18:157 av (L) yrkande 1, 2017/18:539 av (SD), 2017/18:1022 av (KD) yrkandena 3–5, 2017/18:1023 av (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:1240 av och (båda M), 2017/18:1322 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2017/18:1447 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:1514 av (M), 2017/18:1633 av och (båda SD), 2017/18:1958 av (M), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 17, 18 och 23, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 17, 20 och 21 samt 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 12. behöver en långsiktigt stark och stabil ekonomisk tillväxt och en hög sysselsättningsnivå där fler arbetar mer. har konstaterat att andelen företag som drivs av kvinnor ökade då Alliansen styrde . En bransch där kvinnor driver nästan hälften av företagen är hälso- och sjukvården. Andelen kvinnliga företagare är ännu högre inom personliga tjänster, där så många som fyra av fem företagare är kvinnor. I synnerhet inom RUT-branschen dominerar kvinnor som företagsledare. Den långvariga, positiva utvecklingen för kvinnors företagande i huvudsak inom tjänstesektorn, där hushållsnära tjänster utgör en stor del, riskerar med den nuvarande regeringens politik ett allvarligt bakslag. För att återgå till den positiva utveckling som tidigare präglade förutsättningarna för kvinnors företagande behöver politiken vinnlägga sig om att inte försvåra möjligheterna att starta och driva företag, i synnerhet inte i de sektorer som domineras av kvinnor. Osäkerheten som skapats av regeringens agenda för vinstbegränsningar och reducerat står i vägen för den utvecklingen. Kvinnors företagande gynnas av en generös politik för företagande där hinder för att få verka undanröjs och kvinnors företagande främjas. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Jag tillstyrker därmed motion 2017/18:3626 (KD) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Socialt företagande, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2017/18:236 av (C), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 4, 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2017/18:3230 av (M), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 9, 22, 25 och 32. Ett hållbart företagande handlar om långsiktiga spelregler för att säkerställa både ekonomisk utveckling, social trygghet och förutsättningar för en ekologisk omställning. För att uppnå ett hållbart företagande vill jag bl.a. se en större mångfald av drift- och ägandeformer inom företagande t.ex. genom kooperativ och arbetstagarägda företag. Genom arbetstagarägda företag ges den anställde större inflytande över sitt arbete och produktionen. En rapport från konstaterar att företag som ägs helt eller delvis av arbetstagarna tenderar att vara mer lönsamma, skapa fler jobb och betala mer i skatt än motsvarande företag med andra ägarformer. De är även mindre konjunkturkänsliga och mindre benägna att flytta produktionen. Jag anser att det är viktigt att anställda i lönsamma företag som ska läggas ned eller flytta produktionen utomlands ska få ökade möjligheter att ta över och driva produktionen vidare genom arbetstagarägande. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3456 (V) anser jag därför att bör tillkännage för regeringen att en utredning ska tillsättas om hur staten kan underlätta för arbetstagarägda företag och arbetstagarövertagande av hotad produktion. Nyssnämnda motion tillstyrks därmed i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Socialt företagande, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 9, 22, 25 och 32 samt 2017/18:236 av (C), 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 4, 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 20, 2017/18:3230 av (M), 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 19. I dagens samhälle finns det ett stort ekonomiskt och företagsmässigt engagemang i den sociala ekonomin. Det finns ett flertal stiftelser, kooperativ och fonder som bidrar till mångfalden i näringslivet bl.a. genom att bedriva verksamhet utan vinstsyfte, s.k. idéburen verksamhet. En viktig åtgärd för att skapa mångfald i näringslivet är tillgången till kapital oavsett associationsform. Ideella aktörer och SKL anger att det finns strukturella hinder och ren misstänksamhet mot de idéburna företagens verksamhet. Det är svårare för de ideella aktörerna att få tillgång till kapital bara för att drivkrafterna för verksamheten är annorlunda, att fokus ligger på verksamhetsidéer snarare än vinst till aktieägarna. Många av företagen saknar därför kapital som kan användas för investeringar i t.ex. fastigheter, inventarier eller infrastruktur. Jag anser därför att möjligheten att inrätta en statlig investeringsfond, Capital, efter brittisk modell för sociala investeringar bör utredas. Jag anser också att kreditgarantier och mikrofonder bör främjas. Vidare menar jag att möjligheten att inrätta en statlig investeringsfond för att främja verksamheter inom det sociala området som kan ge arbete och sysselsättning bör utredas. upprättas lokala sociala investeringsfonder över hela med syfte att göra särskilda satsningar med just social inriktning. En nationell fond skulle handla om att få fram fler verksamheter som ger arbetstillfällen och sysselsättning. Fonden skulle också kunna vara en form av finansieringshjälp för arbetsintegrerade sociala företag som har stora behov av stabil finansiering för anställning av handledare och verksamhetsledare. Regeringen genomförde 2016 en nysatsning på arbetsintegrerade sociala företag. Jag är mycket positiv till denna nysatsning och anser att den bör utvecklas till ett permanent program. Vidare menar jag att definitionen av arbetsintegrerade företag bör läggas fast i en förordning för att den särskilda metod för att få människor i arbete som finns inom arbetsintegrerade företag ska tydliggöras, inte minst för att företagen ska kunna delta i offentliga upphandlingar av arbetsträning och rehabilitering. Detta är också något som förordas i utredningen för ett stärkt civilsamhälle. Avslutningsvis vill jag framhålla vikten av att man inom överenskommelsen med civilsamhället bör arbeta mer för att öka mångfalden av utförare inom hälso- och sjukvård samt omsorg då idéburna organisationer kan vara goda komplement till de offentliga aktörerna. bör ställa sig bakom det ovan anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed blir motion 2017/18:3747 (KD) tillgodosedd och den tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Riskkapitalets struktur, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Tillgång till kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla företag. ställde vi oss bakom regeringens förslag om att inrätta ett nationellt utvecklingsbolag som ska investera i privata fonder som i sin tur ska investera i företag i utvecklingsfaser (bet. 2015/16:NU23). Denna struktur med en fond-i-fond-lösning för statligt riskkapital är ett steg i rätt riktning och vi noterar det nya utvecklingsbolagets arbete under det första verksamhetsåret. Vi avser att noga följa utvecklingen på området framöver. Vi vill återigen understryka att inrättandet av en fond-i-fond-lösning är avgörande för att det statliga riskkapitalet ska få största möjliga effekt och kunna bidra till att fler företag startas och växer. Vi anser att den nya strukturen för statligt riskkapital är ett välkommet steg för att få en bättre utväxling på det statliga riskkapitalet. menar vi att denna ordning inte gör tillräckligt för att locka fram det privata kapitalet. En väl fungerande struktur för den statliga kapitalförsörjningen bör enligt vår mening också garantera att statliga insatser på riskkapitalmarknaden inte tränger undan det privata riskkapitalet. Vår grundinställning är att företag framför allt ska finansieras med privat kapital, men att statligt riskkapital kan komplettera privat riskkapital om särskilda behov finns, och att det statliga riskkapitalet i huvudsak bör försöka locka fram mer privat kapital på marknaden för att nå mindre och växande företag. Det är särskilt viktigt att i ett tidigt skede stötta företag som har stor tillväxtpotential. visar olika granskningar att det statliga riskkapitalet är mer inriktat mot senare skeden än vad som skulle anses som önskvärt. I länder som och har reformer genomförts i syfte att locka fram mer privat riskkapital, exempelvis genom program där investeringar i tidiga, riskfyllda faser gynnar investeraren. Vi anser att regeringen borde dra nytta av erfarenheterna från sådana initiativ i andra länder och överväga om motsvarande åtgärder skulle kunna genomföras även i . Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3405 (M), 2017/18:3412 (M, C, L, KD) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) i berörda delar. Riskkapitalets tillgänglighet, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Ett levande förutsätter att människor kan bo och verka i hela landet. Det är viktigt att ta till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. Människor och företag ska oavsett var de bor och är verksamma ha möjligheter att växa och utvecklas. Vi anser att mer kan göras för att det statliga riskkapitalet ska finnas tillgängligt i hela så att människor och företag runt om i landet kan ges förutsättningar att starta och utveckla företag. bör således tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet ska vara tillgängligt för investeringar i hela landet. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:551 (L) och 2017/18:3411 (M, C, L, KD) i berörda delar. Övrigt om riskkapital, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:545 av (SD), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:1951 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 2, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3161 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3274 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 11, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 2. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt och jobbskapande behöver drivkrafterna för entreprenörskap förbättras. Vi anser att mer behöver göras för att stärka de privata möjligheterna att locka till sig kapital och kompetens. Vi menar att regeringen bör utveckla former för att stimulera det privata riskkapitalet att komma in tidigare i investeringskedjan, oberoende av de statliga insatserna. Vidare anser vi att regeringen bör säkerställa att särskild hänsyn tas till befintliga statliga riskkapitalbolags geografiska och branschspecifika kompetenser i förändringsarbetet av det statliga riskkapitalet. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3409 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riskkapital, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6 samt 2017/18:545 av (SD), 2017/18:1951 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 2, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3161 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3274 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 11, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi menar att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än vad som är fallet bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte begränsas till enbart riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag ska den statliga riskkapitalfinansieringen styras mot de förkommersiella faserna. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som förtydligar inriktningen för de investeringar som det nyinrättade utvecklingsbolaget kommer att göra. En generell trend är att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåning i stad kontra landsbygd förordar vi att det inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden ska vara att kapital riktas mot just investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är ovilliga att ge gångbara lånevillkor. Ett annat kriterium bör vara att kapitalet riktas till en fastighetsexpansion kopplad till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i just avfolkningskommuner med hög arbetslöshet är samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. I detta sammanhang vill vi även nämna investeraravdraget som syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i små bolag men som inte nyttjas i den omfattning som det ursprungligen var tänkt. Vi anser att investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot småföretag som annars troligen hade varit mindre intressanta för investerare. För att öka intresset för avdraget anser vi att regeringen bör överväga att låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i, vilket i sin tur medför rätt till investeraravdrag. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2017/18:900 (SD) och 2017/18:919 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om riskkapital, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:545 av (SD), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:1951 av (M), 2017/18:1978 av (M) yrkande 2, 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:3161 av i (M) yrkande 1, 2017/18:3274 av (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 8 och 11 samt 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 2. Tillgången på kapital är en nyckelfråga för att främja entreprenörskap. Jag anser att statligt riskkapital behövs som ett viktigt komplement till privat riskkapital i fler regioner, exempelvis i inland. Det statliga kapitalet bör fungera som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap och inte ersätta privat kapital. Regeringen har valt den motsatta vägen och har inordnat Inlandsinnovation, ett statlig ägt riskkapitalbolag som skapades 2010 som en riktad satsning för företag i kommuner eller delar av kommuner i , , , , , och under det nya statliga utvecklingsbolaget . När utskottet beslutade att inrätta en ny struktur för det statliga riskkapitalet (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23) vände jag mig mot denna omstrukturering eftersom jag anser att detta är ytterligare ett exempel på hur regeringens politik bidrar till ökad centralisering och minskat företagande. Jag vidhåller min uppfattning i denna fråga och vill här understryka vikten av att statligt riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Genom att flytta de pengar som förvaltas av Inlandsinnovation till det nya utvecklingsbolaget ersätts Inlandsinnovations geografiskt inriktade uppdrag av ett system som riktar sig mot investeringar ur ett nationellt perspektiv, utan att regeringen visat vilka konsekvenser detta får för investeringarnas geografiska fördelning. Jag menar att regeringen borde vidta åtgärder för att små och växande företag i hela landet ska ha god tillgång till kapital.