bet · H501TU13 · 2018-04-26 00:00:00 — Motionären pekar på att av svenskarna anser att klimat-förändringarna är det enskilt viktigaste problemet i världen, och i kombination med bl.a. en innovativ fordonsindustri har goda förutsättningar att vara ett föregångsland i den utfasning av olja från transportsystemet som alla länder måste genomgå. I motionen framhålls att för att minska klimatpåverkan från transporterna krävs byte av transportslag, byte av drivmedel och byte av vanor/samhällsplanering. Motionären lyfter bl.a. fram att genom en permanent världsutställning kan gas- och elbussar samt gaslastbilar få en testsite/hemmamarknad som gynnar utveckling och export. I partimotion 2017/18:3686 yrkande 9 av m.fl. (C) framhålls att miljö- och klimatpåverkan från transportsektorn behöver minska genom ökad användning och produktion av biodrivmedel, utökad elektrifiering och mer effektiva transportlösningar. I motionen konstateras att det sker en snabb teknikutveckling med effektivisering, elektrifiering och nya förnybara drivmedel. Det skapar stora möjligheter att skapa en hållbar mobilitet där utsläppen och miljöpåverkan från transporterna minskar men inte mobiliteten. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs många olika lösningar och tekniker med mer energieffektiva fordon, en ökad biodrivmedelsanvändning, fordon med nollutsläpp som drivs med grön el eller vätgas men också nya lösningar med bilpooler och smarta digitala mobilitets- och delningstjänster. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 1 att det är nödvändigt att verka för starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Motionärerna framhåller att det går att kombinera en ökad mobilitet med en minskad klimatpåverkan. Vidare anger motionärerna att fortsätter att vara pådrivande i arbetet med att främja det förnybara och miljövänliga i hela landet. I motionen pekas även på att en fossiloberoende fordonsflotta är ett ambitiöst mål som innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara, energi- och resurseffektiva. I motionen efterlyser motionärerna starkare incitament för en omställning av alla transporter, vilket behövs för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. I kommittémotion 2017/18:3766 framhåller m.fl. (KD) i yrkande 2 att arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045 måste prioriteras. I motionen framhålls att det kvarstår stora utmaningar i transportsektorn med att kraftigt minska utsläppen av bl.a. koldioxid. Alliansregeringen genomförde en lång rad insatser för ett fossilfritt . I motionen framhålls att arbetet med att stärka svensk miljö- och klimatpolitik bör fortsätta. Även i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD) framhålls att arbetet med att nå en fossilfri fordonsflotta 2030 och klimatneutralt 2050 måste prioriteras (yrkande 14). I kommittémotion 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 15 begärs att regeringens arbete med att nå en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 ska grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Motionärerna framhåller att genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter för t.ex. nya drivmedel, ny infrastruktur och elektrifiering, som kan stärka konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Utskottet anser att är och ska vara ett grönt föregångsland och välkomnar därför ambitiösa mål om minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför och utskottet kan konstatera att det krävs ytterligare insatser och starkare incitament för att vi ska kunna nå målet med minst 70 procents lägre växthusgasutsläpp från inrikes transporter 2030 samt målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Människor kommer även framgent att fortsätta efterfråga resandet, och därför är det viktigt att utveckla transportsystemet i en hållbar riktning. Utskottet vill i sammanhanget understryka att en ökad mobilitet går att förena med minskade utsläpp. Utskottet är också av uppfattningen att en omställning av transportsektorn innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när det gäller exempelvis teknikutveckling till det förnybara, energi- och resurseffektiva. Svensk miljöteknik är och kan fortsatt vara en exportframgång som bereder väg för miljövänliga transporter världen över. Utskottet vill även lyfta fram att flera olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras samt fler transporter elektrifieras för att nå mål om minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Utskottet anser vidare att vi behöver förstärka möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna och då krävs investeringar i bättre vägar och järnvägar och bättre kollektivtrafik såsom buss, tåg och taxi i hela landet. Utskottet anser att transporternas klimatpåverkan kan minskas genom att tillvarata möjligheterna med ny teknik, en ökad andel förnybara drivmedel, en hög klimatprestanda på såväl fordon som drivmedel men även effektivare transporter. Insatser för att minska transporternas klimatpåverkan görs bäst enligt utskottets uppfattning genom effektiva och teknikneutrala styrmedel som bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende och en ökad användning av mer hållbara lösningar. Utskottet vill vidare understryka att de klimat- och miljöutmaningar som vårt samhälle står inför ska mötas med åtgärder som bygger på kunskap, bästa tillgängliga teknik och vad som är samhällsekonomiskt effektivt. På så sätt ger åtgärderna största möjliga resultat för miljön. Utskottet vill även understryka att tillväxt är en förutsättning för att kunna komma till rätta med utmaningar på miljö- och klimatområdet. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter för t.ex. nya drivmedel, ny infrastruktur och elektrifiering av transportsektorn, som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram den rapport om fossilfria drivmedel som utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor har genomfört, Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (2017/18:RFR13). Syftet med studien var att kunna identifiera alternativ för att öka andelen icke-fossila drivmedel i för att kunna nå målet med minst 70 procents lägre växthusgasutsläpp från inrikes transporter 2030. I rapporten framhålls att har många konkurrens-fördelar inom området fossilfria drivmedel och att det är viktigt att är ett föregångsland. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att arbetet med att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 15, tillstyrker delvis motionerna 2017/18:3686 (C) yrkande 9, 2017/18:3748 (KD) yrkande 14, 2017/18:3758 (C) yrkande 1 och 2017/18:3766 (KD) yrkande 2 samt avstyrker motionerna 2017/18:2156 (S), 2017/18:2335 (V) yrkande 1 och 2017/18:2747 (MP). Tillhandahållande av förnybara drivmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillhandahållande av förnybara drivmedel. Utskottet pekar på åtgärder som vidtagits för att trygga tillgången till förnybara drivmedel. Jämför reservation 3 (SD) och 4 (KD). I motion 2017/18:1659 av (MP) begärs att det ska sättas ett mål om 30 tankstationer för vätgas 2020. Motionären menar att det krävs minst 30 tankstationer för vätgas till 2020 om människor ska få förtroende för att det går att köra bilar på vätgas i . I motionen framhålls vidare att det krävs ett statligt engagemang för bilar som drivs med bränsleceller och tankstationer för vätgas och att man i många länder ger stöd till denna typ av ny teknologi med bra klimat- och miljöpåverkan. (SD) framhåller i motion 2017/18:3454 att förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den s.k. pumplagen trädde i kraft. I motionen anges att om man bor på landsbygden innebär det att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom av alla bilister äger ett fordon med de drivmedelsegenskaperna. Motionären pekar vidare på att många serviceinrättningar av ekonomiska skäl har tvingats att lägga ned sin verksamhet då de inte har haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel i enlighet med lagens bestämmelser. m.fl. (KD) önskar i motion 2017/18:3741 yrkande 18 att bensinstationer förutom andra miljövänliga drivmedel även ska kunna erbjuda laddning av elbilar. Även i kommittémotion 2017/18:3766 framhåller m.fl. (KD) i yrkande 6 att undantaget för el i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel bör tas bort. Motionärerna menar att en sådan ändring bör genomföras för att öka möjligheterna till laddning av elbilar i hela landet och inte bara i storstadsregionerna. Utskottet kan inledningsvis konstatera att målet för andel förnybar energi i transportsektorn är satt till . uppgick denna andel till enligt förnybartdirektivets beräkningsmetodik. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos bedöms andelen förnybart i transportsektorn enligt direktivets beräkningssätt vara 2020. Utskottet kan därför med tillfredsställelse konstatera att målet om därmed bedöms komma att uppfyllas med mycket god marginal. Av statistik från framgår vidare att andelen förnybara bränslekällor i transportsektorn i med stor marginal var den högsta andelen i EU där genomsnittet låg på . Utskottet ser med tillfredsställelse på utvecklingen. När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till alternativa drivmedel vill utskottet påminna om att beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen syftade till att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som säljer mer än bensin eller diesel . Kraven innebar därefter en successiv skärpning när alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle var skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. Utskottet påminner också om att tillkännagav att regeringen bör se över konsekvenserna av pumplagen (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Utskottet uttalade i betänkandet att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets glesbefolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen redovisade därefter ett regeringsuppdrag med förslag till ändringar i pumplagen. beslutade om att höja gränsen för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). I regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16) framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så vid att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och angav följande. Teoretiskt sett skulle tillhandahållandet av s.k. grön el medföra att lagens skyldigheter uppfylls om bränsleförsäljaren kan visa att elen verkligen kommer från en förnybar källa. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten av förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip är försumbar riskerar syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt utskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av sådana drivmedelsstationer. Utskottet anser att kraven i pumplagen är väl avvägda och finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet vill i sammanhanget dock påpeka att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att elfordon ska vara en trygg investering. Utskottet vill särskilt lyfta fram det s.k. Klimatklivet som bidragit till att öka mängden laddpunkter för elfordon; genom ett nytt ladda-hemma-stöd har det blivit billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet. Regeringen har vidare framfört att den kommer att se över tillgången på snabbladdare längs större vägar och vid regionalt strategiska platser med ambitionen att genomföra en strategiskt viktig utbyggnad av laddinfrastrukturen i hela . Utskottet vill också lyfta fram att Regeringen 2017 presenterade det s.k. Bränslebytet, ett paket med nya styrmedel vars syfte var att reducera transportsektorns utsläpp och öka användningen av biodrivmedel. Utifrån ett av förslagen i Bränslebytet fattade 2017 beslut om en reduktionsplikt. Reduktionsplikten syftar till att minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom att leverantörerna successivt ska öka inblandningen av biodrivmedel. Reduktionsplikten ska införas . Utskottet vill även peka på att i budgetpropositionen utökade regeringen samordningsuppdrag för laddinfrastruktur till att även gälla gas och andra drivmedel som kräver särskild infrastruktur. Utskottet välkomnar detta. välkomnade utskottet (bet. 2016/17:TU2) regeringens förslag till lag om krav på installationer för alternativa drivmedel och förslag till ändring i ellagen. Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser om krav på installationer, avgifter för laddning av elfordon, användarinformation och tillsyn. Utskottet framförde bl.a. att det bakomliggande direktivet erbjuder konsumenter och övriga intressenter inom hela EU ett viktigt ramverk att förhålla sig till i utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och införandet av gemensamma tekniska specifikationer för denna. Utskottet konstaterade vidare att en avgörande förutsättning för att konsumenterna ska välja alternativa drivmedel är att det finns en tillräckligt väl utbyggd infrastruktur för att kunna tanka eller ladda fordonen under färd och att det upplevs som enkelt och bekvämt. Utskottet har tagit del av att regeringen lämnade in ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa drivmedel inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen till . Dåvarande statsrådet framförde i sitt svar på en skriftlig fråga att när det gäller handlingsprogram för infrastrukturen för alternativa drivmedel som regeringen lämnade till så behandlas infrastruktur för vätgas på samma sätt som infrastrukturen för andra alternativa drivmedel. Statsrådet framhöll att det fanns fyra vätgasstationer i drift i och att EU har bidragit till finansieringen. Statsrådet konstaterade vidare att det i endast fanns tre bilmodeller för vätgas som går att köpa och att det totalt fanns ca 25 vätgasbilar inregistrerade. Den främsta orsaken till det begränsade antalet bilar och stationer är att det ännu är en ung och dyr teknik. Utvecklingen av fordon och bränsleinfrastruktur måste gå hand i hand. Statsrådet angav att vätgas är ett intressant alternativ och regeringen följer därför utvecklingen noga. Av trafikutskottets forskningsrapport om fossila bränslen framgår att inom transportsektorn dominerar diesel och bensin som drivmedel. Biodieseln (HVO och FAME) motsvarar ungefär en femtedel av diesel- och bensinanvändningen. El utgör men den statistik som finns mäter endast el till spårbunden trafik. I övrigt saknas uppgifter om hur mycket el som används inom andra transportsektorer. Vidare framgår att det finns god infrastruktur för ökad distribution av etanol, HVO, biobensin, HEFA och FT. I delar av landet finns en infrastruktur för distribution av biogas. Metanol och DME kräver uppbyggnad av nya system för distribution, och vätgas är jämförelsevis dyrt att distribuera. I forskningsrapporten konstateras även att det fanns stora förhoppningar på användning av vätgas i förbränningsmotorer och 2000-talets . Intresset för tekniken avtog dock och används vätgas framför allt i bränsleceller. Vätgas som drivmedel till förbränningsmotorer bedöms därför inte vara aktuellt som ett alternativ i större skala den kommande tiden. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att regeringen i vårändringsbudgeten föreslår att stödet till produktion av biogas utökas med under innevarande år för att stötta svenskproducerad biogas. Regeringen aviserar också att den kommer att tillsätta en utredning om hur biogasens nytta som resurs tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utredningen ska analysera marknadsförutsättningar och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill avslutningsvis peka på att Fonden för ett sammanlänkat finansierar insatser inom ramen för det transeuropeiska nätverket inom it, energi och transport. I har bl.a. insatser som LNG för fartyg och för tunga fordon, tankställen för biogas, tankställen för vätgas och laddinfrastruktur för elfordon finansierats. Utskottet finner inte skäl att vidta något initiativ med anledning av motionsyrkandena och avstyrker således motionerna 2017/18:1659 (MP), 2017/18:3454 (SD), 2017/18:3741 (KD) yrkande 18 och 2017/18:3766 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elektrifiering av transport-sektorn. Utskottet instämmer i att åtgärder för att främja en elektrifiering av transportsektorn måste vidtas och hänvisar till det arbete som bl.a. regeringen bedriver på området. Jämför reservation 5 (C) och 6 (V) samt särskilt yttrande 1 (L). I kommittémotion 2017/18:2335 yrkande 4 begär m.fl. (V) att lämpliga myndigheter får i uppdrag att utarbeta en strategi för att öka elektrifieringen inom transportsektorn. Motionärerna framhåller att en sådan strategi behövs för att snabbt kunna åstadkomma en elektrifiering inom vägtrafiken. I motionen framhålls att utmaningarna är mångfasetterade och kräver helhetslösningar, vilket innebär att flera olika myndigheter bör involveras. I yrkande 6 anser motionärerna att det bör tas fram förslag på åtgärder och styrmedel som gynnar elbilar med lägre miljö- och klimatpåverkan. (SD) framför i motion 2017/18:3337 yrkande 5 att man bör ta fram projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon. Motionären pekar på att elbilar är att föredra framför förbränningsmotorer, och av den anledningen bör staten öka incitamenten för att köra elbil genom exempelvis olika projekt. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) framförs i yrkande 22 att en nationell plan för elektrifiering i transportsektorn bör utformas. Motionärerna pekar i sammanhanget bl.a. på att teknikutvecklingen går fort. m.fl. (C) anser i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 11 att det behövs en nationell strategi för en ökad elektrifiering av transporter. Motionärerna framför att som en del i målet att utsläppen från inrikestransporter ska minska till 2030 jämfört med är det viktigt att främja utvecklingen av eldrivna fordon genom långsiktiga regler för marknaden. För att minska klimatpåverkan från transportsektorn är det enligt utskottets uppfattning nödvändigt att bl.a. elektrifiera sektorn. uppger att det fanns nästan 47 000 laddfordon i och att siffran ökar. Även utbudet av laddfordon ökar och är relativt stort. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även lyfta fram att det finns landströmsanläggningar i ett tiotal hamnar i och det finns eldrift av färjor, både mindre stadsfärjor och större passagerarfärjor. Utskottet har även tagit del av att två av färjorna mellan och håller på att iordningställas för batteridrift. En annan sorts eldrift är de linfärjor som får sin elektricitet från elnätet i land. Av Energimyndighetens delrapport omställning till fossilfrihet i samordningsuppdraget för omställning av transportsektorn till fossilfrihet framgår bl.a. att batterier kan användas ombord för drift av fartyg på korta sträckor och laddas när de ligger vid kaj. Vidare anges att det finns flera fördelar med batteridrift. Förutom lägre emissioner är de även tystgående. Av utskottets forskningsrapport drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (2017/18:RFR13) framgår att ett elfordon har en hög verkningsgrad – två till fem gånger högre än konventionella bilar – och ungefär 80–av den tillförda energin används för att driva fordonet framåt. Utskottet kan dock konstatera att elbilars bidrag till andelen förnybar energi i transportsektorn är litet. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen har gjort för att öka andelen elbilar, bl.a. en supermiljöbilspremie på per såld bil. Utskottet välkomnar vidare det arbete som pågår för att främja elfordon och vill bl.a. lyfta fram att det på och pågår ett demonstrationsprogram för elfordon. Projektet ska ur ett användarperspektiv identifiera och om möjligt undanröja barriärer för en storskalig introduktion av elfordon på den svenska marknaden. Vidare vill utskottet framhålla att också fattat beslut om en elfordonspremie som ska gynna köp av elcyklar och elmopeder. har också i uppdrag av regeringen att betala ut en premie för elbussar. ändrades förordningen för premien, vilket gör att fler kan ansöka om den. Utskottet välkomnar satsningen. Enligt utskottets mening har eldrivna bussar stor potential att minska såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller. De underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att genom sin forsknings-finansiering har bidragit till att bl.a. AB kunnat utveckla och driftsätta helt elektriska bussar som använder 60–mindre energi än motsvarande dieselbuss. De elektriska bussarna i linjetrafik är ett resultat av samarbetet ElectriCity. Elbusslinjen har tilldelats 2015 för bästa exempel på hållbar kollektivtrafik som drivs med förnybar energi. Av trafikutskottets forskningsrapport drivmedel framkommer även att vid användning av el som drivmedel slipper man stegen med odling av biomassa till ett flytande eller gasformigt drivmedel. Vidare framgår att har god tillgång till fossilfri el jämfört med andra länder. En ökad elektrifiering av transporter kräver dock utbyggnad av t.ex. räls, strömavtagare, laddstolpar eller tankställen för vätgas. Likaså behöver delar av fordonsflottan ställas om och frågan om elnätskapaciteten vid storskalig och samtidig laddning lösas. Av rapporten framkommer vidare att batteridrift än så länge är vanligast i vägfordon. Batteridrivna personbilar serietillverkas redan medan batteridrivna bussar och lastbilar har börjat testas i drift. I rapporten konstateras att det inte finns några uppgifter om hur mycket el som används inom transporter, med undantag av den spårbundna trafiken. anser att sådan statistik är en viktig förutsättning för att kunna följa och stödja omställningen till fossilfria transporter. Av rapporten framgår även att elnäten är väl utbyggda, och en elektrifiering av vägtransporter skulle inte skapa brist på el. Däremot ställer en ökad elektrifiering av transporter nya krav på elnäten, framför allt i form av effekttoppar. Med hjälp av teknik och incitament skulle dock topparna kunna kapas, enligt rapporten. Vidare framgår att ökad elektrifiering av vägar och vägfordon ställer krav på säkerhetsåtgärder.