bet · H501CU18 · 2018-04-06 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena gäller bl.a. störningsservitut, arrende, tomträtt, andelstal i vägsamfälligheter, expropriationsersättning m.m., förköpsrätt och jordförvärvslagstiftningen. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt att anordna cykelvägar Friköp av historiska arrenden 1.Arrende, punkt 2 (M) 2.Arrende, punkt 2 (SD) 3.Tomträtt, punkt 3 (KD) 4.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Andelstal i vägsamfälligheter, punkt 4 (SD) 6.Rätt att anordna cykelvägar, punkt 5 (L) 7.Expropriationsersättning m.m., punkt 6 (M) 8.Expropriationsersättning m.m., punkt 6 (SD) 9.Expropriationsersättning m.m., punkt 6 (C) 10.Expropriationsersättning m.m., punkt 6 (L) 11.Förköpslag, punkt 8 (V) 12.Jordförvärvslagstiftningen, punkt 9 (C, KD) 13.Översyn av fastighetsmäklarlagen, punkt 11 (V) 14.Fideikommiss, punkt 12 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:24 av (L), 2016/17:1104 av Finn och (båda M), 2016/17:2431 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2916 av (SD) yrkande 1, 2017/18:214 av (L), 2017/18:1274 av Finn och (båda M), 2017/18:2295 av (SD) yrkande 5, 2017/18:2751 av (M) och 2017/18:3272 av och (båda SD). 2016/17:1528 av (M), 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2016/17:2435 av (SD), 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3216 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3338 av (SD) och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) 2016/17:1554 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:2830 av och (båda M) yrkande 1 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 3 (KD) 2016/17:347 av och (båda C), 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2016/17:2984 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:257 av och (båda C), 2017/18:516 av (M), 2017/18:2000 av (M), 2017/18:2690 av m.fl. (S), 2017/18:3233 av (M), 2017/18:3484 av Per Åsling och (båda C) yrkande 1, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 4 (M, C, L, KD) Reservation 5 (SD) Rätt att anordna cykelvägar 2016/17:804 av (M), 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 45 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 44. Reservation 6 (L) 2016/17:344 av och (båda C), 2016/17:1434 av och (båda C) yrkande 4, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 4, 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 6, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 43, 2017/18:245 av och (båda C), 2017/18:255 av och (båda C) yrkande 4, 2017/18:3216 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 46 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (L) 2016/17:109 av (MP). 2016/17:1139 av (S), 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:2819 av m.fl. (S) och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 11 (V) 2016/17:268 av (SD), 2017/18:270 av och (båda C), 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 34. Reservation 12 (C, KD) 2017/18:556 av och (båda SD). 2016/17:2685 av (M), 2017/18:74 av (SD) yrkandena 1–7 och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 32. Reservation 13 (V) 2016/17:904 av i och (båda S) och 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 14 (V) Friköp av historiska arrenden 2016/17:2710 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), Nooshi Dadgostar (V), (S) och ClasGöran (S). I betänkandet behandlar utskottet ett sextiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Motionsyrkandena gäller bl.a. störningsservitut, arrende, tomträtt, andelstal i vägsamfälligheter, expropriationsersättning m.m., förköpsrätt och jordförvärvslagstiftningen. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. I ärendet har vidare lämnat in en skrivelse. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om störningsservitut. Utskottet hänvisar bl.a. till ny lagstiftning. I motion 2017/18:2751 anser (M) att det bör tillsättas en utredning för att utarbeta förslag om att en fastighet ska kunna belastas med en störning (störningsservitut) som inte är av hälsovådlig karaktär så att fastighetsägaren får tåla störningen. Möjligheten ska finnas även om det inte finns någon direkt härskande fastighet (dvs. en fastighet som får en förmån av servitutet). Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. Finn och (båda M) menar i motion 2016/17:1104 att möjligheten att i fastighetsregistret skriva in att en ny ägare till en fastighet inte ska kunna föra talan mot störande verksamhet på en annan fastighet bör utredas. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Samma motionärer lägger även fram ett motsvarande förslag i motion 2017/18:1274. (SD) anser i motionerna 2016/17:2431 yrkande 1, 2016/17:2916 yrkande 1 och 2017/18:2295 yrkande 5 att uppenbara icke hälsovådliga störningar på en fastighet ska kunna tillåtas och ligga på den bygglovssökandes ansvar. Enligt motionären bör belastningen föras in i ett belastningsavtal som ska följa fastigheten, och störningen ska få tålas av alla framtida ägare. En förvärvare av fastigheten ska inte kunna komma med krav på åtgärder mot störningar eller verksamhet som fanns vid förvärvet. Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionerna och tillkännager detta för regeringen. I motion 2017/18:3272 menar och (båda SD) att regeringen bör utreda möjligheten att införa servitut för störningar på fastigheter inom bullerzoner kring Försvarsmaktens anläggningar. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. (L) anser i motionerna 2016/17:24 och 2017/18:214 att det bör göras en översyn av lagstiftningen när det gäller möjligheten att införa bullerservitut vid nybyggnationer. Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionerna och tillkännager detta för regeringen. Servitut kan bildas bl.a. genom avtal enligt bestämmelserna i jordabalken eller genom förrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), förkortad FBL. Ett servitut innebär att en fastighetsägare kan dra nytta av en annan fastighet. Rättigheten är knuten till fastigheten, och inte till innehavaren, och kan gälla utan tidsgräns. För att ett servitut ska få skapas krävs att vissa allmänna förutsättningar är uppfyllda. Dessa anges i 14 kap. 1 § jordabalken. Enligt den bestämmelsen får i en fastighet (den tjänande fastigheten) upplåtas en rätt för ägaren av en annan fastighet (den härskande fastigheten) att i ett visst hänseende nyttja eller på annat sätt ta i anspråk den tjänande fastigheten eller en byggnad eller annan anläggning som hör till denna eller råda över den tjänande fastigheten i fråga om dess användning i ett visst hänseende under förutsättning att det är ägnat att främja en ändamålsenlig markanvändning. Som ytterligare förutsättning gäller bl.a. att ett servitut endast får avse ändamål som är av stadigvarande betydelse för den härskande fastigheten. Vid fastighetsbildning ska de allmänna reglerna om servitut iakttas när lantmäterimyndigheten ska ta ställning till om ett visst servitut kan skapas. Enligt FBL ställs dessutom vissa särskilda krav för att servitut ska få bildas genom fastighetsbildning. Ett servitut kan gälla att ta den tjänande fastigheten i anspråk på något annat sätt än att direkt nyttja den. Det kan avse att den härskande fastighetens ägare får utföra vissa handlingar på den egna fastigheten som han eller hon annars inte skulle få t.ex. på grund av grannelagsrättsliga regler. Det kan gälla utsläpp av rök eller avloppsvatten. Formellt krävs det att ett servitut är till förmån för en eller flera andra fastigheter. Den härskande fastigheten bör vara en eller flera registerfastigheter. Av större betydelse är den reella anknytningen: servitutet ska utgöra en komplettering av den härskande fastigheten i ett visst avseende. behandlade i sitt slutbetänkande Får jag lov? Om planering och byggande (SOU 2005:77) frågan om s.k. bullerservitut. Önskemål hade framförts till kommittén om att införa servitut för att bygga bostäder i bullerstörda områden nära flygplatser. De motiv som angavs för att införa servitut för denna typ av olägenheter är att möjliggöra en mer rationell och ändamålsenlig användning av bullerstörda fastigheter, framför allt för att få till stånd ett angeläget bostadsbyggande i närheten av flygplatser. Kommittén anförde bl.a. följande. En anknytande fråga rör förslaget till s.k. bullerservitut. Syftet med dagens form av servitut som regleras i fastighetsbildningslagen är att reglera förhållanden mellan fastigheter för att säkerställa en ändamålsenlig användning av en fastighet, vanligtvis genom en reglerad rätt att anlägga en tillfart eller att använda en väg, brygga, ledning eller badstrand på en annan fastighet. [Förslagen om] s.k. bullerservitut […] syftar till att reglera en bullernivå som ska tolereras över en fastighet, och rör således inte sådana förhållanden eller rättigheter mellan fastigheter som servituten syftar till. Att genom servitut eller avtal vid sidan om PBL medge grundläggande avsteg från gällande gränsvärden som syftar till att skydda människors hälsa kan dessutom ifrågasättas, eftersom regler kan få till följd att en överenskommelse inte får avsedd effekt. Stöd för en sådan tolkning får man bl.a. av ett avgörande från daterat (mål nr M 7066-02) i vilket konstaterar att en förlikning inte påverkar bedömningen av vilka skyddsåtgärder som är skäliga att vidta beträffande en fastighet. Dessa förhållanden gör att kommittén funnit att det inte är motiverat att inom ramen för kommitténs uppdrag utreda frågan om servitut för att tåla buller som överskrider de av fastställda riktvärdena. har haft i uppdrag att se över hur man kan öka samordningen av planläggning och lovgivning enligt (2010:900) med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller. I uppdraget ingick att på ett grundläggande plan beskriva och analysera möjligheten att införa en möjlighet för en fastighetsägare att genom avtal tolerera ett visst buller från en verksamhet på en annan fastighet. I delbetänkande Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet (SOU 2013:57) görs bedömningen att det finns en möjlighet att med stöd av jordabalken ingå frivilliga avtal som innebär att en tjänande fastighet ska tolerera visst buller från en härskande fastighet. Ett sådant avtal kan skrivas in som servitut i fastighetsregistret och vara giltigt upp till gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. Enligt utredarens bedömning är det inte lämpligt att införa en möjlighet att, med undantag från vad som gäller enligt , ingå avtal som innebär att boende ska tolerera buller som går över gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. beslutade om ändringar i och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Lagändringarna trädde i kraft . Vid tillsyn av omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad enligt ska tillsynsmyndigheten som huvudregel inte få besluta om förelägganden eller förbud om beräknade bullervärden har angetts i en planbeskrivning till en detaljplan eller i ett bygglov och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. trädde ändringar i i kraft som syftar till att säkerställa verksamhetsutövares rättssäkerhet vid prövning av ett nytt eller ändrat tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller när en myndighet tar initiativ till en omprövning av ett sådant tillstånd i de fall där bostäder har tillkommit i närheten av verksamheten (prop. 2014/15:122, bet. 2015/16:CU3, rskr. 2015/16:18). får inte besluta om villkor med stöd av 16 kap. 2 § i fråga om omgivningsbuller enbart på grund av en bostadsbyggnad i omgivningen, om bostadsbyggnaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt och det i planbeskrivningen till planen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden. Det sagda gäller om villkoren skulle innebära strängare krav i fråga om omgivningsbuller än vad som följer av de beräknade bullervärdena. Villkor som innebär strängare krav ska dock få beslutas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Komplementbostadshus ska aldrig få föranleda villkor i fråga om omgivningsbuller. får inte heller i vissa fall meddela skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller med stöd av 24 kap. 5 § enbart på grund av att det sedan tillståndet gavs eller senast ändrades har tillkommit en ny bostad i omgivningen. Det gäller om bostaden ingår i ett område med detaljplan eller omfattas av ett bygglov enligt och det i planbeskrivningen till detaljplanen eller i lovet har angetts beräknade bullervärden och omgivningsbullret från verksamheten inte överskrider dessa värden. Skärpta villkor ska dock få meddelas om det med hänsyn till de boendes hälsa finns synnerliga skäl för det. Komplementbostadshus ska dock aldrig få föranleda skärpta villkor i fråga om omgivningsbuller. Förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader trädde i kraft . Förordningen innehåller bestämmelser om riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid bostadsbyggnader. Förordningen innehåller även bestämmelser när det gäller beräkning av bullervärden vid bostadsbyggnader. Bestämmelserna om buller från flygplatser gäller inte buller från militära luftfartyg som utför flygningar för militära ändamål. Regeringen beslutade om lättnader i förordningen för att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen (i enlighet med tillkännagivanden och ). rapporter 2017:13 och 2017:31 har på uppdrag av regeringen följt upp tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen i fråga om omgivningsbuller och analyserat effekterna av det befintliga regelverket. Uppdraget har redovisats i rapport 2017:13 Buller och bostadsbyggande – En uppföljning av förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader och i rapport 2017:31 Uppföljning av omgivningsbuller – med fokus på industri- och verksamhetsbuller. I rapport 2017:13 Buller och bostadsbyggande anför bl.a. att det vid flera av de flygplatser i landet där det förekommer militär flyg-verksamhet finns planer på bostadsbebyggelse som påverkas av flygbuller. Eftersom bestämmelserna om buller från flygplatser i trafikbullerför-ordningen inte gäller för militär flygtrafik, har det inneburit olika tolkningar från Försvarsmakten, kommuner och enskilda markägare om vilka bedömningsgrunder som bör tillämpas. Enligt bedömning finns det behov av att se över regleringen av militär flygtrafik och vilka regler som bör tillämpas vid planering och byggande av bostäder. Vid en sådan översyn behöver beaktas att verksamheten är mer koncentrerad till vardagar, är oregelbunden och ofta förekommer koncentrerat till vissa perioder . I rapport 2017:31 Uppföljning av omgivningsbuller anför bl.a. att de uppföljningar som gjorts inom ramen för uppdraget visar att nuvarande tillämpning av bullerregler och vägledning i huvudsak fungerar bra. Möjligheten att förtäta med bostäder i närheten av industrier och andra verksamheter upplevs som tillräcklig, oavsett var i landet eller vilka källor som diskuteras. Utskottets ställningstagande i betänkande 2015/16:CU15 Motioner om störningsservitut behandlades senast av utskottet i betänkande 2015/16:CU15. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna med hänvisning till bl.a. ny lagstiftning. följde utskottets förslag. När det gäller omgivningsbuller beslutade om ändringar i och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Lagändringarna trädde i kraft . Vidare har lagändringar gjorts för att säkerställa verksamhetsutövares rättssäkerhet i de fall då bostadsbebyggelse kommit närmare verksamheten. Ändringarna, som trädde i kraft , avser bl.a. prövningen enligt av ett nytt eller ändrat tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller när en myndighet tar initiativ till en omprövning av ett sådant tillstånd i de fall där bostäder har tillkommit i närheten av verksamheten. I sammanhanget kan även nämnas att regeringen beslutade om lättnader i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader för att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen. Frågor om bullerservitut har tagits upp av och . fann att det inte var motiverat att inom ramen för kommitténs uppdrag utreda frågan om servitut för att tåla buller som överskrider de fastställda riktvärdena, bl.a. med hänvisning till att regler kan få till följd att en överenskommelse inte får avsedd effekt. I delbetänkande görs bedömningen att det inte är lämpligt att införa en möjlighet att, med undantag från vad som gäller enligt , ingå avtal som innebär att boende ska tolerera buller som går över gränsen för vad som utgör en olägenhet för människors hälsa. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. regleringen av arrendeavgifter och besittningsskyddet vid sidoarrenden. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotionerna 2016/17:3142 yrkande 3 och 2017/18:3216 yrkande 2 anser m.fl. (M) att reglerna för arrenden behöver moderniseras, marknadsanpassas och bli mer flexibla mot bakgrund av den strukturrationalisering som sker inom lantbruket. Motionärerna anser att parterna vid avtal om sidoarrenden med en arrendetid ska ha avtalsfrihet när det gäller besittningsskydd och arrendeavgift. Motionärena föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionerna och tillkännager detta för regeringen. Även m.fl. (M) anser i kommittémotion 2017/18:3345 yrkande 8 att det finns skäl till bättre marknadsanpassning och ett större mått av flexibilitet i arrendereglerna. Motionärerna anser att femåriga arrendeavtal som upprättas ska omfattas av avtalsfrihet när det gäller besittningsskydd och arrendeavgift. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Ett motsvarande motionsyrkande framställs även av m.fl. (M) i kommittémotion 2016/17:3173 yrkande 2. (M) anser i motion 2016/17:1528 att det behövs en översyn av arrendelagstiftningen för att göra den mer internationellt anpassad och stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Besittningsskyddet för sidoarrenden bör ses över och mjukas upp. Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2016/17:1821 yrkande 11 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att det behövs lättnader när det gäller att upphäva besittningsskyddet för vissa sidoarrenden och att det bör införas ett mindre starkt skydd för korta arrenden. I motionerna 2016/17:2435 och 2017/18:3338 anser (SD) att det bör göras en översyn av jordabalkens bestämmelser om arrende för att man som arrendator inte ska drabbas av en chockhöjd arrendeavgift när arrendetiden löper ut. Motionären föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionerna och tillkännager detta för regeringen. Arrende är en nyttjanderätt till fast egendom mot vederlag. Allmänna regler om arrende infördes och kompletterades efter hand med lagstiftning om särskilda arrendeformer. Reglerna finns i 7–11 kap. jordabalken. Jordbruksarrende innebär att jord upplåts till brukande. De olika formerna av jordbruksarrende kallas gårdsarrende och sidoarrende. Gårdsarrende föreligger om arrendet även omfattar arrendatorns bostad. Övriga jordbruksarrenden kallas sidoarrenden. Ett gårdsarrende ska som huvudregel upplåtas , medan det inte finns någon minimitid för ett sidoarrende. Gårdsarrenden och sidoarrenden med en längre arrendetid än omfattas av besittningsskydd. Det innebär att vid avtalstidens slut har arrendatorn som huvudregel rätt att få avtalet förlängt. Besittningsskyddet kan endast brytas under vissa förutsättningar som anges i lagen. Så är t.ex. fallet om jordägaren gör sannolikt att han eller hon själv ska bruka marken och det inte är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör, s.k. självinträde. Vid sidoarrenden om högst saknar dock arrendatorn allt besittningsskydd och har alltså ingen rätt till förlängning av avtalet. Tidsbestämda jordbruksarrenden är bindande i högst . Bostadsarrende föreligger när jord upplåts med arrende för något annat ändamål än jordbruk, och arrendatorn har rätt att uppföra eller ha kvar bostadshus på arrendestället. Det krävs också att det inte är uppenbart att upplåtelsens huvudsakliga syfte är att tillgodose något annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn och någon närstående till arrendatorn. Reglerna om bostadsarrende gäller även i tillämpliga delar när jord upplåts på arrende till en förening som har till huvudsakligt ändamål att i sin tur upplåta bostadsarrende till sina medlemmar, t.ex. en kolonistugeförening. Upplåtelsetiden för ett tidsbestämt bostadsarrende ska som huvudregel vara , och upplåtelsen är bindande i högst . Inom detaljplanelagt område är maximitiden dock . Ett arrendeavtal ska vara skriftligt och innehålla samtliga avtalsvillkor. Avtalet kan i princip fås att upphöra under pågående arrendeperiod enbart om arrenderätten förverkas, t.ex. genom att arrendeavgiften inte har betalats. Vid periodens slut måste avtalet sägas upp för att det ska upphöra. I annat fall förlängs det. Arrendatorn har som huvudregel rätt till förlängning av avtalet, vilket utgör en del av arrendatorns s.k. besittningsskydd. Parterna kan också inför en ny arrendeperiod begära att arrendevillkoren ändras, utan att avtalet sägs upp. Särskilda begränsningar gäller i fråga om arrendatorns möjligheter att utan jordägarens samtycke överlåta arrenderätten. Vid upplåtelse av jordbruksarrende och bostadsarrende till en ny arrendator gäller avtalsfrihet i fråga om arrendeavgiftens storlek. Vid jordbruksarrende måste avgiften dock bestämmas i pengar. Vid förlängning av arrendeavtalet gäller särskilda regler för hur avgiften ska bestämmas. Utgångspunkten är att avgiften ska uppgå till ett skäligt belopp. Om parterna inte kan enas har de möjlighet att låta arrendenämnden pröva vilken avgift som ska gälla. Avgiften ska då bestämmas så att den kan antas motsvara arrenderättens värde med hänsyn till arrendeavtalets innehåll och omständigheterna i övrigt. Vid jordbruksarrende ska hänsyn tas även till arrendeställets avkastningsförmåga. avgörande kan överklagas till domstol. Tomträtts- och arrendeutredningen har haft i uppdrag att utreda vissa frågor om tomträtt och arrende. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Jordbruks- och bostadsarrende – några frågor om arrendeavgift och besittningsskydd (SOU 2014:32). I betänkandet redovisar utredningen bl.a. följande förslag och bedömningar. Utredningen bedömer att parterna inte bör ges full avtalsfrihet i fråga om hur avgiften för jordbruksarrende ska bestämmas. I stället förordar utredningen att utrymmet till indexreglering av avgiften utvidgas. Utredningen föreslår att avgiften för jordbruksarrende, utöver vad som följer av nuvarande avgiftsreglering, helt eller delvis ska kunna knytas till prisutvecklingen för en eller flera produkter som arrendatorn producerar eller är beroende av i sin verksamhet. Det innebär att parterna ska kunna avtala exempelvis att arrendeavgiften ska förändras i relation till prisutvecklingen på spannmål eller någon annan produkt som arrendatorn producerar. När det gäller sidoarrendatorns besittningsskydd föreslår utredningen att samtliga tidsbestämda sidoarrenden ska omfattas av besittningsskydd.