bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — För ett starkt och konkurrenskraftigt företagande och fler arbetstillfällen i hela landet bör förslag i på hur landsbygden kan utvecklas genomföras, tillsammans med andra konkreta åtgärder. Det behöver bli enklare och billigare att anställa, och skatter och avgifter som hämmar jobbskapande måste minimeras. För att skapa bättre förutsättningar för att rekrytera kvalificerad personal i landsbygdskommuner bör personer som flyttar dit få delar av sina studielån avskrivna. Det bör också utredas hur ett antal skatter skulle kunna regionaliseras för att det ska löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat och göra investeringar. En förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet är att det finns en välfungerande infrastruktur. Fungerande godstransporter är också viktiga för att möjliggöra företagsamhet och tillgång till jobb. Underhållet av järnvägen måste därför prioriteras, liksom investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar. Ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnaden är nödvändiga. Tillgången till kommersiell service måste förbättras för att samhällena ska vara livskraftiga. För att komma till rätta med den bostadsbrist som råder i nästan hela landet krävs omfattande regelförenklingar, förbättrad marktillgång, en friare hyressättning med starkare koppling till bostäders marknadsvärde och ett mer energieffektivt byggande. Strandskyddet bör reformeras. Den klyvning som finns i vårt samhälle går inte bara mellan stad och landsbygd, utan också mellan inner- och ytterstad. Utvecklingen i särskilt utsatta områden måste vändas, vilket kan ske genom en modell med avtal mellan staten och kommunerna där parterna i samverkan vidtar aktiva åtgärder inom sina respektive ansvarsområden. En av statens viktigaste uppgifter är att garantera människor säkerhet och trygghet. Tryggheten ska värnas i hela landet, oavsett om man bor på landsbygden, i storstaden eller i ett utanförskapsområde. För att möta den ökade otryggheten i samhället behövs en ökad lokal polisiär närvaro med fler poliser, ökade resurser för att utreda och lagföra brott samt andra trygghetsskapande åtgärder. Straffen bör skärpas, och rättskedjan måste hålla ihop för att återupprätta förtroendet och respekten för rättsväsendet. För att förhindra terroristbrott bör arbetet mot terrorism intensifieras. För att möta de skärpta krav som det internationella säkerhetsläget ställer behöver såväl den militära som den civila försvarsförmågan stärkas. bör också gå med i Nato möjligt. Vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet, vilket förutsätter en väl utbyggd primärvård. För att skapa ökad tillgänglighet och valfrihet bör patienterna få rätt till en fast läkarkontakt i primärvården, och entreprenörskap inom vården främjas för att möjliggöra små primärvårdsenheter. Köerna till vården behöver också förkortas genom ekonomiska incitament. Insatser är även nödvändiga för att ge ett bättre stöd vid psykisk ohälsa och för att förbättra karriärmöjligheterna för sjuksköterskor. Den ekonomiska politiken måste ändras för att utsläppen ska minska igen. Grunden för miljö- och klimatpolitik är att förorenaren ska betala för sina utsläpp, som grön teknik stimuleras. Politiken måste inriktas mot mer effektiva incitament att göra gröna val, såsom en grön bilbonus, miljölastbilspremier och förbättrade förutsättningar för små- och storskalig produktion av förnybar energi samt ökade investeringar i laddinfrastruktur och energilagring. Ett enkelt och rättighetsbaserat grönt avdrag bör införas, i stället för de varierande stöd som finns . Den gröna skatteväxlingen inom energisektorn bör öka och användningen av biobränsle i flygsektorn bli obligatorisk. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2017/18:4166 av m.fl. (L), 2017/18:2296 av (SD) yrkande 1, 2017/18:4156 av m.fl. (C), 2017/18:4162 av och (båda M) yrkande 1 och 2017/18:4167 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2017/18:100 punkt 1 och motionerna 2017/18:603 av m.fl. (S), 2017/18:1076 av m.fl. (S), 2017/18:2030 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2473 av Finn (M), 2017/18:2542 av (M), 2017/18:2546 av (M), 2017/18:2630 av m.fl. (S), 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M), 2017/18:2918 av (M), 2017/18:2931 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 11, 19 och 27, 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:4161 av m.fl. (SD) yrkande 1. Liberalerna har tillsammans med , och en samsyn kring den ekonomiska politiken. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa sin egen väg och där det gemensamt skapas trygghet och sammanhållning. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunkturen, vilket kräver betydande överskott i en högkonjunktur. Det starka konjunkturläge som befinner sig i motiverar inte längre en expansiv finanspolitik. Regeringens omotiverat expansiva finanspolitik riskerar att leda till att går in i nästa lågkonjunktur med ett för litet handlingsutrymme. I stället för att förstärka den långsiktiga tillväxtpotentialen i svensk ekonomi används reformutrymmet till ökade utgifter samt kortsiktiga och procykliska stimulanser, vilket inte är ansvarsfullt. Vi inom Alliansen är också kritiska till regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken som möjliggör den expansiva ekonomiska politiken. är de så högt satta att den styrande effekten av taken helt gått förlorad, vilket också kritiserat regeringen för. Vi anser därför inte att tillkännagivandet som riktade till regeringen om att utgiftstakets nivå bör sättas så att det återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349) är slutbehandlat. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Den övergripande inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att stärka förmåga att möta en ekonomisk nedgång och som säkerställer att det finns resurser för de reformer som behöver göras. Kommande reformer ska i första hand finansieras genom omprioriteringar, och inte genom att försvaga sparandet. I de fall då statliga bolag till del eller helt säljs får staten in inkomster från försäljningen. I enlighet med gällande regelverk ska de inkomsterna användas för att amortera på statsskulden. Statens totala förmögenhet förändras inte när en tillgång, aktier, byts mot en annan, likvida medel. Intäkterna från en försäljning kan därför inte användas för att finansiera ökad löpande offentlig konsumtion. Denna princip ska gälla oavsett aktuell nivå på statsskulden. Att använda intäkter från försäljning av statliga bolag till sådan offentlig konsumtion är liktydigt med att sänka statens nettoförmögenhet vilket inte bör vara syftet med att sälja statliga bolag. Om regeringen vill göra en sådan försämring av statens finanser måste det motiveras utifrån det finanspolitiska ramverket och finansieras på ett erforderligt sätt. ska fungera för alla, men lämnas alldeles för många utanför. Det främsta problemet är den tudelade arbetsmarknaden och ett utanförskap som biter sig fast. Politiken ska därför inriktas på att göra det mer lönsamt att arbeta, med lägre skatter på arbetsinkomster och bidrags- och transfereringssystem som främjar arbetslinjen. Ett viktigt steg för att stärka arbetslinjen är att reformera systemet för ekonomiskt bistånd, med tydliga krav på aktivitet och motprestation för att få bidrag. Det behöver också öppnas upp fler vägar till jobb, bl.a. genom att göra det enklare att lära sig jobbet på jobbet som anställningskostnaderna för att anställa de som står längst från arbetsmarknaden sänks genom s.k. inträdesjobb, som är en förenklad anställning för unga upp till utan gymnasieexamen och nyanlända asylinvandrare. En trygg välfärd och ett fungerande rättsväsende är en grundläggande uppgift för samhället. Sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Utvecklingen går åt fel håll med växande köer och försämrad tillgänglighet. Reformer som kortar patienternas väntetider är den mest akuta uppgiften. En ny och uppdaterad kömiljard bör därför genomföras. Effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård ska också förbättras. Målet för skolan ska vara att ska ligga i topp tio i Pisamätningarna. Detta ska uppnås genom ett ökat antal undervisningstimmar, fler karriärlärartjänster och utökade resurser till utsatta skolor och svagt presterande elever. Politiken ska också inriktas på att reformera lärarutbildningen med ett ökat fokus på kunskap och inlärning. Lag och ordning ska säkras i hela genom att stärka svensk polis, och straffskalan för brott måste ses över. Villkoren för att starta, driva och utveckla företag ska förbättras. Regeringens politik går i motsatt riktning, med höjda kostnader på arbete och ett ökat regelkrångel. Den statliga inkomstskatten bör i stället omfatta färre än , och skattesystemet bör ändras för att öka drivkrafterna för entreprenörskap. När det gäller tillgången till kompetens krävs en bättre fungerande bostadsmarknad. Politiken bör därför inriktas på att genomföra reformer som frigör mer attraktiv mark att bygga på, förkortar överklagandeprocesser, medför effektivare användning av resurserna inom bostadspolitiken och ökar rörligheten på bostadsmarknaden. ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Det kräver väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan medan skatten i gengäld kan sänkas på jobb och företagande. Liberalernas reformplan för syftar till att öka friheten för människor, som dagens stora utmaningar och problem hanteras. Liberalerna sätter skolan främst, eftersom en skola i toppklass är den viktigaste faktorn för att alla ska få de kunskaper som behövs för att kunna leva ett självständigt liv och förverkliga sina livsdrömmar. Det behövs en skola med tydliga kunskapsmål och ökad betoning på faktakunskaper, mer undervisningstid och en mer traditionell aktivt lärarledd undervisning. behöver fortsätta arbetet med att lyfta läraryrkets status eftersom skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja skolresultaten. Karriärvägarna behöver bli fler och lönerna inom läraryrket höjas. Staten behöver ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Kvaliteten och valfriheten ska värnas, och skolvalet ska vara aktivt. Varje människa behövs. Liberalerna anser att integrationen är avgörande för att människor som kommit till ska kunna bygga upp sin tillvaro och stå på egna ben. Det behövs en liberal integrationspolitik som ger människor fler möjligheter och ställer tydliga krav. Det svenska språket ska gå som en röd tråd på ett asylboende fram till svenskt medborgarskap. Det ska vara obligatoriskt att delta i både språkundervisning och samhällsinformation, och den som vill bli medborgare ska göra ett språk- och samhällsprov. Hederstänkandet och parallellsamhällena ska bekämpas med kraft. Liberalerna anser att det ska löna sig att arbeta, starta företag, utbilda sig och ta ansvar. ska vara ett land med en väl fungerande ekonomi och en gemensamt finansierad välfärd. Ett land där jämlikhet råder innebär inte att alla ska ha det likadant, utan att alla ges förutsättningar att nå sin fulla potential. Klyftorna i samhället måste bekämpas genom att människor får utrymme att växa. Trots att befinner sig i en högkonjunktur ökar klyftorna mellan de som har en egen försörjning och de som lever i utanförskap. Två av tre som börjar få försörjningsstöd fastnar i ett långvarigt bidragsberoende. Detta kan Liberalerna inte acceptera. Det behövs därför ett nytt mål om halverat bidragsberoende som styråra för den ekonomiska politiken. Fler människor ska kunna ta steget från utanförskap och bidragsberoende till egen försörjning. Regeringens arbetslöshetsmål styr i fel riktning: bort från fler jobb och mot siffertrixande. I stället bör ett sysselsättningsmål införas. Det behövs flera reformer för att öka sysselsättningen för de grupper som har högst förgymnasial utbildning. Arbetsmarknaden behöver mer flexibilitet, och fokus ska läggas på de arbetsmarknadsprogram som fungerar som Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form läggs ned. Tillsammans med övriga allianspartier, regeringen och har Liberalerna kommit överens om ett nytt överskottsmål, men regeringen planerar inte för att nå detta. Konsekvenserna blir bl.a. att de marginaler som krävs nästa gång ekonomin hamnar i kris riskerar att saknas. ska kunna klara av kommande kriser, och det finansiella sparandet ska vara tillräckligt för att kunna genomföra nödvändiga strukturreformer , utan att trycket på välfärden ökas. Finanspolitiken behöver vara väl avvägd och långsiktigt hållbar. Liberalerna vill se en genomgripande skattereform för att stimulera jobb och företagande, så att tillväxt och välfärd kan garanteras även . För att utveckla arbetslinjen och stärka den svenska konkurrenskraften är det centralt att skatterna på arbete sänks. Fastighetsskatten bör ses över och de olika flyttskatterna sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. En stegvis nedtrappning av ränteavdragen skulle också bidra till att dämpa och stabilisera prisutvecklingen på bostäder. Liberalerna står för en smart, grön politik som utgår från marknadsekonomi, teknik och utveckling, och vi vill se en riktig grön skatteväxling. Skatterna bör höjas rejält på verksamheter som skadar klimatet och miljön, som andra skatter sänks. Det ska löna sig att arbeta, och det ska kosta att förorena. ska närma sig euroområdet, och för att slå vakt om fortsatta reformer, bygga varaktiga allianser och säkre svenskt inflytande på centrala områden krävs det att vi blir en del av euroområdet, dvs. en del av EU:s verkliga kärna. bör också vara med i bankunionen för att åstadkomma ett närmare samarbete med när det gäller ekonomiska frågor. När ett mer robust ramverk för eurosamarbetet och en tydligare demokratisk förankring finns på plats är målet att efter ett ja i en folkomröstning införa euron som valuta. I ska alla veta att det finns hjälp när det verkligen behövs. Tryggheten ska gälla alla. Men växer köerna i sjukvården, som människor med stora funktionsnedsättningar berövas sin personliga assistans. Tillgängligheten och kontinuiteten i vården måste öka och valfriheten värnas. Primärvården bör förbättras, och genom en uppdaterad kömiljard belönas de landsting och regioner som klarar att korta köerna i sjukvården. Det bör införas en nationell modell för att fler ska kunna utbilda sig till specialistsjuksköterskor, och genom att återinföra vårdbiträden används vårdens resurser bättre, som fler människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Liberalerna vill främja trygghetssystem som ökar friheten, och viktigast för familjer i ekonomisk utsatthet är en politik för fler jobb. Det behövs en ny föräldraförsäkring, och arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring, inte som en långvarig försörjningskälla. Äldre ska ha samma rätt och möjlighet att bestämma över sin vardag som yngre, och äldres egenmakt bör ökas genom att det blir lättare för de som vill att jobba längre. Tillvaron krymper för den som inte känner trygghet. Att veta att polisen kommer när det verkligen behövs och att känna sig trygg i sitt bostadsområde handlar om frihet i vardagen. Liberalernas mål är att antalet poliser ska vara minst 25 000 , och att antalet civilanställda byggs ut i motsvarande takt. Polisyrket bör också göras mer attraktivt genom höjda polislöner. Det säkerhetspolitiska läget har försämrats markant, och för att garantera svensk säkerhet och självständighet är det nödvändigt att ansöker om medlemskap i . Försvarsförmågan måste öka på flera olika sätt, och Liberalernas ambition är att försvarsutgifterna ska uppgå till av BNP. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9, 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:4167 av m.fl. (KD), 2017/18:2296 av (SD) yrkande 1, 2017/18:4156 av m.fl. (C), 2017/18:4162 av och (båda M) yrkande 1 och 2017/18:4166 av m.fl. (L) samt avslår proposition 2017/18:100 punkt 1 och motionerna 2017/18:603 av m.fl. (S), 2017/18:1076 av m.fl. (S), 2017/18:2030 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2473 av Finn (M), 2017/18:2542 av (M), 2017/18:2546 av (M), 2017/18:2630 av m.fl. (S), 2017/18:2822 av Finn m.fl. (M), 2017/18:2918 av (M), 2017/18:2931 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 10, 11, 19 och 27, 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:4161 av m.fl. (SD) yrkande 1. har tillsammans med , och Liberalerna en samsyn kring den ekonomiska politiken. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa sin egen väg och där det gemensamt skapas trygghet och sammanhållning. Ett av målen för den ekonomiska politiken är att stabilisera konjunkturen, vilket kräver betydande överskott i en högkonjunktur. Det starka konjunkturläge som befinner sig i motiverar inte längre en expansiv finanspolitik. Regeringens omotiverat expansiva finanspolitik riskerar att leda till att går in i nästa lågkonjunktur med ett för litet handlingsutrymme. I stället för att förstärka den långsiktiga tillväxtpotentialen i svensk ekonomi används reformutrymmet till ökade utgifter samt kortsiktiga och procykliska stimulanser, vilket inte är ansvarsfullt. Vi inom Alliansen är också kritiska till regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken som möjliggör den expansiva ekonomiska politiken. är de så högt satta att den styrande effekten av taken helt gått förlorad, vilket också kritiserat regeringen för. Vi anser därför inte att tillkännagivandet som riktade till regeringen om att utgiftstakets nivå bör sättas så att det återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349) är slutbehandlat. Även om den svenska statsskulden är låg har finanskrisen visat att skuldkvoten snabbt kan öka om ett land inte har tillräckliga säkerhetsmarginaler. Den övergripande inriktningen på den ekonomiska politiken ska vara att stärka förmåga att möta en ekonomisk nedgång och som säkerställer att det finns resurser för de reformer som behöver göras. Kommande reformer ska i första hand finansieras genom omprioriteringar, och inte genom att försvaga sparandet. I de fall då statliga bolag till del eller helt säljs får staten in inkomster från försäljningen. I enlighet med gällande regelverk ska de inkomsterna användas för att amortera på statsskulden. Statens totala förmögenhet förändras inte när en tillgång, aktier, byts mot en annan, likvida medel. Intäkterna från en försäljning kan därför inte användas för att finansiera ökad löpande offentlig konsumtion. Denna princip ska gälla oavsett aktuell nivå på statsskulden. Att använda intäkter från försäljning av statliga bolag till sådan offentlig konsumtion är liktydigt med att sänka statens nettoförmögenhet vilket inte bör vara syftet med att sälja statliga bolag. Om regeringen vill göra en sådan försämring av statens finanser måste det motiveras utifrån det finanspolitiska ramverket och finansieras på ett erforderligt sätt. ska fungera för alla, men lämnas alldeles för många utanför. Det främsta problemet är den tudelade arbetsmarknaden och ett utanförskap som biter sig fast. Politiken ska därför inriktas på att göra det mer lönsamt att arbeta, med lägre skatter på arbetsinkomster och bidrags- och transfereringssystem som främjar arbetslinjen. Ett viktigt steg för att stärka arbetslinjen är att reformera systemet för ekonomiskt bistånd, med tydliga krav på aktivitet och motprestation för att få bidrag. Det behöver också öppnas upp fler vägar till jobb, bl.a. genom att göra det enklare att lära sig jobbet på jobbet som anställningskostnaderna för att anställa de som står längst från arbetsmarknaden sänks genom s.k. inträdesjobb, som är en förenklad anställning för unga upp till utan gymnasieexamen och nyanlända asylinvandrare. En trygg välfärd och ett fungerande rättsväsende är en grundläggande uppgift för samhället. Sjukvården ska präglas av hög kvalitet och tillgänglighet för alla. Utvecklingen går åt fel håll med växande köer och försämrad tillgänglighet. Reformer som kortar patienternas väntetider är den mest akuta uppgiften. En ny och uppdaterad kömiljard bör därför genomföras. Effektiviteten, produktiviteten och fördelningen av resurser i svensk sjukvård ska också förbättras. Målet för skolan ska vara att ska ligga i topp tio i Pisamätningarna. Detta ska uppnås genom ett ökat antal undervisningstimmar, fler karriärlärartjänster och utökade resurser till utsatta skolor och svagt presterande elever. Politiken ska också inriktas på att reformera lärarutbildningen med ett ökat fokus på kunskap och inlärning. Lag och ordning ska säkras i hela genom att stärka svensk polis, och straffskalan för brott måste ses över. Villkoren för att starta, driva och utveckla företag ska förbättras. Regeringens politik går i motsatt riktning, med höjda kostnader på arbete och ett ökat regelkrångel. Den statliga inkomstskatten bör i stället omfatta färre än , och skattesystemet bör ändras för att öka drivkrafterna för entreprenörskap. När det gäller tillgången till kompetens krävs en bättre fungerande bostadsmarknad. Politiken bör därför inriktas på att genomföra reformer som frigör mer attraktiv mark att bygga på, förkortar överklagandeprocesser, medför effektivare användning av resurserna inom bostadspolitiken och ökar rörligheten på bostadsmarknaden. ska vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Det kräver väl utformade och effektiva styrmedel. Förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan medan skatten i gengäld kan sänkas på jobb och företagande. vill ha en ekonomisk politik som tar till vara varje människas förmåga och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. Familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning ska stärkas. En väl fungerande ekonomisk politik ger resurser att satsa på välfärden, dvs. en god vård och omsorg och en bra skola som fördjupar sitt kunskapsuppdrag och återupprättar en bildningstradition. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. BNP-måttet är centralt för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt, men eftersom det exkluderar faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande bör ett livskvalitetsindex införas i den officiella statistiken. drar nytta av en god konjunktur, och tack vare jobbreformer som tidigare genomförts finns det förutsättningar för hög sysselsättning och god tillväxt. har problem och stora utmaningar som den nuvarande politiken står alltför passiv inför. Det handlar om försämrad tillgänglighet i vården och omsorgen, en ökad tudelning på arbetsmarknaden samt brister i tryggheten genom en polisorganisation som är för liten och fungerar dåligt.