bet · H501JuU24 · 2018-05-03 00:00:00 — Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i , lagen om införande av nya och lagen om målsägandebiträde. Lagändringarna syftar huvudsakligen till ett mer effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av resurserna när det gäller rättsliga biträden. Förslaget innebär skärpta kompetenskrav för målsägandebiträden och krav på rättens tillstånd för att ett sådant biträde ska få sätta någon annan i sitt ställe. Vidare föreslås att ett målsägandebiträdes förordnande ska gälla till dess att tiden för att överklaga domen i målet har löpt ut. Ett målsägandebiträde ska dock kunna förordnas i hovrätten eller om det finns behov av det. Slutligen föreslås att dömda i brottmål får en viss ökad ersättningsskyldighet till staten för kostnader samt uttryckliga regler om när man ska få byta offentlig försvarare. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår även att avslår ett motionsyrkande. I betänkandet finns en reservation (L). Proposition 2017/18:86 Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Målsägandebiträden i mål om hedersrelaterade brott, punkt 2 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya , 3. lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Därmed bifaller proposition 2017/18:86 punkterna 1–3. Målsägandebiträden i mål om hedersrelaterade brott 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M), (M), (C), (-) och (S). I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:86 Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden. I propositionen föreslår regeringen ändringar i , lagen (1946:804) om införande av nya och lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Regeringens förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1, och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Inga motioner har väckts med anledning av förslaget. I betänkandet behandlar utskottet ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /18. Förslaget i motionen återges i bilaga 1. Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår ett motionsyrkande om målsägandebiträden i mål om hedersrelaterade brott. Jämför reservationen (L). Skärpta kompetenskrav för målsägandebiträden Enligt gällande rätt ska den som förordnas till målsägandebiträde vara advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå. Även någon annan kan förordnas, om han eller hon bedöms lämplig för uppdraget. Vidare gäller att den som målsäganden själv har föreslagit ska förordnas om den föreslagna personen är lämplig och det inte finns särskilda skäl mot det (4 § första stycket lagen om målsägandebiträde som hänvisar till 26 § första stycket rättshjälpslagen [1996:1619]). Regeringen föreslår i propositionen att det till målsägandebiträde ska få förordnas en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan person som har avlagt de kunskapsprov som krävs för behörighet till domaranställning. Det innebär att det endast är jurister som ska komma i fråga för uppdrag som målsägandebiträde. För att undvika att helt nyutexaminerade jurister förordnas som målsägandebiträden t.ex. i mål som rör sexualbrott föreslår regeringen att ett krav på kunskaper och erfarenhet införs. Dessutom föreslår regeringen att det införs ett krav på att den som förordnas, utöver att vara särskilt lämplig på grund av sina kunskaper och erfarenheter, även i övrigt måste vara särskilt lämplig för uppdraget. Vidare anför regeringen att det bör framgå av lagtexten att om målsäganden har föreslagit någon som är behörig för uppdraget ska denne förordnas om det inte finns särskilda skäl mot det. Ett sådant skäl kan vara att det föreslagna biträdet med hänsyn till sitt förhållande till saken eller till en annan part inte bör förordnas (prop. 2008/09:232 s. 20). Det är enligt gällande rätt möjligt för ett målsägandebiträde att sätta en advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå i sitt ställe, s.k. substitution, om det inte medför en beaktansvärd ökning av kostnaderna (26 § tredje stycket rättshjälpslagen, till vilken 4 § andra stycket lagen om målsägandebiträde hänvisar). Rättens tillstånd krävs alltså inte för substitution så länge det inte medför en beaktansvärd ökning av kostnaderna och så länge den som tillfälligtvis ersätter det förordnade biträdet är advokat eller biträdande jurist. I propositionen föreslår regeringen att ett målsägandebiträde inte ska få sätta någon annan i sitt ställe utan rättens tillstånd. Det innebär en ordning som motsvarar den som gäller för offentliga försvarare, som enligt 21 kap. 6 § andra stycket inte utan rättens medgivande får sätta någon annan i sitt ställe. Enligt regeringen är uppdraget som målsägandebiträde personligt och bygger på förtroende mellan målsäganden och biträdet. Det är därför en självklar utgångspunkt att det är biträdet som ska fullgöra uppdraget. Målsägandebiträde i högre rätt I propositionen anförs att det är viktigt att rättsväsendets resurser används på ett sådant sätt att målsägandebiträden förordnas i de situationer när det finns ett verkligt behov av det. Vidare framhåller regeringen att reformen En modernare rättegång, den s.k. EMR-reformen, har inneburit en genomgripande förändring av hovrättsprocessen och att reformen har medfört att den funktion målsägandebiträdet kan fylla vid huvudförhandlingen i hovrätten är begränsad. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att ett målsägandebiträdes förordnande som huvudregel bara ska gälla till dess att tiden för att överklaga domen i målet har löpt ut. Ett målsägandebiträde ska dock kunna förordnas i hovrätten eller om målsäganden har behov av det. För att få ett målsägandebiträde i högre rätt ska det krävas att de allmänna förutsättningarna för ett sådant förordnande är uppfyllda. Därutöver ska rätten beakta om målsäganden ska höras, vad som ska prövas i fråga om enskilt anspråk och om det finns något annat särskilt skäl. Enligt nuvarande ordning kvarstår ett målsägandebiträdes förordnande i högre rätt i de fall tingsrättens dom överklagas endast i fråga om det enskilda anspråket. Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra på denna ordning. Det är dock enligt regeringen lämpligt att det framgår direkt av paragrafen att den är tillämplig oavsett om det är tingsrättens eller hovrättens dom som överklagas endast i fråga om enskilt anspråk. Därför föreslår regeringen att lagtexten förtydligas i detta hänseende. Ökad ersättningsskyldighet till staten för dömda i brottmål Regeringen föreslår att ersättningsskyldigheten för dömda utvidgas till att omfatta även kostnader för provtagning och analys av saliv. Ersättningsskyldigheten ska även omfatta en misstänkt som godkänner ett strafföreläggande eller en ordningsbot. Vidare anför regeringen att det är rimligt att en dömd person får stå för kostnaderna för försvararen om personens misskötsamhet leder till att en icke frihetsberövande påföljd undanröjs. Därför föreslås att ersättningsskyldighet för kostnad för offentlig försvarare ska gälla även i mål om undanröjande av villkorlig dom på grund av att den dömde inte har iakttagit vad som åligger honom eller henne, och i mål om undanröjande av skyddstillsyn på grund av att den dömde allvarligt har åsidosatt sina åligganden. Genom en hänvisning till 31 kap. blir samtliga bestämmelser i det kapitlet tillämpliga. En förutsättning för att den dömde ska bli ersättningsskyldig för kostnaderna för den offentliga försvararen bör alltså enligt regeringen vara att åklagaren har framgång med sin talan och att påföljden faktiskt undanröjs och en ny påföljd bestäms. Om en påföljd inte undanröjs bör det likställas med en frikännande dom vid bedömningen av ersättningsskyldigheten. Den föreslagna hänvisningen till 31 kap. innebär också att den dömdes inkomst- och förmögenhetsförhållanden är avgörande för om och i så fall hur stor del av kostnaden för försvararen som den dömde ska ersätta. Byte av offentlig försvarare I propositionen föreslår regeringen att det införs bestämmelser som uttryckligen reglerar möjligheten att byta offentlig försvarare. Ett byte av offentlig försvarare ska få beslutas av rätten om det finns särskilda skäl. Om en offentlig försvarare har bytts ut en gång ska ett nytt byte bara få ske om det finns synnerliga skäl. Vidare föreslås att en särskild bestämmelse om möjligheten att överklaga beslut om byte av biträde och försvarare införs i 49 kap. 5 § 7 . Slutligen föreslår regeringen att lagtexten om entledigande av offentlig försvarare utformas som för de andra biträdena, dvs. en offentlig försvarare får entledigas om det finns skäl för det. Regeringen framhåller att någon ändring i förhållande till tidigare praxis inte är avsedd. I partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att utgångspunkten vid brott med hedersrelaterade motiv bör vara att brottsoffret ska få möjlighet att välja ett målsägandebiträde med dokumenterad kompetens i frågor om hedersrelaterade brott. Motionärerna anför att vid brott med hedersrelaterade motiv är offret ofta i en särskilt utsatt situation även under själva rättsprocessen. Det ställer särskilda krav på brottsoffrets målsägandebiträde, eftersom det kan behövas särskild kompetens. Propositionen har inte lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar under utskottsbehandlingen. Utskottet anser att regeringens lagförslag är ändamålsenligt utformade och att de bör antas. Med detta föreslår utskottet att antar de lagförslag som läggs fram i propositionen. Vad gäller det förslag som framställs i motion 2017/18:3586 (L) yrkande 7 noterar utskottet att regeringen i propositionen föreslår att det ska framgå av lagtexten att om målsäganden har föreslagit någon som är behörig för uppdraget ska denne förordnas om det inte finns särskilda skäl mot det. Vidare föreslås att endast den som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget ska få förordnas som målsägandebiträde. Mot den bakgrunden anser utskottet att motionsyrkandet får anses åtminstone huvudsakligen tillgodosett genom de nu föreslagna ändringarna i lagen om målsägandebiträde. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Målsägandebiträden i mål om hedersrelaterade brott, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 7. Vid brott med hedersrelaterade motiv är offret ofta i en särskilt utsatt situation även under själva rättsprocessen. Det ställer särskilda krav på brottsoffrets målsägandebiträde, eftersom det kan behövas särskild kompetens. Utgångspunkten bör enligt min mening vara att brottsoffret ska få möjlighet att välja ett målsägandebiträde med dokumenterad kompetens i frågor om hedersrelaterade brott. De nu föreslagna lagändringarna skapar bättre förutsättningar för en sådan ordning, men det är viktigt att följa upp att så också sker i praktiken. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det jag nu har anfört. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:86 Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:609) om målsägandebiträde. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:3586 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målsägandebiträden och tillkännager detta för regeringen. Regeringen har lagt ett förslag på bord om juridiska biträden. Det är viktigt i vårt demokratiska samhälle att den som blivit utsatt för ett brott eller lidit skada av ett brott får samhällets stöd inte minst i rättegångssammanhang. Det handlar om rättssäkerhet men också om stöd för brottsoffret. Vi ser att kostnaderna för offentliga biträden och målsägandebiträden ökar dramatiskt. Vi har allt fler stora och komplicerade mål, vilket också gör det viktigt att insatsen och stödet blir bra från samhällets sida. I huvudsak välkomnar vi de förslag som regeringen lägger fram att man ska ställa ett antal skärpta krav på vilka som kan utses till målsägandebiträden. Man höjer kraven när det gäller den juridiska kompetensen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Man lyfter upp frågan om lämplighet. Om det är en nyutexaminerad jurist ska han eller hon till exempel inte direkt sättas in i ett tungt sexualbrottsmål. En person kan också ha bra sakkompetens men kanske är olämplig som person. Det finns uppgifter i medierna om att man ibland till och med rekryterar personer som målsägandebiträde som har begått brott. Ur det perspektivet välkomnar vi förändringarna som innebär att man helt enkelt ställer högre krav. Det som Liberalerna saknar, och som är anledningen till den reservation som vi har i betänkandet från justitieutskottet och som jag yrkar bifall till, är att vi menar att brottsoffret också ska få möjlighet att välja ett målsägandebiträde med dokumenterad kompetens i frågor om hedersbrott och hedersrelaterat förtryck. Vi vet generellt, och det har vi debatterat ett antal gånger, att det är få anmälda hedersbrott som går till åtal. Det finns generellt stora brister i kompetens inom rättsväsendet när det gäller hedersvåld och hedersförtryck. När jag läser igenom propositionen, alltså lagförslaget från regeringen, omnämns inte problemet hedersbrott eller hedersrelaterat förtryck över huvud taget. Däremot kommenterar man ärenden där barn förekommer i förundersökning och är utsatta för brott. Man kommenterar väldigt omfattande sexualbrott och hela den problematiken. Det som har varit en viktig del i propositionen är att lyfta upp sexualbrott, människohandel och våld mot kvinnor. Vi från Liberalerna anser att det hedersrelaterade förtrycket och hedersvåldet är det absolut största jämställdhetsproblemet i . Därför kräver det särskilda extraordinära insatser. Det är inte så att vi har tillräckligt på fötterna. Jag nämnde bristen på kompetens. Därför har vi valt att markera med en egen motion. När det gäller målsägandebiträdet ska man även kunna utse någon med dokumenterad kompetens inom hedersbrott och hedersrelaterat förtryck. Utskottets majoritet säger i sitt svar att man får anse att regeringens förslag täcker in det som Liberalerna efterfrågar. Vi delar inte den uppfattningen. Om det nu är så att lagförslaget täcker in vårt motionsyrkande vill vi gärna att ni berättar det för oss och upplyser oss om det. Om det nu står i betänkandet, vilket det faktiskt gör, att vi huvudsakligen ska anses ha tillgodosetts genom motiveringen undrar jag varför inte motionen tillstyrktes i så fall. Den avstyrks av Socialdemokraterna i justitieutskottet. Det betänkande vi behandlar , Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden, innehåller en rad olika förslag. Några förslag som är särskilt viktiga handlar om målsägandebiträden. Målsägandebiträdet är den jurist som stöttar brottsoffret. Man kan lite enkelt säga att i en rättsprocess efter att ett brott har begåtts och det finns ett brottsoffer har du åklagaren som företräder staten, den offentliga försvararen som försvarar den som anklagas för brottet och sedan ett målsägandebiträde som stöttar brottsoffret. Att vi har målsägandebiträden har visat sig ha stor betydelse för brottsoffrets trygghet och förmåga att delta på bästa sätt i rättegången och inför den. Men det gäller också för hur många som blir dömda för brott. När jag satt i konstaterade vi att ett tidigare förordnande av bra målsägandebiträden är en av de faktorer som kan påverka uppklaringen av våldtäktsbrott mest. I den proposition som behandlas i betänkandet föreslår regeringen förändringar för att höja kvaliteten på målsägandebiträdena. Det som föreslås är att ett målsägandebiträde ska vara antingen en advokat, en biträdande jurist på advokatbyrå eller någon annan person som har avlagt de kunskapsprov som behövs för behörighet till domarställning. Och, fru talman, sedan kommer något som är mycket viktigt: Endast den som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget får förordnas. Det är framför allt det sista, som handlar om att man på grund av kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig, som jag menar har störst betydelse vad gäller både offer för till exempel relationsvåld och offer för våldtäkter. Där kan just en särskild personlig lämplighet vara viktig. Det handlar inte bara om att man är inläst på juridiken. Faktum är att det är detta jag menar också täcker in det som från Liberalerna talar om när han lyfter fram behovet av särskild kompetens vid hedersbrott. Visst kan man vilja markera i olika frågor som är särskilt angelägna, men i själva lagtexten är det enligt min uppfattning lämpligare att ha en generell skrivning som kan täcka in alla de typer av fall där det krävs just olika typer av särskild kompetens. Det är mot denna bakgrund som jag inte anser att vi ska ha särskilda skrivningar för olika typer av brott. Vi ska snarare härifrån och i lagtexten tydligt peka på att det inte räcker att det är en jurist, utan det måste vara en jurist med särskilda kvalifikationer. Dessutom ska denna jurist ha de kunskaper och erfarenheter och den särskilda kompetens som kan krävas i det enskilda fallet. Det gäller oavsett om fallet handlar om ett hedersbrott, en våldtäkt eller ett annat brott. Mer ändamålsenliga bestämmelser om rättsliga biträden Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.)