bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — Ett exempel på detta var att ansökningsförfarandet blev enklare, dels genom att färre uppgifter behövde lämnas i ansökan, dels genom att det infördes möjligheter att lämna ansökan elektroniskt. När lagändringen kom hade således näringsbegreppet utvidgats pga. ändrad praxis och en annan tillämpning av . Enligt uppfattning medförde lagändringen i sig ytterligare en utvidgning, som dock i sammanhanget kan betraktas som liten. Det handlar om perso-ner vars verksamhet kännetecknas av korttidsuppdrag, t.ex. personer som hyr ut sin egen arbetskraft vid semestrar, sjukskrivningar och arbetstoppar. Denna grupp nekades ofta F-skatt före lagändringen, men kom efter denna att innefattas i näringsbegreppet. Sammanfattningsvis skedde alltså ganska stora förändringar av tilldelningen av F-skatt före lagändringen, förändringar som är att betrakta som en anpassning till den utveckling som skett inom näringslivet och på arbetsmarknaden, och som innebar att fler fick möjlighet att få F-skattsedel. När sedan lagändringen kom vidgades näringsbegreppet ytterligare, men i en omfattning som i sammanhanget kan betraktas som liten. ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag • har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt • inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig • inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning • är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hindren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska se över F-skattesystemet och analysera effekterna i vissa avseenden av bestämmelsernas utformning och tillämpning. Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. • analysera om utformningen av bestämmelserna möjliggör att F-skattesystemet kan missbrukas för att undgå skatter eller avgifter och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar i syfte att bekämpa skattefusk och skatteundandragande • analysera om det finns behov av åtgärder för att underlätta och förbättra uppföljning av företag som är godkända för F-skatt, t.ex. F-skatt på prov eller tidsbegränsade godkännanden för F-skatt, och föreslå författningsändringar om det bedöms lämpligt • analysera om och på vilket sätt utformningen av F-skattesystemet inverkar på villkoren för att starta, driva och utveckla företag och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar • analysera om det förekommer ett missbruk av F-skattesystemet för att kringgå bestämmelserna om skyddsregler för arbetstagare och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar. I ett delbetänkande, som ska lämnas , ska utredaren lämna en analys av om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att de som egentligen är anställda anlitas som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare. Utredaren ska redovisa det slutliga uppdraget . I bedrivs hästverksamhet i många olika former. I begreppet hästverksamhet ingår, enligt skrivelser, trav och galopp, alla ridsportens grenar, t.ex. dressyr och hoppning, hästträning och ridutbildning, turridning, avel, uppfödning, hästuthyrning, uthyrning av stallplatser och hingsthållning. Praxis för bedömningen av om hästverksamhet, förutom vad gäller trav, utgör näringsverksamhet eller inte saknas i stora delar. När frågan är om verksamheten utgör hobbyverksamhet eller näringsverksamhet är bedömningen en gränsdragning mot ägarens privata sfär. Sådana bedömningar görs alltid, oavsett typen av verksamhet och bransch, huvudsakligen för verksamheter vilka kan bedrivas såväl privat som inom en näringsverksamhet. En bedömning av samtliga omständigheter i varje enskilt fall ska göras utifrån alla de förutsättningar som finns i den enskilda verksamheten. En förlustbringande hästverksamhet betraktas enligt nuvarande praxis sällan som näringsverksamhet, och avdragsförbudet för privata levnadskostnader innebär att det generellt ställs höga beviskrav för att hästverksamhet ska anses uppfylla näringskriterierna. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att bevisbördan vad gäller lönsamheten/vinstsyftet åvilar den som bedriver verksamheten. Frågor kring gränsdragningen mellan hobby och näringsverksamhet är alltid bevis- och bedömningsfrågor. Det innebär att en helhetsbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet alltid ska göras. Rent allmänt kan följande generella punkter påverka bedömningen: • att det finns en avsikt att bedriva verksamheten varaktigt • att det finns en affärsplan, ekonomiska kalkyler eller liknande • att marknadsföring sker för att nå kunder eller en kundkrets • att särskilda tillstånd finns (om sådant behövs) • att en särskild lokal finns för verksamheten • att olika inköp/investeringar gjorts som är typiska för näringsverksamhet. Då verksamheten är pågående kan, förutom ovanstående omständigheter, exempelvis även följande punkter påverka bedömningen: • att det finns kunder (andra än närstående) • att det finns inkomster. Därtill kommer verksamhetsspecifika omständigheter som särskilt ska beaktas i bedömningen. I motion 2017/18:827 av och (båda S) anförs att man bör se över F-skattereglerna i syfte att motverka löne- och villkorsdumpning på arbetsmarknaden. I motion 2017/18:1436 av (M) anförs att man bör se över möjligheterna att underlätta för hästnäringen. Man bör göra en översyn av regelkrånglet inom hästnäringen. I motion 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkas att regeringen bör tillsätta utredning för att sammanställa en vitbok för att ytterligare förbättra arbetet med processer och beslut för en rättssäker hantering av skatteärenden. ska utgöra en grund för det fortsatta arbetet med ett skatteverk i världsklass. Utredningen bör även belysa övriga statliga myndigheters hantering av företagarärenden (yrkande 3). I motion 2017/18:3362 av m.fl. (V) anförs att det bör krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt värnas arbetstagarbegreppet och arbetsrätten (yrkande 1). Vidare anförs att gäller ett godkännande om F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas (yrkande 2). I motion 2017/18:404 av och (båda L) yrkas att hästföretag bör ses som vilken näringsgren som helst och följa samma regler som andra näringsverksamheter. Regelverket ska vara rättssäkert och förutsägbart (yrkande 5). I motion 2017/18:491 av (L) anförs att medborgare bör tilldelas F-skatt vid födseln eller när de får uppehållstillstånd i . tillkännagav för regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet 2009 (bet. 2011/12:SkU17, rskr. 2011/12:163). Regeringen redovisade i budgetpropositionen (avsnitt 6.46.2) att – i enlighet med tillkännagivande – fått i uppdrag att utvärdera de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen redovisade vidare att uppdrag avrapporterats och att samlade bedömning var att effekterna på skatteuppbörden och skattefelet var små på aggregerad nivå samt att effekterna på arbetstagarnas ställning, företagandets villkor och arbetsmarknaden var obefintliga eller mycket små. Regeringen återkom därefter i skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser och anförde att regeringen övervägde att lägga den aktuella riksdagsskrivelsen till handlingarna. Utskottet noterade i sitt yttrande över regeringens skrivelse till vad regeringen anfört (yttr. 2014/15:SkU5y). ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverk-samhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Utskottet anser att antalet uppdragsgivare i de flesta fall är ett ganska bra mått på det som i lagstiftningen kallas ”beroende av uppdragsgivaren” och ”inordnad i dennes verksamhet”. Utskottet utgår från att antalet uppdrags-givare därför är en omständighet som har betydelse när bedömer om en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd. Regeringen har inte slutbehandlat skrivelse om en utvärdering av det förändrade näringsbegreppet. Utskottet är inte berett att föreslå att , som motionärerna föreslår, riktar ett nytt tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. När det gäller motionsförslag om en översyn av vilka åtgärder som kan försvåra användningen av F-skattsedel bl.a. i kriminell verksamhet vill utskottet anföra följande: Att förebygga och avslöja ekonomisk brottslighet i näringsverksamhet är en prioriterad fråga, bl.a. för . I regleringsbrev anförs att myndigheten i årsredovisningarna —2020 ska redovisa hur myndigheten har arbetat, både på egen hand och i samverkan med , för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått. Utskottet anser att det är som bäst kan bedöma i vilken utsträckning innehavet av F-skattsedel kan främja kriminell verksamhet och om några regelförändringar för godkännande respektive återkallelse av F-skatt skulle vara ett verksamt medel för att bekämpa sådan brottslighet. Utskottet utgår från att i så fall rapporterar detta till regeringen. F-skattsedel ska tilldelas den som avser att bedriva näringsverksamhet. Det är därför inte aktuellt att tilldela medborgare vid födseln eller i samband med att uppehållstillstånd beviljas. Utskottet finner framför allt att det pågår en översyn av F-skattesystemet och en analys av effekterna av bestämmelsernas utformning och tillämpning genom den utredning som regeringen tillsatte (dir. 2017:108). Syftet med översynen är bl.a. att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Utskottet avstyrker därmed motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ge i uppdrag att ta fram en snabb övergång från (Ung Företagsamhet) till F-skattsedel samt se över förutsättningarna för att sälja tjänster för UF-företag. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3720 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att Ung Företagsamhet (UF) är ett utmärkt verktyg för att främja kreativitet och entreprenörskap. Eftersom inte kan använda F-skattsedel försvåras möjligheterna att sälja tjänster genom UF-företag. bör få i uppdrag att se över möjligheterna till en snabb övergång från till F-skattsedel samt förutsättningarna att sälja tjänster för UF-företag. I motion 2017/18:157 av (L) yrkas att elever som drivit UF-företag ska kunna fortsätta driva dessa efter utbildningens slut. bör få i uppdrag att se över och handlägga lösningar som innebär en snabb övergång från till F-skattsedel (yrkande 3). Utskottet vidhåller (se bet. 2016/17:SkU26) att ett undantag för affärsverksam-heter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotive-rad åtgärd, men det innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att se över egenanställningsföretagens roll i den nya delningsekonomin. Det förekommer att frilansare med A-skatt som utför tillfälliga uppdrag åt olika uppdragsgivare ansluter sig till ett egenanställningsföretag (kallas ibland för plattformsföretag, faktureringsföretag eller självanställningsföretag). Egenanställningsföretaget har F-skatt och fakturerar uppdragsgivarna mot viss provision, redovisar arbetsgivaravgifter och gör skatteavdrag och betalar sedan ut resten som lön till uppdragstagaren. Detta kallas för att man är egenanställd. I motion 2017/18:244 av och (båda C) anförs att framväxten av en delningsekonomi där människor gör mindre tjänster för varandra mot betalning ökar. Detta är på många sätt positivt, men det finns en utmaning kring hur dessa tjänster ska beskattas. Här kan egenanställningsföretagen spela en viktig roll genom att vara en seriös partner som ser till att delningsekonomin fungerar i enlighet med rådande lagar och regler och att staten får in skatteintäkter. Egenanställningsföretagens roll i den nya delningsekonomin bör ses över (yrkande 3). Utskottet ser inte något behov av att göra ett tillkännagivande med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att det personliga betalningsansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska och att Statskontoret ska få ett utökat uppdrag att utreda hela företrädaransvaret och inte endast som i begränsade delar. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD). En företrädare för en juridisk person kan bli personligen ansvarig för i princip alla skatter och avgifter, inklusive ränta, som påförts den juridiska personens skattekonto. Det personliga ansvaret har sin grund i att • skatteavdrag inte gjorts med rätt belopp • skatt eller avgift inte har betalats • oriktiga uppgifter har lämnats som har lett till att den juridiska personen har tillgodoräknats överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt med ett för stort belopp eller att ingående mervärdesskatt eller punktskatt har betalats tillbaka med ett för högt belopp. De juridiska personer som berörs är främst aktiebolag men även ekonomiska och ideella föreningar samt stiftelser, konkursbon och utländska juridiska personer som ska betala skatt i . Företrädare är vanligtvis den eller de personer som sitter i styrelsen. Även den som utan att vara legal företrädare har haft ett bestämmande inflytande i den juridiska personen kan vara företrädare. Om företaget inte kan betala skatt eller avgifter i sådan tid att beloppet har kommit in till konto senast på förfallodagen och inte heller har beviljats anstånd med betalningen löper företrädaren risk att personligen bli betalningsansvarig för den juridiska personens skatteskulder. För ett personligt betalningsansvar krävs dock att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. En betalningsunderlåtelse anses aldrig uppsåtlig eller grovt oaktsam om det senast på förfallodagen vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Sådana åtgärder kan vara en konkursansökan, en ansökan om företagsrekonstruktion eller en betalningsinställelse som följs av en ansökan om ackord eller konkurs. Om det finns särskilda skäl kan företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. har i ett tillkännagivande begärt att regeringen ser över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20, rskr. 2014/15:169). har avslagit en motion om att företrädaransvaret ska slopas eller att en särskild tidsfrist ska gälla innan ansvaret inträder. Med anledning av tillkännagivande har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att se över vissa frågor om företrädaransvaret. I motion 2017/18:3725 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att gav regeringen i uppdrag att se över reglerna om företrädaransvar och om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan. Regeringen lämnade i uppdrag till Statskontoret att se över vissa delar av skatteförfarandelagen (2011:1244) i fråga om skatterättsligt företrädaransvar. Uppdraget avser dock inte hela företrädaransvaret. Bland annat omfattar inte uppdraget den viktiga aspekten om rekvisiten, dvs. den grova oaktsamheten. Det är anmärkningsvärt. Regeringen bör därför ge ett utökat uppdrag till Statskontoret att utreda hela företrädaransvaret och inte bara begränsade delar. Uppdraget bör redovisas till regeringen (yrkande 1). I motion 2017/18:3416 av m.fl. (M) anförs att regeringen lämnade i uppdrag till Statskontoret att se över vissa delar av skatteförfarandelagen i fråga om skatterättsligt företrädaransvar. Uppdraget avser inte hela företrädaransvaret; bl.a. saknas den viktiga aspekten om rekvisiten, dvs. den grova oaktsamheten. Regeringen bör därför ge tilläggsdirektiv till Statskontoret, och uppdraget bör redovisas i sin helhet före (yrkande 7). I motion 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) anförs att den av regeringen tillsatta utredningen om företrädaransvar inte är heltäckande. Regeringen bör därför utreda företrädaransvaret i sin helhet (yrkande 6). Enligt motion 2017/18:3630 av (KD) bör en förändring av företrädaransvaret påskyndas så att lagtextens intentioner följs. Motionären uppmanar också regeringen att utreda grov oaktsamhet i samband med utredningen av företrädaransvar. I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) anförs att en styrelse kan hållas ansvariga vid likvidation även om styrelsen har följt alla steg när det gäller kontrollstämma etc. Regeringen bör se över och begränsa styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i fall där lagen har följts (yrkande 4). har tidigare riktat ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20). Enligt skrivelse 2016/17:75 s. 92 bereds frågan inom . Utskottet ser inte skäl för att med anledning av motionerna göra ytterligare uttalanden i denna fråga. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att kassaregisterlagen ska ses över bl.a. med hänvisning till svårigheten att finna kassaregister som klarar svenska väderförhållanden och dispensmöjligheter. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automater och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. Av lagens förarbeten (prop. 2006/07:105) framgår att obetydlig omfattning avser två olika situationer. Den första situationen rör de allra minsta företagen med låg omsättning. Att företag med låg omsättning är undantagna från regleringen motiveras främst med att det anses tveksamt om de kostnader som krav på ett certifierat kassaregister för med sig skulle stå i rimlig proportion till den samhälleliga vinsten i form av förbättrad skattekontroll i fråga om de allra minsta företagen. Den andra situationen rör företag där kontant försäljning endast förekommer i rena undantagsfall. Ett förtydligande gjordes i skatteförfarandelagen (2011:1244) som innebär att det vid bedömningen av om det är fråga om för-säljning i obetydlig omfattning särskilt ska beaktas om försäljningen normalt uppgår till eller kan antas komma att uppgå till sammanlagt högst fyra pris-basbelopp under ett beskattningsår (prop. 2013/14:22, bet. 2013/14:SkU14). får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontroll-avgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om en ny överträdelse sker är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Det generella undantaget i skatteförfarandelagen från skyldigheten att använda kassaregister för torg- och marknadshandel slopades (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32). fick större möjlig-het att i enskilda fall bevilja undantag från olika skyldigheter som gäller kassa-register. Undantaget från skyldigheter som gäller kassaregister utvidgades till att avse även andra orsaker än tekniska när en viss skyldighet anses vara oskälig. I samband med utvidgningen till torg- och marknadshandel anförde reger-ingen att det underlag som presenterat tyder på att lagstiftningen om kassaregister har varit framgångsrik och att fler företag konkurrerar på lika villkor. Sedan lagstiftningen infördes har kritik riktats mot undantaget för torg- och marknadshandeln, vilket inkluderar undantag för s.k. tillfällig handel. Synpunkterna kan sammanfattas med att undantaget snedvrider konkurrensen och missgynnar den fasta handeln som omfattas av kravet på kassaregister. Kritiken avser även att de särskilda befogenheterna vid kontrollbesök (kundräkningar, kvittokontroller, kassainventeringar och provköp) endast gäller företag som omfattas eller som kan antas omfattas av lagstiftningen om kassaregister. Den tekniska utvecklingen medför att det är orimligt att även torg- och marknadshandlare omfattas av kravet på kassaregister. ändrades reglerna, och en näringsidkare utan fast driftsställe i ska inte längre vara undantagen från skyldigheten att använda certifierat kassaregister om försäljning görs mot kontant betalning eller betalning med kontokort. Näringsidkaren kan i stället använda ett kassaregister som har prövats enligt bestämmelserna i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om prövningen visar att registret uppfyller likvärdiga krav. I motion 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att reglerna om kassaregister har funnits och har utvecklats dels genom lagstiftning, dels via tolkning och praxis. Det finns ett behov av att göra en grundläggande utvärdering av lagstiftningen. bör därför ge regeringen till känna att den ska genomföra en översyn av tillämpningen av reglerna om kassaregister (yrkande 2). I motion 2017/18:657 av (M) anförs att det är nödvändigt att det skyndsamt görs en översyn av lagen om kassaregister. I motion 2017/18:1320 av och (båda M) anförs att en översyn av kassaregisterlagen för torg- och marknadshandel, dess konsekvenser och agerande bör ske skyndsamt. I motion 2017/18:1896 av Finn och (båda M) anförs att kravet på en certifierad kontrollenhet för kassaregister inte alltid fungerar för sitt tänkta syfte av lagstiftaren bl.a. av brist på teknisk lösning . Det är därför angeläget med en översyn av kassalagen. I motion 2017/18:3174 av (M) anförs att funktionella kassaregister för företagare inom torg- och marknadshandel fortfarande saknas.