bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — Regeringen lämnade en lagrådsremiss till Lagrådet med förslag om att göra till svensk lag. Regeringen har aviserat att en proposition om att införliva FN:s konvention om barnets rättigheter ska lämnas till (Statsrådsberedningens förteckning över propositioner /18, ). I likhet med tidigare ställningstaganden när det gäller yrkanden om skolans värdegrund (senast i bet. 2016/17:UbU17) konstaterar utskottet att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När det gäller yrkanden om att främja demokratiska värderingar och att skolan ska vara partipolitiskt neutral vill utskottet framföra följande. Skolan har ett viktigt demokratiskt uppdrag som regleras såväl i skollagen (2010:800) som i läroplaner, ämnes- och kursplaner. Frågor om samhällsstyret, däribland politisk information, är en del av undervisningen och även av utbildningen i övrigt. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla, exempelvis att skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Det innebär enligt utskottets mening att all personal i skolan har ansvar för att i undervisningen och i sin yrkesutövning praktisera och levandegöra skolans värdegrund och de grundläggande demokratiska värderingarna samt iaktta saklighet och opartiskhet. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om de lagändringar som trädde i kraft om politisk information i skolan. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns några skäl att vidta åtgärder i denna fråga. Utskottet ser även positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller dessa frågor. har t.ex. inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen fortsatt arbetet med att stärka kompetensen hos skolans personal bl.a. när det gäller frågor om främlingsfientlighet och rasism samt likabehandling. Utskottet vill även påminna om att flera aktörer har haft i uppdrag att bedriva arbete inom dessa viktiga frågor. Bland annat genomför Forum för levande historia i samarbete med en stor kunskapshöjande utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans. slutredovisade den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism sitt arbete, ett uppdrag som pågått . Utskottet instämmer med utredarens slutsatser att skolan genom att stärka elevernas källkritiska förmåga och kunskaper om hur man kan identifiera propaganda kan bidra till att rekrytering på sociala medier till våldsbejakande extremistmiljöer motverkas. Utskottet vill även framhålla att det ligger i skolans kärnuppdrag att lära ut en demokratisk värdegrund och fostra demokratiska medborgare. I sammanhanget vill utskottet även erinra om att i regleringsbrevet fick i uppdrag att utreda vilken roll utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot våldsbejakande extremism. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten även förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta intolerans och extremism. Utskottet kan också konstatera att det även på EU-nivå pågår samarbete och erfarenhetsutbyte inom frågor som gäller arbetet med att stärka de grundläggande värdena samt förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:566, 2017/18:1062 yrkandena 10, 34 och 35, 2017/18:1127, 2017/18:2146 yrkande 1, 2017/18:3127 yrkandena 1 och 2, 2017/18:3376 och 2017/18:3841. Jämställdhet och könsuppdelad undervisning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet och normkritik och om att undervisningen i skolan inte ska vara könsuppdelad. Jämför reservation 3 (M), 4 (SD), 5 (V) och 6 (L). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 28 föreslår motionärerna ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad. Motionärerna anför att detta inte utesluter att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. Frågan om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad lyfts även fram i kommittémotion 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 11. I kommittémotion 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas att de nya delmålen inom jämställdhetspolitiken som syftar till en jämställd utbildning även ska beakta frågan om könssegregerade aktiviteter i skolan samt frågan om pojkars skolresultat. I motion 2017/18:2298 av (SD) framförs att läroplanens formulering om skolans ansvar för att motverka traditionella könsmönster bör strykas. Ett motsvarande förslag framförs även i motion 2017/18:2468 av (SD). I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 10 framförs att elever ska uppmuntras att göra studie- och framtidsval som bygger på deras egna önskningar, inte könsrollsbundna förväntningar. Detta ska genomsyra arbetet genom utbildningsväsendets alla nivåer, anför motionärerna. I motion 2017/18:439 av och (båda L) yrkande 1 framför motionärerna att samtycke och normkritik bör införas i läroplanen för grund- och gymnasieskolan. Motionärerna anser att det svenska samhället måste börja tala om våld och sexuellt våld som manliga problem och jobba för att män aktivt ska verka för och få stöd till att bryta med de destruktiva manlighetsnormerna. I yrkande 2 anförs att det bör införas särskilda satsningar för att motverka antipluggkultur bland killar. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs att det ska tas fram ett stödmaterial för att personal ska kunna möta transpersoner i skolan. Enligt motionärerna behöver skolor stöd i hur de ska göra skolorna tryggare för unga transpersoner, i hur de ska tänka kring könade skoltoaletter eller omklädningsrum, och i fråga om könsnormer och kunskap om att ha elever som genomgår könsbekräftande vård. I motion 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6 framförs att regeringen i syfte att upprätthålla en demokratisk ordning bör undanröja kvinnodiskriminering och främja jämställdhet genom att förbjuda könssegregerade undervisningsformer som står i strid med skolans läroplan. I motion 2017/18:1121 av (S) anförs att skolan måste stärka sitt arbete kring normkritik. Enligt motionären ska skolan och dess personal ifrågasätta normer och uppfattningar av vad som är ”normalt” och därmed hjälpa eleverna att vidga sina perspektiv och sin verklighetsuppfattning. Av 1 kap. 5 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska var och en som verkar inom utbildningen främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Enligt 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) har lagen till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Enligt 2 kap. 5 § gäller att den som bedriver verksamhet som avses i skollagen (2010:800) eller annan utbildningsverksamhet (utbildningsanordnare) inte får diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten. Anställda och uppdragstagare i verksamheten ska likställas med utbildningsanordnaren när de handlar inom ramen för anställningen eller uppdraget. Vidare anges i diskrimineringslagens 3 kap. bl.a. att en utbildningsanordnare inom ramen för sin verksamhet ska arbeta med aktiva åtgärder, dvs. ett förebyggande och främjande arbete för att inom verksamheten motverka diskriminering och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter. För en utbildningsanordnare ska arbetet med aktiva åtgärder bl.a. omfatta undervisningsformer och organisering av utbildningen samt studiemiljö. I läroplanen för (Lgr 11 s. 8) anges att jämställdhet mellan könen är ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Enligt läroplanen ska skolan bl.a. aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter samt motverka traditionella könsmönster. I läroplanen för gymnasieskolan anges på liknande sätt som i Lgr 11 att jämställdhet är ett av utbildningens grundläggande värden och att undervisningen till innehåll och uppläggning ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Gymnasieskolans läroplan (Gy 11) anger vidare att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan att begränsas av rådande föreställningar och normer om vad som är kvinnligt och manligt (Gy 11 s. 6). Bakgrund och pågående arbete är en av 41 myndigheter som har ett särskilt regeringsuppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering –2018 (U2015/04713/S). Jämställdhetsintegreringen ska leda till att verksamheten bättre bidrar till det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdhetsperspektivet har uppmärksammats i bl.a. uppdraget att förtydliga läroplaner, uppdraget att kartlägga gymnasiesärskolor som bedriver undervisning integrerad med gymnasieskolan, lägesbedömning och i myndighetens strategi för nationell skolutveckling. har även haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan (U2011/7067/S, U2011/263/(delvis), U2012/3983/S, U2012/3266/S, U2012/1362/S, U2012/492/S, U2013/5044/S, U2012/7365/S). insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet som myndigheten har fått . Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (Rapport 2015:7). Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S) tog fram kompetensutvecklingsmaterial med fokus på elevers delaktighet och inflytande i undervisningen samt avseende arbetet med att främja likabehandling. Syftet är att utveckla arbetet med jämställdhet, och även normkritik och kränkande behandling, som är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. har även arbetat fram olika stödinsatser som avser arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, däribland gällande jämställdhet och normkritik. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till (). I regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rättigheter och möjligheter. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i redovisning av ett regeringsuppdrag om att föreslå ändringar i läroplaner (U2017/00412/S) och med hänsyn till de olika skolformernas karaktär. Uppdraget ska redovisas till () . Särskilt om könsuppdelad undervisning I betänkande 2016/17:UbU17 lämnade ett tillkännagivande om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad (bet. 2016/17:UbU17, rskr. 2016/17:250). Regeringen beslutade om ett uppdrag till att föreslå ändringar i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter (U2017/00412/S). Ändringarna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanerna inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans i undervisningen. Uppdraget redovisades till och bereds fortfarande inom (skr. 2017/18:75 s. 163). Utskottet vill inledningsvis understryka att jämställdhet har stor betydelse för skolans verksamhet och uppdrag och är ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Vikten av arbetet med jämställdhetsfrågor framgår också tydligt i skolans styrdokument. Enligt läroplanerna ska undervisningen till innehåll och upplägg präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Vidare ska skolan bl.a. aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter samt motverka traditionella könsmönster. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina förmågor och intressen utan att begränsas av rådande föreställningar och normer om vad som är kvinnligt och manligt. Utskottet vill också särskilt lyfta fram att har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet. Exempelvis har myndigheten inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen tagit fram kompetensutvecklingsmaterial om arbetet med att främja likabehandling, bl.a. för att utveckla arbetet med jämställdhet, normkritik och kränkande behandling. har också i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att föreslå ändringar i läroplanerna för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, förmedla värden som jämställdhet samt främja lika rättigheter och möjligheter. När det gäller yrkanden om könsuppdelad undervisning vill utskottet anföra följande. lämnade regeringen ett uppdrag till om att föreslå ändringar i läroplanerna för och motsvarande skolformer, förskoleklassen och fritidshemmet, att förtydliga skolans uppdrag att bl.a. motverka traditionella könsmönster och förmedla värden som jämställdhet (U2017/00412/S). Förslagen skulle även tydliggöra att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans. Uppdraget redovisades till . Vidare lämnade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad (2016/17:UbU17, rskr. 2016/17:250). förslag till läroplansändringar bereds fortfarande inom , och regeringen anger i skrivelse 2017/18:75 skrivelser till regeringen att utskottets tillkännagivande om könsuppdelad undervisning inte är slutbehandlat. Utskottet ser fram emot att ta del av de förslag som väntas på området och ser därmed inga skäl för att nu ställa sig bakom yrkanden om könsuppdelad undervisning. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:439 yrkandena 1 och 2, 2017/18:1121, 2017/18:2298, 2017/18:2339 yrkande 11, 2017/18:2468, 2017/18:3182 yrkande 11, 2017/18:3186 yrkande 6, 2017/18:3567 yrkande 28, 2017/18:3574 yrkande 10 och 2017/18:3891 yrkande 3. Konfessionella inslag i skolan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konfessionella inslag samt traditionella skolavslutningar. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (V). I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 33 anförs att landets skolor bör vara skyldiga att ordna traditionella avslutningar för de elever och föräldrar som så önskar. Motsvarande yrkande framförs i motion 2017/18:3390 av (SD). I motion 2017/18:2353 av och (båda SD) begärs att det ska införas ett förbud mot muslimsk slöja i den svenska , ett förbud som ska gälla såväl lärare som elever. Enligt motion 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 2 bör det tillsättas en utredning med målet att klargöra förhållandena på de konfessionella friskolorna. Enligt partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 17 bör det utredas hur alla skolor kan bli konfessionsfria. Religiös eller annan ideologisk påverkan ska därför inte förekomma i skolan oavsett om det handlar om obligatoriska eller frivilliga inslag i utbildningen, framför motionärerna. I yrkande 18 framförs att det bör utredas vilka åtgärder som krävs för att alla skolor ska garantera alla elevers rätt till religionsfrihet i enlighet med . I motion 2017/18:3186 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 9 framförs att skolundervisningen i privata och religiösa skolor ska stå på vetenskaplig grund och att skolan ska vara sekulär samt att ingen minderårig elev ska avskiljas eller skiljas ut från de andra på grund av kön eller religion, vilket medför att skolan ska vara fri från alla typer av religiösa symboler, inklusive klädedräkten för barn . I motion 2017/18:1054 av m.fl. (S) framförs att skolan bör vara fri från konfessionella inslag. I 1 kap 6 § skollagen (2010:800) anges att utbildningen, dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål, vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva verksamhet med konfessionella inslag. I 1 kap. 7 § skollagen anges att undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem ska vara icke- konfessionell. I övrigt får utbildningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär att det för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 226) anges att i en skola med konfessionell inriktning kan det enligt regeringens uppfattning finnas utrymme för att inom ramen för utbildningen anordna andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning, t.ex. fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller dylikt i inredningen. Om konfessionella inslag förekommer i utbildningen ska deltagandet vara frivilligt för barnet eller eleven. Som nämnts ovan syftar diskrimineringslagen (2008:567) enligt 1 kap. 1 § till att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett bl.a. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Enligt 2 kap. 5 § samma lag gäller att den som bedriver verksamhet som avses i skollagen (2010:800) eller annan utbildningsverksamhet inte får diskriminera något barn eller elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten. Regeringsformen, och om religionsfrihet Varje medborgare är enligt 2 kap. 1 § första stycket regeringsformen (1974:152) gentemot det allmänna tillförsäkrad religionsfrihet, dvs. frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Religionsfriheten är den enda av de positiva opinionsfriheterna som inte får begränsas genom lag enligt 2 kap. 20 § regeringsformen. artikel 9 behandlar tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Var och en har, enligt punkt 1, rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor eller ritualer. Enligt punkt 2 får friheten att utöva sin religion eller tro endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra människors fri- och rättigheter. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, artikel 14, ska konventionsstaterna respektera barnets rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Vidare ska konventionsstaterna respektera föräldrarnas och i förekommande fall vårdnadshavarnas rättigheter och skyldigheter att på ett sätt som är förenligt med barnets fortlöpande utveckling ge barnet ledning då det utövar sin rätt. Friheten att utöva sin religion eller tro får underkastas endast sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som är nödvändiga för att skydda den allmänna sedligheten eller andra personers grundläggande fri- och rättigheter. Bakgrund och pågående arbete Särskilt om slöja i skolan I förarbetena till diskrimineringslagen (prop. 2007/08:95 s. 196 f.) anfördes om klädsel och liknande att särskilt diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning kan aktualisera frågan om huruvida t.ex. en skolas eller en enskild lärares synpunkter på elevernas klädsel kan ha ett diskriminerande inslag. Klädsel är något som normalt bestäms av individen själv. Utgångspunkten bör enligt förarbetena vara att utbildningsanordnare ska visa respekt för enskilda deltagares val av klädsel och liknande, särskilt när det är fråga om religiöst betingade uttryck. Ett förbud för t.ex. skolelever att i vissa angivna sammanhang bära en speciell klädsel – något som har blivit aktuellt i fråga om heltäckande slöja, s.k. burka – kan dock godtas även om klädseln har religiös bakgrund, ifall klädseln i enskilda fall väsentligt skulle försvåra kontakten och samspelet mellan lärare och elever eller medföra särskilda risker vid laborationer eller liknande övningar. Ett avsteg från diskrimineringsförbudet bör enligt förarbetena emellertid i ett sådant sammanhang motiveras av ett syfte som ligger inom ramen för verksamhet som regleras i skollagen. () har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor som rör förbud mot slöja i skolan, senast i betänkande 2015/16:KU15. I KU:s betänkande återges relevant reglering i regeringsformen och diskrimineringslagen samt (se ovan). KU vidhåller i betänkandet sin tidigare uppfattning att det är en självklar utgångspunkt att var och en har en frihet att klä sig som han eller hon själv vill utan att påtvingas andras värderingar, men att det kan finnas vissa situationer, t.ex. under viss yrkesutövning eller inom utbildningsväsendet, där det kan ha konsekvenser om man döljer hela ansiktet. I enlighet med vad KU tidigare uttalat bör emellertid en lagstiftning som förbjuder burka eller niqab ute i samhället eller som förbjuder slöja för barn i vissa verksamheter inte komma i fråga. publicerade 2012 en promemoria om elever med heltäckande slöja i skolan. I promemorian presenterar och förklarar aktuell lagstiftning i bl.a. diskrimineringslagen (se ovan).