bet · H501KU20d3 · 2018-01-01 00:00:00 — När man tittar på dem, kanske lite snabbt, finns det ingen problematisering alls av det här med att handlingar läggs där och på det sättet inte kan bli registrerade på vanligt sätt. fick ju mycket kritik av därför att handlingar i det vanliga systemet inte registrerades. Det fanns alltså tydligen ingen observans på att en sådan här arbetsyta kan vara problematisk på det här sättet. Jag frågar: När den här arbetsytan upprättades efter att hade blivit utrikesminister, var då KU:s och JO:s kritik mot både Utrikes- departementet och – som reglerna är – det ansvariga statsrådet uppe på det sättet? Var det uppe någonting när den här saken kom igång om offentlighet, om handlingsregistrering och om den snabbhet som föreskrivs i tryckfrihets- förordningen när man ska ta ställning till om handlingen i fråga ska anses offentlig eller ha viss sekretessbeläggning? Drog tjänstemän hela denna problemställning för utrikesministern? : Det drogs inte för mig, herr ordförande. Jag tror nog att alla har klart för sig hur lagstiftningen ser ut. Här var utgångspunkten också att de gällande reglerna ska omfatta även arbetet med en sådan här yta. Men det som var nytt var just att också FN-representationen i fanns representerad. Hur det sedan har diskuterats så att säga under arbetets gång och exakt vid vilka tillfällen som det har diskuterats eller tagits upp är det snarare kanske FN-enheten som kan beskriva. (SD): Vi har ganska många granskningsärenden, och det är mycket dokumentation i varje ärende. Jag inser att jag eventuellt kan ha gått lite vilse i all dokumentation. Men jag har suttit här och letat febrilt efter svar på en väldigt grundläggande fråga, som utrikesministern gärna kan få hjälpa mig att klargöra. Som jag har förstått det är en sådan här arbetsyta ett avdelat område på en server eller liknande som man måste ha olika behörigheter för att kunna komma åt. Det är klarlagt utom rimligt tvivel att fattades det beslut om att inrätta en arbetsgrupp som skulle jobba med de här frågorna. Min fråga är: När skapades … Vilket datum skapades själva arbetsytan? När gjordes den här avdelningen, så att säga, som den här arbetsgruppen sedan skulle kunna arbeta med? : Om vi har kontrollerat korrekt ska det vara . Arbetsgrupp kallades det därför att den avgränsar vilka personer som så att säga ska genomgå säkerhetsklassning och vilka som har tillgång till den här arbetsytan. Det framgår av det skriftliga svaret. Där finns detta nämnt. (SD): Tack för hjälpen med minnet! Det förklarar också varför en del av dokumenten som ligger på den här arbetsytan är daterade med en tidigare tidpunkt. Ska jag då förstå att de här datumangivelserna som finns i systemet är vid vilken dag, vilket datum, som en viss fil tillfördes till en flik i arbetsytan? Det är det som det datumet anger? : Jag vill se till att vi citerar korrekt. Det som sker i arbetet på en sådan här gemensam arbetsyta är att dess medlemmar gör löpande anteckningar på de här bladen. Sedan knyter man handlingar … Om det finns en aktuell handling som man vill referera till så knyts den också förstås till det som antecknas. Vissa av de där handlingarna kan ju vara tillkomna innan arbetsgruppen hade inrättats. Så är det. Då får man utgå från att de handlingarna förstås är hanterade och registrerade, och hanterade på rätt sätt. Och det är ju … Ja, det kan ju till exempel vara vad en tidigare regering gjorde i säkerhetsrådskampanjen också. För allt material som har tillförts den här ytan – alltså även sådant material som tillförts – gäller ju reglerna i tryckfrihetsförordningen. (SD): Tack för det! Det var ju det som skulle bli min följdfråga i så fall. Där fick jag ju kanske hålla mig lite på en slak lina när jag balanserar med tanke på att vi ju haft tillgång till material, indikationer och exempel, precis som statsrådet har tillstått, på hur en sådan här flik i det här dokumentet kan se ut. Där har det ju funnits indikationer på att det har funnits handlingar som har tillförts den här arbetsytan som skapades och som då avser den tidigare regeringen och går ännu längre tillbaka i tiden – därav min fråga huruvida den datumangivelse som anges på en sådan flik avser tidpunkten då handlingen eller filen upprättades eller tidpunkten då den tillfördes själva arbetsytan. : Jag tror … Jag hoppas, herr ordförande, att utskottet fick se exempel och förstod att det i det exempel vi gjorde tillgängligt också fanns en gammal note från om just det här landet – som jag inte ska säga vilket det är – där man föreslår röstbyte. Och det var ju . Det är ju en viktig information för arbetsytan att känna till en sådan note. Då är den och ska förstås ha hanterats enligt reglerna. Då nämns det här att det datumet finns varifrån den noten kommer. Ordföranden: det fler frågor runt bordet? Ja, det gör det. (C): har fått del av den här rapporten från arbetsgruppen för förbättrad hantering av allmänna handlingar i utrikesförvaltningen, som är daterad . En punkt på s. 3 är ”Städa skåpen”. Alla enheter och utlandsmyndigheter uppmanas att genomföra städdagar. Jag skulle vilja fråga om det redan har lett till att man har funnit många handlingar som inte varit diarieförda tidigare. Har utrikesministern någon vetskap om det? : Herr ordförande! Jag tror att det ska tas både bildligt och så att säga praktiskt att det är viktigt att hålla ordning. Vi påminner om de regler som gäller för att hantera handlingar. Och sedan måste man se till att det här problemet som har hanterat tidigare om förkomna handlingar, som går långt tillbaka i tiden, inte uppstår eller att man så att säga ordentligt städar upp. Det vi upptäcker är ju att om det kommer väldigt många nya medarbetare är det viktigt att det här upprepas, så att man … Det har vi redan gjort. Vi vidtar redan sådana åtgärder. Jag kan inte göra någon uppskattning av det, men det är en viktig åtgärd att säga: Det här ska ni se till att ni håller rent och att det inte finns anledning att kritisera oss i fortsättningen för någonting sådant. (V): har ministern sagt att gällande regler skulle omfatta arbetet också på den här arbetsytan. Det här var en arbetsyta som då var praktisk mellan två myndigheter, så att man lätt kunde skicka in sina handlingar. Men om man skulle ha följt gällande regler för arbetet på arbetsytan, betyder det att ministern menar att handlingar som lades in där borde ha registrerats och diarieförts när de kom in där? Det är den regel som skulle ha gällt om de hade kommit på ett annat sätt. Om de till exempel skulle ha kommit med posten skulle de ha varit föremål för registrering. kom de in på arbetsytan, och då, om man följer gällande regler, borde de väl ha registrerats i det läget också. Är det så jag ska tolka ministern? : Herr ordförande! Jag kan kanske få be att hänvisa till svar som vi har gett tidigare också. Bestämmelserna i offentlighets- och sekretess- lagen om när allmänna handlingar ska registreras innehåller ju inte en bestämd tidsgräns, men det ska ske så snart det är praktiskt möjligt. Och eftersom handlingarna på den gemensamma arbetsytan bedömdes vara arbetsmaterial behöver de inte diarieföras så länge ärendet inte är slutbehandlat. Det är där som vi så att säga har fått vår tidsförskjutning och en backlog som har varit besvärlig. Men flera av bilagorna hade när de lades upp på ytan redan diarieförts i andra ärenden. Precis som jag gav ett exempel på här har det följt med ärenden som har diarieförts. Men så länge det är arbetsmaterial behöver man inte diarieföra det. Då gjordes en bedömning när arbetet var avslutat, och det var det som skulle ha skett snabbare. (V): Så ministern menar att arbetet på ytan var ett gemensamt arbetsmaterial mellan två olika myndigheter? För ofta är det så att när man skickar något från en myndighet till en annan är det något som expedieras och också diarieförs då. Det är det som också blir en fråga här när det läggs ihop från två olika. : Det var för arbetsgruppen – ett gemensamt material för den arbetsgruppen. Skånberg (KD): Ordförande! Det verkar som om det kokar ned till en bedömning: Kan man ha en gemensam arbetsyta mellan två myndigheter utan att det genererar allmän handling? I inledningen sa utrikesministern: ”Vår bedömning var att det inte var allmänna handlingar.” Men medgav utrikesministern att det fanns handlingar som var allmänna i den här bulken. Vad är nu utrikesministerns hållning? Är det möjligt att följa regelverket och ha en arbetsyta som är gemensam mellan två myndigheter? : Herr ordförande! Ja, man kan ha en gemensam arbetsyta. Man kan ha en arbetsgrupp som använder material som sedan förstås måste registreras och i vissa fall bli en allmän handling. I arbetet kan de ju komma att använda det som redan är allmänna handlingar, som har förts till som underlag eller som arbetsmaterial. Det har ju varit fallet här också med sådant som gick . Det är inget problem i sig att ha den här typen av arbetsytor. Utan det som var problemet här var att det tog , när arbetet hade avslutats, att se till att allt registrerades och diariefördes helt korrekt. Ordföranden: återstår enbart Dag Klackenberg som vill ställa en kort uppföljande fråga. Dag Klackenberg (M): Herr ordförande! gav KU kritik. Lite vågat var utrikesministern snabbt ute på Twitter med att det inte hade begåtts några felaktigheter. Om man tolkar det snällt kan man säga att det inte var några felaktigheter i kampanjen. Men var kritiken just diarieföringen och hanteringen av de allmänna handlingarna. Då är det kanske lite kaxigt att gå ut och säga att det inte var några felaktigheter när KU sa att det var felaktigheter. noterar jag att utrikesministern pudlade en hel del här i inledningen om att saker är åtgärdade och bättring är på väg, vilket jag uppskattar. Men en fråga som ändå kvarstår: Varför tog utrikesministern risken att låta detta ligga så länge med tanke på att det bara kunde bli ett enda resultat, nämligen misstankar om att det doldes någonting. Och det vet vi att det inte gjorde. Varför lät utrikesministern det gå så länge med den uppenbara risken att få kritik helt i onödan? : Det vi gjorde då – som jag tidigare också har sagt, herr ordförande – var att vi stärkte rättssekretariatets roll och att vi gjorde ökade informationsinsatser på UD. Vi uppmärksammades på att det ändå hade tagit så och att det arbete som inleddes inte hade kunnat avslutas när man från mediernas sida ville få ut de här uppgifterna. Det var förstås helt oacceptabelt. Därför bad jag … tillsatte jag rättschefen som utredare internt för att titta på vad vi ytterligare kunde göra. Resultatet blev förslagen som vi nu genomför fullt ut. När jag twittrade så avsåg jag … och då var diskussionen kanske framför allt kring kampanjarbetet, inte så mycket kring den här speciella ytan. uttalade ju i betänkandet att utskottet ur formell synvinkel inte hade något att anmärka på när det gällde hur själva kampanjen hade bedrivits. Det var viktigt att påpeka, och det var också det som min kommentar rörde. Och jag avsåg att granskningarna inte hade funnit några felaktigheter i hur kandidaturarbetet hade bedrivits. Vi har som sagt vidgått att detta har tagit och varit otillfredsställande, och vi har vidtagit åtgärder. Ordföranden: Jag skulle vilja ställa två korta uppföljande frågor för att sy ihop det hela. Det har framkommit att det har funnits anteckningar på bladen i arbetsytan som är daterade före . Vi har tidigare fått uppgift skriftligen om att arbetsgruppen inrättades men att det gjordes anteckningar i arbetsytan före detta datum. Jag undrar: Hur kommer det sig att det gjorde anteckningar i arbetsytan innan arbetsgruppen formellt hade inrättats? KU har tidigare ställt en skriftlig fråga om detta som UD besvarade den , men svaret innehöll inte något svar på just den frågan. Arbetsgruppen inrättades formellt , men det gjordes anteckningar i arbetsytan . UD svarade inte på hur detta kunde komma sig. Jag talar inte om att man har lagt in dokument som är äldre, eller så, utan jag menar att vi har iakttagit anteckningar på bladen som är daterade före . Det framstår som lite märkligt att man har kunnat göra detta innan arbetsgruppen formellt är inrättad. : Menar ordföranden inte anteckningar som har förts till om ett speciellt land eller om kampanjen? Varifrån kommer uppgiften? Ordföranden: Det som KU frågade om var en genomgång. KU skrev till UD att en genomgång av den aktuella handlingen – alltså hela arbetsytan med 900 olika dokument – gett vid handen att det fanns bifogade handlingar och anteckningar på bladen som var daterade före . Sedan frågade KU vad skälet var till att det förekom handlingar och anteckningar på bladen som var daterade före , då arbetsgruppen inrättades. : Jag kan inte garantera att det inte har funnits anteckningar som har gjorts mellan att ytan skapades och att arbetsgruppen påbörjade sitt arbete. Detta kan jag inte känna till över huvud taget. Men det viktiga är hur den formella kontrollen av det som har lagts upp där sker – vad det kan vara för något, vad det är för slags anteckningar och vad som ska registreras, diarieföras och göras offentligt när detta är aktuellt. Jag tror att det handlar mer om en praktisk fråga – att man eventuellt för till en anteckning eller startar med dokument. Detta är vad jag kan svara nu utan att ha haft en chans att titta på exakt vad det i så fall kan vara. Men det viktiga är hur det som finns på ytan hanteras när man avslutar arbetet och det är ett arbetsmaterial. Ordföranden: En fråga som mycket har kretsat kring är relationen mellan UD i och en utlandsmyndighet. Jag kan fråga så här: Om FN-representationen i eller någon annan utlandsmyndighet i ett kuvert skickar ett meddelande av något slag till och detta brev med ett papper i, till exempel från FN- representationen i , kommer in på UD i , vad händer då med detta dokument? Betraktas det som en inkommen handling till UD som diarieförs? : Svaret är ja på den frågan. Ordföranden: I dessa sammanhang, när det gäller utbyte av handlingar, betraktar alltså UD varje utlandsmyndighet som en självständig myndighet? : Varje utlandsmyndighet är en självständig myndighet. Handlingarna ska registreras och hanteras på det sätt som regelverket föreskriver. I det här fallet var det en digital arbetsyta som tillhörde en arbetsgrupp. Det blir inte det sedvanliga, utan det är det material som arbetsgruppen använder. Det är detta som vi har att fundera över – hur man hanterar det, hur det registreras och hur processen att hantera handlingar fullföljs. Ordföranden: Jag vill kort återkomma till det svar som UD gav skriftligen i en promemoria från på KU:s fråga 5. UD skrev så här: Arbetsgruppen skapades inom och dess arbete betraktades som ett internt arbete inom . Men säger utrikesministern att FN-representationen i är en självständig myndighet. Hur kan den då ingå i en intern arbetsgrupp på ? : Herr ordförande! Det är för att man definierar och utser de medlemmar i en arbetsgrupp som blir en intern arbetsgrupp för . Det är så man avgränsar det. Det är inte längre en relation mellan en utlandsmyndighet och UD, utan det är ett internt arbetsverktyg som är digitalt, med klart avgränsade medlemmar. vibeslut om varje person, och därmed betraktade vi det som en intern arbetsgrupp för UD för detta specifika ändamål. Det fanns en tidsavgränsning, och det fanns en säkerhetskontroll av varje ledamot. Dessa utsågs som en arbetsgrupp, och det var det sätt man kunde använda för att se till att det var lagligt korrekt och hantera den relation vi hade samt för att det skulle bli praktiskt och professionellt. Ordföranden: en person som var anställd på FN-representationen i , som enligt beslut ingick i arbetsgruppen, var inte företrädare för FN- representationen i då? Hörde han eller hon inte till myndigheten i ? : Personen företräder det svenska . Så som FN-representationen också gör representerar man både FN- representationen och . Flera har placerats där för att arbeta med detta, men sättet att avgränsa det på är att tillsätta en arbetsgrupp och väldigt tydligt ange vad de har för uppgift. Ordföranden: Men det finns väl både personal som är anställd av FN- representationen i och stationerad där och utsänd personal från UD som är placerad i . Kan det ha varit personal av båda slagen som ingick i arbetsgruppen? : Herr ordförande! Som sagt ingår de i arbetsgruppen som person, med sina personliga kvalifikationer. Därmed betraktar vi det som en intern arbetsgrupp som kan arbeta på detta sätt. Ordföranden: , då ber vi att få tacka utrikesministern så mycket för svaren i denna del. Vi ska nu behandla ärendena Fråga om talepunkter som rör Försvarsberedningens rapport, , och Uttalanden från regeringen om det svenska säkerhetsläget och den svenska försvarspolitiska linjen, G29. : Herr ordförande och ärade utskottsledamöter! Jag ska säga några inledande ord om de talepunkter eller lines to take som skickade till våra utlandsmyndigheter i samband med offentliggörandet av Försvarsberedningens delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021– 2025. har också kallat mig för att tala om uttalanden från regeringen om det svenska säkerhetspolitiska läget och den svenska försvarspolitiska linjen. Så här skulle jag vilja beskriva de frågeställningar som aktualiseras i granskningen: för det första huruvida beredningen av lines to take och underlaget inför Folk och Försvar varit korrekt, för det andra om dessa lines to take sakligt och korrekt beskrivit Försvarsberedningens slutsatser och för det tredje om det finns motstridigheter i regeringens olika uttalanden om det svenska säkerhetsläget och den svenska försvarspolitiska linjen. När det gäller frågan om beredningen av innehållet i lines to take och underlaget till konferensen och Försvar kan jag konstatera att gemensam- beredning gjordes helt i enlighet med de riktlinjer som finns i . Detta framgår även av det skriftliga svar ni mottagit. 2017/18:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR lines to take gjordes tillsammans med Försvarsdepartementet, Justitie- departementet och . Jag vill i sammanhanget också nämna att lines to take regelbundet skickas ut för att kunna användas av utlandsmyndigheterna vid behov i samtal och kontakter i olika aktuella frågor. Det är inget som lämnas ut av utlands- myndigheterna, utan det är endast ett stöd om det kommer frågor på det aktuella skeendet. Enligt rutinerna, vilka tillämpats såväl under förra som nuvarande regering, skickas dessa från UD genom utrikesrådet för politiska frågor. För att ge några exempel skickades lines to take i samband med att Försvarsberedningen presenterade sin slutrapport och då den försvars- politiska inriktningspropositionen lämnades till 2015. En annan fråga gäller om innehållet i dessa lines to take varit i enlighet med regeringsformens bestämmelse om saklighet och opartiskhet. Till grund för dessa utskickade talepunkter låg den av antagna försvarspolitiska inriktningspropositionen , Försvarsberedningens delrapport och anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete. I talepunkterna beskrivs bedömningen avseende militära hot i Försvarsberedningens rapport bara i linje med bedömningen i den av antagna försvarspolitiska inriktningspropositionen. I Försvarsberedningens delrapport – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 återfinns bland annat resonemang om vilka utgångspunkter och planerings- förutsättningar som ska ligga till grund för att utforma och dimensionera totalförsvaret. Att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas är en av de planeringsförutsättningar som rapporten anger, vilket även Försvars- beredningens ordförande lyft fram i sin presentation av rapporten. I den av antagna försvarspolitiska inriktningspropositionen framgår: ”Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. Ett enskilt militärt väpnat angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt. Kriser eller incidenter som även inbegriper militära maktmedel kan dock uppstå och militära angreppshot kan likväl aldrig uteslutas. aggression mot innebär att risken för dessa har ökat, även i vårt närområde.” Formuleringarna i de två dokumenten ligger i linje med varandra även om de inte är identiska. vill jag säga att utgångspunkten för statsministerns, mina egna och försvarsministerns uttalanden är de gemensamberedda underlagen. Jag anser att det inte föreligger någon skillnad mellan våra uttalanden. Herr ordförande och ärade ledamöter! Det säkerhetspolitiska läget i och i närområdet har försämrats . Det finns en bred enighet om denna bedömning. I ett osäkert omvärldsläge är denna breda samsyn om svensk säkerhets- och försvarspolitik en styrka. Försvarsberedningens arbete har bred partipolitisk förankring och utgör ett parlamentariskt forum för samråd mellan regeringen och riksdagspartier om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Jag har fullt förtroende för det arbete Försvarsberedningen gör. Avslutningsvis vill jag säga att med Försvarsberedningens delrapport har ett viktigt arbete inletts. Jag ser fram emot den bedömning av den säkerhets- politiska utvecklingen och dessa konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik som Försvarsberedningen har aviserat . Delrapporten och Försvarsberedningens samlade slutrapport kommer därefter att utgöra en grund för nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut för perioden –2025. Jag hänvisar i övrigt till de skriftliga svar som har lämnats på frågor i detta ärende. Därmed är jag beredd att svara på de frågor som utskottets ledamöter vill ställa till mig. Ordföranden: tack för den inledningen! Jag ber ledamöterna att ställa korta och fokuserade frågor och utrikesministern att ge så korta och fokuserade svar som möjligt så att vi håller ett gott tempo genom hela utfrågningen. (M): Herr ordförande! Jag tackar utrikesministern för inledningen. Jag vill ge utrikesministern tillfälle att med egna ord beskriva vilken betydelse hon tillmäter Försvarsberedningen och hur hon ser på Försvars- beredningens arbete. Utrikesministern fällde ju till exempel uttalandet ”den där gruppen” på Folk och Försvar i . : Det arbete som Försvarsberedningen gör är ovärderligt eftersom det samlar ett brett parlamentariskt underlag. Både den delrapport vi har fått och det fortsatta arbetet är mycket viktigt. Det är i första hand en bedömning av behoven för totalförsvaret, och det kommer att vara ett viktigt underlag för oss. Det betyder mycket när det gäller säkerhetspolitiken att ha en god grund och en politisk samsyn så långt det är möjligt. (M): Tack för det understrykandet av att utrikesministern borde betrakta Försvarsberedningens arbete som ovärderligt och hysa fullt förtroende för det. Det är viktigt att stadfästa det. Det som har föranlett de här anmälningarna är också motstridigheter som har uppfattats kring Försvarsberedningens sätt att uttrycka säkerhetsläget och det som har uttryckts från utrikesutskottet. Ingredienser här är Försvars- beredningen, utrikesministern, statsministern och försvarsministern. Jag ska förkorta de två motstående formuleringarna, som har skickats till utrikesbeskickningarna med anledning av Försvarsberedningens delrapport , det vill säga att ett enskilt angrepp direkt mot är fortsatt osannolikt visavi att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Jag undrar hur utrikesministern säkerhetspolitiskt värderar dessa två sätt att uttrycka sig, för vi har ju självklart också betraktare utifrån som värderar det som vi uttalar från . : Herr ordförande! Regeringens bedömning är att dessa uttalanden och synen på det säkerhetspolitiska läget ligger i linje med gällande beslut och det som är vår syn på det hela från regeringens sida. Det är inte exakt samma formuleringar, men de ligger i linje med det nu gällande beslut som inriktningspropositionen angav. (M): Tack för svaret, utrikesministern! följande fråga: Ser inte och ministern någon värderingsskillnad i dessa två sätt att uttrycka sig?