bet · H501SkU11 · 2018-03-16 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionsyrkandena handlar bl.a. om skattesatser, mervärdesbeskattning av ideella föreningar och andra övriga frågor inom området. I betänkandet finns nio reservationer. Ett trettiotal yrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio Mervärdesskatt för ideella föreningar Avdragsförbud för stadigvarande bostad Uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen 1.Skattesatser, punkt 1 (M) 2.Skattesatser, punkt 1 (SD) 3.Skattesatser, punkt 1 (C) 4.Skattesatser, punkt 1 (KD) 5.Utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio, punkt 2 (M, C, L, KD) 6.Avdragsförbud för stadigvarande bostad, punkt 4 (M, C, L, KD) 7.Uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen, punkt 5 (M, C, L, KD) 8.Övriga frågor, punkt 6 (M) 9.Övriga frågor, punkt 6 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:57 av (KD), 2017/18:159 av (SD), 2017/18:161 av (SD), 2017/18:240 av och (båda C), 2017/18:362 av (L), 2017/18:856 av (S), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1185 av (M), 2017/18:1292 av och (båda M), 2017/18:1319 av (M), 2017/18:1942 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:2051 av (M), 2017/18:2284 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2445 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:2503 av (M), 2017/18:2856 av och (båda C), 2017/18:2889 av Boriana (M), 2017/18:2979 av (M), 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3076 av (M), 2017/18:3364 av (M) yrkande 2, 2017/18:3385 av (SD), 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2017/18:3676 av och (båda M), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Utvärdering av effekterna av höjningen av mervärdesskatten på bio 2017/18:3724 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 6. Reservation 5 (M, C, L, KD) Mervärdesskatt för ideella föreningar 2017/18:2322 av (M) yrkande 7 och 2017/18:2493 av och (båda M). Avdragsförbud för stadigvarande bostad 2017/18:3721 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 6 (M, C, L, KD) Uppföljning av effekterna av den nya definitionen av begreppet fastighet i mervärdesskattelagen 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3. Reservation 7 (M, C, L, KD) 2017/18:1380 av och (båda S), 2017/18:3002 av (M), 2017/18:3293 av m.fl. (M) och 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 8 (M) Reservation 9 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden inom mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2016/17:SkU25. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, borde ses över för att göra lagen mer överskådlig samt anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I direktiven (dir. 2016:58) skriver regeringen bl.a. följande. En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskattelagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. Av riktlinjerna för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.). Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. Europeiska kommissionen presenterade en handlingsplan för hur man vill modernisera momsen i EU (se IP/16/1022). Denna plan har följts upp av ytterligare förslag som tillkännagavs av kommissionsordföranden . har kommissionen presenterat ett flertal förslag till förändringar av momssystemet. Kommissionen sa att handlingsplanen är ett första steg mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU som är utrustat för att bekämpa bedrägeri, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. Handlingsplanen innehåller förnyelseåtgärder för att göra momssystemet i EU enklare, företagsvänligare och mer skyddat mot bedrägerier. De nuvarande momsreglerna bör uppdateras möjligt för att bättre stödja den inre marknaden, underlätta gränsöverskridande handel och hålla jämna steg med dagens digitala och mobila ekonomi. Momsgapet, dvs. skillnaden mellan de förväntade momsinkomsterna och de momsinkomster som faktiskt uppbärs i medlemsstaterna, var nästan 2013. Enbart gränsöverskridande bedrägerier beräknas orsaka en förlust av momsinkomster på i Europeiska unionen. är det nuvarande momssystemet fortfarande splittrat och orsakar betydande administrativa bördor, speciellt för små och medelstora företag och internetföretag. Handlingsplanen öppnar, säger kommissionen, för en modernisering av de gällande momsreglerna i EU, genom • nyckelprinciper för ett framtida gemensamt europeiskt momssystem • kortsiktiga åtgärder för att bekämpa momsbedrägerier • uppdatering av ramarna för momssatser och alternativ för att ge medlemsstaterna mer flexibilitet inom dem • planer på att förenkla momsreglerna för e-handel inom ramen för strategin för en digital inre marknad och för ett omfattande momspaket för att göra livet lättare för små och medelstora företag. presenterade kommissionen ett förslag till det första steget i övergången till det slutgiltiga mervärdesskattesystemet som handlar om gränsöverskridande handel mellan företag, KOM(2017)569. En övergripande princip med det nya systemet är att inhemsk handel mellan företag ska beskattas på samma sätt som gränsöverskridande handel mellan företag. Det innebär bl.a. att beskattningen ska ske i det land där köparen finns (destinationslandsprincipen) och att mervärdesskatten ska redovisas och betalas av säljaren. Enligt de nu gällande reglerna för gränsöverskridande varuhandel mellan företag är köparen skyldig att redovisa och betala mervärdesskatten. För att underlätta för företagen och myndigheterna vill kommissionen införa det slutgiltiga mervärdesskattesystemet för gränsöverskridande handel mellan företag stegvis. Förslaget från innehåller förändringar i ett första steg. Kommissionen meddelar att den kommer att presentera ytterligare förslag och genomförandeåtgärder som innehåller mer tekniska bestämmelser. Det kommer också att föreslås genomförandeåtgärder som ska utgöra grunden för utveckling av it-system som är nödvändiga för att det nya mervärdesskattesystemet ska kunna börja tillämpas . Kommissionen noterar att det finns en koppling mellan storskaliga mervärdesskattebedrägerier och organiserad brottslighet. Mot bakgrund av det lade kommissionen fram förslag för att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna, KOM(2017) 706. Ett av målen med ändringarna är att stärka medlemsstaternas kapacitet att göra snabbare gemensamma riskanalyser av tillgänglig information inom Eurofisc, inleda uppföljningsåtgärder och dela information om mervärdesskatt med brottsbekämpande organ på EU-nivå. Förslaget innehåller också åtgärder för att hantera bristerna i det s.k. förfarande 42 som används vid import av varor m.m. avsåg kommissionen att lämna förslag om ändrade regler för mervärdesskattesatserna. Kommissionen konstaterar att det inte finns ett lika stort behov av harmoniserade skattesatser när varor och tjänster beskattas i det land där köparen är etablerad, dvs. resultatet av att destinationslandsprincipen tillämpas. En säljare gynnas då inte längre av att vara etablerad i en medlemsstat som tillämpar låga skattesatser. När den inre marknaden infördes och de fiskala gränserna mellan medlemsstaterna avskaffades antogs en övergångsordning för mervärdesskatt. Övergångsordningen innehöll krav på regler om mervärdesskattesatser för att undvika snedvridning av den gränsöverskridande handeln till följd av avskaffandet av de fiskala gränserna. kom rådet överens om regler som begränsar medlemsstaternas befogenheter att fastställa mervärdesskattesatser. Medlemsstaterna ålades att tillämpa en normalskattesats på eller mer, och de kunde tillämpa en eller två reducerade skattesatser på på vissa särskilda varor och tjänster (bilaga III till mervärdesskattedirektivet). Genom avvikelser tilläts medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa reducerade skattesatser, inklusive nollskattesatser, och också att tillämpa en reducerad skattesats på alla varor och tjänster som inte ingår i förteckningen, om dessa skattesatser redan var införda . Den skattemässiga hemvisten för tjänster har gradvis ändrats till destinationslandet. Detta beslut fattades när rådet antog ett förslag i syfte att förhindra snedvridning av konkurrensen mellan medlemsstater med olika mervärdesskattesystem. Detta har lett till att så gott som samtliga av dagens tillhandahållanden av tjänster beskattas enligt destinationsprincipen. Det slutliga genomförandet av destinationsbaserad beskattning av tjänster ägde rum . har alla tillhandahållanden mellan företag och konsument (Business-to-consumer, B2C) av telekommunikationstjänster, sändningstjänster och elektroniska tjänster beskattats på den plats där konsumenten har sin hemvist och inte längre där leverantören befinner sig. Detta ledde till att kommissionen handlingsplan för mervärdesskatt föreslog att man skulle ersätta nuvarande övergångsordning för beskattning av handeln mellan medlemsstaterna med ett slutgiltigt system som grundar sig på principen om beskattning i destinationsmedlemsstaten för att skapa ett stabilt, gemensamt mervärdesskatteområde i . tillkännagav kommissionen, som sagts ovan, att beskattning i destinationsmedlemsstaten gör det möjligt att ge medlemsstaterna ökad flexibilitet vad gäller att fastställa mervärdesskattesatser och att alla befintliga reducerade skattesatser, inklusive avvikelser, som lagligen tillämpas i medlemsstaterna bör behållas och kan göras tillgängliga för alla medlemsstater, och därigenom säkerställa lika behandling. Rådet, dvs. medlemsstaterna, välkomnade 2016 ett förslag om ökad flexibilitet så att medlemsstaterna får tillämpa samma reducerade skattesatser och nollskattesatser som förekommer i andra medlemsstater. Det betonade dock att det fortfarande krävs en tillräcklig nivå av harmonisering i EU och att den lösning som antas ska beaktas på ett väl avvägt sätt för att undvika snedvridning av konkurrensen, höjda affärskostnader och negativa effekter på den inre marknadens funktion. Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG vad gäller mervärdesskattesatser (KOM(2018) 20) presenterades av kommissionen och är föremål för skatteutskottets prövning av subsidiaritetsfrågan. Fristen för prövning löper ut . Någon fakta-PM eller ståndpunkt från regeringen finns ännu inte. Förslaget som presenterats bygger på att alla medlemsstater i det tänkta slutgiltiga mervärdesskattesystemet för EU begränsas av samma regler och ges samma frihet att fastställa mervärdesskattesatser. Enligt de föreslagna harmoniserade och mindre restriktiva reglerna får medlemsstaterna tillämpa högst två reducerade skattesatser på . För att göra det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att tillämpa befintliga skattesatser får de också tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på krävs och ett undantag med avdragsrätt för ingående mervärdesskatt, dvs. en nollskattesats som innebär att ingen moms debiteras på försäljning som rätt till momsavdrag ges för kostnader. I stället för att utvidga den redan omfattande förteckningen över varor och tjänster enligt vilken reducerade skattesatser kan tillämpas, ersätts bilaga III med en negativ förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser inte kan tillämpas. Medlemsstaterna måste enligt förslaget ta hänsyn till att de reducerade skattesatser och undantag som tillämpas ska vara till fördel för slutkonsumenten och vara av allmänt intresse. Vidare ska medlemsstaterna säkerställa att den vägda genomsnittliga mervärdesskattesats som tillämpas alltid överstiger . Kommissionen konstaterar att små och medelstora företag proportionellt sett bär en högre kostnad för administration än större företag. Mot bakgrund av det presenterade kommissionen ett förslag om förenklingar för små och medelstora företag, KOM(2018) 21. Detta förslag är också föremål för utskottets subsidiaritetsprövning med frist till . finns en särskild ordning för småföretag. Mervärdesskattedirektivet innehåller flera bestämmelser som syftar till att minska bördan för små och medelstora företag som hanterar mervärdesskatt. Dessa bestämmelser ingår till stor del i direktivets avdelning XII, kapitel 1, med rubriken ordning för småföretag. Bestämmelserna gör det möjligt för medlemsstaterna att i) fastställa förenklade förfaranden för påförande och uppbörd av mervärdesskatt och ii) undanta små och medelstora företag med en årsomsättning under en viss tröskel från påförande och avdrag av mervärdesskatt. Ordningen är frivillig för medlemsländerna att tillämpa. Även den nya föreslagna ändrade ordningen för småföretag kommer att vara frivillig för medlemsstaterna. Den ordning som tillämpas anses föråldrad, säger kommissionen, och måste också förändras när mervärdesskattesystemet övergår till att bli destinationslandsbaserat. Viktiga bestämmelserna i förslaget är följande: Göra undantaget för småföretag tillgängligt för alla EU-företag som har rätt till skattebefrielse, oberoende av om de är etablerade i den medlemsstat där mervärdesskatten ska tillämpas och undantaget kommer att finnas tillgängligt. Fastställa ett uppdaterat värde för den högsta nivån för nationella tröskelvärden för undantag från skatteplikt. Införa en övergångsperiod under vilken småföretag som tillfälligt överskrider tröskelvärdet för undantag kommer att kunna fortsätta att använda undantaget. Införa förenklade mervärdesskatteskyldigheter för både skattebefriade och icke skattebefriade småföretag. Definitionen av småföretag ska enligt förslaget bidra till att förtydliga bestämmelserna och öka rättssäkerheten för skattebetalarna. Definitionen kommer att omfatta alla företag vars årliga omsättning på den inre marknaden inte överstiger . Varje medlemsstat som väljer att tillämpa småföretagsordningen kommer att kunna fastställa sina egna tröskelvärden för tillämpning. Förslaget definierar det nya tillämpningsområdet för undantaget från skatteplikt för småföretag, som kommer att fortsätta att vara frivilligt för medlemsstaterna. Medlemsstater som beslutar sig för att införa undantaget för små och medelstora företag kommer att ha möjlighet att fastställa sina tröskelvärden på den nivå som bäst avspeglar deras särskilda ekonomiska och rättsliga kontext. För att säkerställa att undantaget begränsas till de minsta företagen och för att begränsa eventuella snedvridande effekter av undantaget föreslår kommissionen att man i mervärdesskattedirektivet fastställer den högsta nivån för den tröskel för undantag från skatteplikt som är gemensam för alla medlemsstater. Undantaget föreslås vara tillgängligt för alla företag i som har rätt till skattebefrielse, oavsett om de är etablerade eller inte i den medlemsstat där de gör leveranser som är föremål för mervärdesskatt. Ytterligare förslag från kommissionen om förändringar av mervärdesskattesystemet väntas komma . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktig. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: • : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk samt import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang- och cateringtjänster. • : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entréavgift till konserter, biograf, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Även momsen på naturguidning har sänkts till . Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att normalskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . I bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. Möjligheterna till förändringar av skattesatserna kan komma att förändras beroende på hur kommissionens nya förslag om skattesatser tas emot av medlemsländerna. Regeringen har i fakta-PM 2017/18:FPM54 framfört följande som preliminär svensk ståndpunkt: Det finns flera fördelar med en ökad flexibilitet för medlemsstaterna när det gäller att bestämma skattesatser. riskerar förslaget medföra en ökad komplexitet, särskilt för de företag som säljer sina varor och tjänster i flera olika medlemsstater. Det riskerar även att leda till skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Effekterna av förslaget, inklusive den vägda genomsnittliga skattesatsen, behöver därför analyseras närmare. Mervärdesskatten är också en viktig intäktskälla för att finansiera välfärden. I motion 2017/18:57 av (KD) föreslås att mervärdesskattereglerna ses över med syftet att åstadkomma väl motiverade gränsdragningar och nå en enhetlig kulturmoms på . I motion 2017/18:159 av (SD) föreslås att regeringen skapar ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till . I motion 2017/18:161 av (SD) föreslås att en folkhälsoskatteväxling genomförs. Momsen på idrottsrelaterad utrustning bör slopas. Momsen på läsk, godis, chips, bullar och liknande onyttigheter höjs. I motion 2017/18:240 av och (båda C) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2017/18:362 av (L) föreslås att en lägre konsumtionsskatt utifrån klimateffekter på frukt och grönt än på animalier utreds. I motion 2017/18:856 av (S) föreslås att regeringen ska undersöka möjligheten att införa en enhetlig moms på privata simskolor för barn så att momsen på babysim och simskolor för barn ligger på samma nivå som på simskolor för barn , dvs. I kommittémotion 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att förutsättningarna för att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner bör utredas så att likvärdiga verksamheter beskattas mer enhetligt. I motion 2017/18:1185 av (M) framförs att möjligheten att inkludera dataspel, applikationer, e-böcker och annan digital kultur i kulturmomsen bör utredas. I motion 2017/18:1292 av och (båda M) föreslås att möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier ses över. I motion 2017/18:1319 av (M) anförs att regeringen bör överväga en översyn av villkorsskillnader inom camping- och gästhamnsnäringen i syfte att likställa nivån på skattesatsen.