bet · H501UbU9 · 2018-02-08 00:00:00 — Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att en huvudman för grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Utskottet tillstyrker även ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Vidare tillstyrker utskottet att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska emellertid inte tillämpas under /19 för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns sex reservationer (M, C, L, KD). Proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. Sju yrkanden i följdmotioner. Ett yrkande i en motion från den allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Prao ska kunna tillgodoses i olika former Samverkan med arbetslivet under skolgången Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt 1.Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, punkt 1 (KD) 2.Prao och arbetsmiljöregler, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Prao ska kunna tillgodoses i olika former, punkt 3 (M, C, L) 4.Samverkan med arbetslivet under skolgången, punkt 4 (KD) 5.Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt, punkt 5 (M, C, L) 6.Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt, punkt 5 (KD) Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2017/18:24 och avslår motion 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (KD) 2017/18:1443 av (M), 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, L, KD) Prao ska kunna tillgodoses i olika former 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 2. Reservation 3 (M, C, L) Samverkan med arbetslivet under skolgången 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 4 (KD) Flexibilitet i utformandet av utbildningskontrakt 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 3. Reservation 5 (M, C, L) Reservation 6 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv. Till grund för regeringens förslag ligger bl.a. betänkande Välja yrke (SOU 2015:97), som överlämnades . Betänkandet har remissbehandlats. Utskottet behandlar i ärendet även två följdmotioner som väckts med anledning av propositionen och en motion från allmänna motionstiden /18. De behandlade förslagen finns i bilaga 1, och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att en huvudman för grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Vidare föreslås ändringar i skollagen som innebär att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Därutöver föreslås att bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, ska införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska emellertid inte tillämpas under /19 för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Lagändringarna innebär att en huvudman för grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. Lagändringarna innebär även att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som går gymnasial lärlingsutbildning tydligare ska framgå av det utbildningskontrakt som ska tecknas för eleven. Undantaget om att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven är och har ingått äktenskap tas bort. Vidare ska bestämmelser om utbildningskontrakt, som motsvarar de som gäller för lärlingsutbildning i gymnasieskolan, införas för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska emellertid inte tillämpas under /19 för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. Jämför reservation 1 (KD) och det särskilda yttrandet (SD). Bakgrund och gällande rätt Praktisk arbetslivsorientering (prao) I samband med antagandet av läroplan försvann praktisk arbetslivsorientering (prao) som obligatorium i . Att samverkan ska ske med arbetslivet framgår dels av förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, dels av förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Av läroplanerna framgår att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet och andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. För elever i grundsärskolan finns ett obligatoriskt inslag av prao genom de bestämmelser i skolförordningen som anger att utrymmet i timplanen för skolans val ska användas för undervisning i ett eller flera ämnen och för praktisk arbetslivsorientering (10 kap. 7 § och 11 kap. 3 § skolförordningen [2011:185]). Bestämmelserna om utbildningskontrakt för lärlingar i gymnasieskolan Utbildningskontrakt för lärlingar reglerar avtalsrättsliga förhållanden mellan den enskilde huvudmannen, eleven och arbetsplatsen. Regeringen gjorde i propositionen Gymnasial lärlingsanställning bedömningen att arbetstidens omfattning bör framgå av utbildningskontraktet, samt aviserade att den avsåg att återkomma till detta i förordning (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). Enligt 8 kap. 2 § första stycket 1 regeringsformen ska dock föreskrifter som avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden inbördes meddelas genom lag. Det innebär att det i princip inte finns någon möjlighet att delegera föreskriftsrätt inom detta område. Om det ska införas en reglering som innebär att en lärlings tider i arbetsplatsförlagt lärande ska regleras i utbildningskontraktet krävs det därmed en ändring i skollagen. En gymnasial lärlingsutbildning ska, i likhet med skolförlagd utbildning, bedrivas som heltidsstudier och pågå under läsårets tider och inte under lov. Eftersom skolarbetet ska fördelas så jämnt som möjligt bedrivs lärlingsutbildning inte heller , om inte rektorn beslutar annat. På många arbetsplatser schemaläggs emellertid personal för att hantera det faktum att verksamhet bedrivs än en enskild medarbetares arbetsdag. Vilka tider som en elev genomför det arbetsplatsförlagda lärandet kan därför variera med hänsyn till arbetsplatsens arbetstider. För elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning i gymnasieskolan finns bestämmelser som innebär att ett skriftligt avtal (utbildningskontrakt) ska upprättas för varje elev och arbetsplats (16 kap. 11 a § skollagen). Utbildningskontraktet syftar till att tydliggöra parternas åtaganden och ansvar för utbildningen och ska undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Några motsvarande bestämmelser finns inte för lärlingar inom gymnasiesärskolan. I propositionen föreslås att huvudmannen ska anordna arbetslivsorientering (prao) under sammanlagt minst dels för alla elever i fr.o.m. årskurs 8, dels i specialskolan fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. Prao för en elev ska i första hand anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. Om det finns synnerliga skäl får andra former av arbetslivsorienterande insatser ersätta prao för en elev. I propositionen föreslås vidare att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet ska förtydligas i utbildningskontraktet. Det ska framgå av skollagen att det i ett utbildningskontrakt för en elev på en lärlingsutbildning i gymnasieskolan ska anges hur många veckor av utbildningen som ska genomföras på en arbetsplats varje termin och vilka tider som ska gälla för eleven på arbetsplatsen. Undantaget om att utbildningskontraktet inte ska undertecknas av elevens vårdnadshavare om eleven är och har ingått äktenskap tas bort. I propositionen föreslås även att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att få utfärda ytterligare föreskrifter om utbildningskontrakt ska tas bort och ersättas av en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan utfärda närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Det ska vidare införas bestämmelser i skollagen om utbildningskontrakt för elever i gymnasiesärskolan som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning. Dessa bestämmelser ska motsvara det som gäller för gymnasieskolan. Skälen för regeringens förslag Elevers möjlighet till kontakt med arbetslivet bör stärkas Regeringen framhåller att prao spelar en särskilt viktig roll för att ge elever värdefull kunskap om arbetslivets förutsättningar och krav. Genom prao kan eleverna få egna konkreta erfarenheter av yrkeslivet och få inblick i hur arbetslivet fungerar samt hur arbetet i specifika branscher går till. Av särskild betydelse är att eleven, under handledning av vuxna på en eller flera arbetsplatser, utför vissa arbetsuppgifter och därmed kan få inblick i arbetslivets tempo, olika yrkeskulturer och yrkesetik. På så sätt kan praon bidra med ett värdefullt underlag inför elevens framtida val av utbildning och yrkesinriktning. Obligatorisk prao bör på nytt införas i och specialskolan Även om obligatoriet att erbjuda prao försvann i samband med införandet av läroplan har många skolhuvudmän valt att fortsätta tillhandahålla prao. Av propositionen framgår att det uppskattningsvis rör sig om 80–av skolhuvudmännen som erbjuder prao. Regeringens avsikt är inte att prao ska ersätta andra former av arbetslivsorienterande insatser, utan att det i stället ska fungera som ett komplement. Det ska enligt regeringen inte vara frivilligt för eleverna att genomföra prao. Regeringen framhåller vidare att det är skolan, och inte föräldrarna, som ansvarar för att få fram praoplatser. Om ansvaret ligger på elevernas föräldrar kan elevernas förutsättningar att göra självständiga val begränsas, exempelvis om eleverna hänvisas till prao vid föräldrarnas arbetsplatser. Regeringen anser därför att det av likvärdighetsskäl bör införas bestämmelser i skollagen som innebär att huvudmannen ansvarar för att prao anordnas för eleverna. Att ansvaret för att anordna prao ligger på huvudmannen innebär att huvudmannen måste vidta egna åtgärder för att hitta praoplatser. Praon bör genomföras i de senare årskurserna för att fylla en viktig funktion inför valet till gymnasieskolan Prao ska genomföras fr.o.m. årskurs 8 i och fr.o.m. årskurs 9 i specialskolan. Förslaget innebär att skolhuvudmännen blir skyldiga att erbjuda prao, men att praon kan förläggas när som helst under de angivna årskurserna. Det står skolorna fritt att erbjuda prao även i tidigare årskurser. Regeringen anser emellertid att det är lämpligt att obligatorisk prao införs från en ålder då eleverna kan förväntas ha uppnått en viss mognad för att kunna tillägna sig kunskaper om hur det går till på en arbetsplats och delta i vissa arbetsuppgifter. Praon bör omfatta minst Regeringen anser att det är lämpligt att miniminivån för praons omfattning anges till minst fr.o.m. årskurs 8 i och fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Skolhuvudmännen har frihet att organisera arbetet, och det finns inget som hindrar att en skola erbjuder eleverna prao i högre omfattning än den som regeringen föreslår. Prao bör vara en integrerad del av undervisningen och syftet med praon bör regleras Regeringen anser att en förutsättning för att eleverna ska kunna tillgodogöra sig så mycket erfarenheter som möjligt under sin prao är att den integreras i undervisningen och att praoverksamhetens syfte och mål är tydligt för varje elev innan de kommer ut på en arbetsplats. Prao bör i första hand genomföras på en arbetsplats och i andra hand på ett yrkesprogram i gymnasieskolan Regeringen anser att det finns ett särskilt värde i att prao genomförs på en arbetsplats och att prao på ett yrkesprogram inte kan likställas med prao på en arbetsplats. Regeringen föreslår därför att prao i första hand ska genomföras på en arbetsplats. Emellertid kan det finnas fördelar med att prao på ett yrkesprogram införs som ett möjligt andrahandsalternativ till traditionell, arbetsplatsförlagd prao eftersom eleverna då kan få möjlighet att prova på arbetsmoment inom branscher där det i annat fall kan vara svårt att få utföra arbetsuppgifter av t.ex. säkerhetsskäl. Detta innebär att huvudmannen på olika sätt ska ha gjort tillräckliga ansträngningar för att hitta lämpliga praoplatser på en arbetsplats innan prao på ett yrkesprogram kan övervägas. För att det ska anses att en huvudman har gjort tillräckliga ansträngningar bör huvudmannen ha tagit kontakt med åtminstone ett flertal arbetsgivare inom olika branscher i kommunen. En riskbedömning ska göras innan en elev placeras på en arbetsplats Regeringen framhåller i propositionen vikten av att säkerställa elevernas säkerhet . Elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska likställas med arbetstagare i arbetsmiljöhänseende (1 kap 3 § första stycket arbetsmiljölagen [1977:1160]). Innan en elev placeras på en praoplats ska huvudmannen göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen, utifrån riskbedömningen, är lämplig för en elev och vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas. Omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet bör framgå på ett tydligare sätt av utbildningskontraktet Regeringen framhåller att det är angeläget att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet framgår av utbildningskontraktet. På så sätt får eleverna en tydlig uppfattning om hur stor del av utbildningen som kommer att vara arbetsplatsförlagd, och de arbetsgivare som erbjuder plats till lärlingar får en klar uppfattning om sitt åtagande. Att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet tydligt framgår av utbildningskontraktet är enligt regeringen också av betydelse för elevens rättsliga ställning på arbetsplatsen, dvs. om eleven ska anses vara arbetstagare eller inte, och för elevens möjligheter att ingå avtal om gymnasial lärlingsanställning. En elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt ska i det sammanhanget inte ses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Bemyndigandet i skollagen om utbildningskontrakt bör ersättas av en upplysningsbestämmelse Regeringen anser att bemyndigandet i skollagen om utbildningskontrakt bör upphävas och ersättas av en upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan utfärda närmare föreskrifter om utbildningskontrakt. Skälet till nämnda förslag är att bemyndigandet endast avser sådant som tar sikte på annat än de rent civilrättsliga förhållandena mellan parterna; nyttan av de begränsade föreskrifter som kan utfärdas med stöd av bemyndigandet kan därmed enligt vad som framgår av propositionen inte bli särskilt stor. Motsvarande regler om utbildningskontrakt ska gälla gymnasiesärskolan Regeringen framhåller att det är hög tid att införa en reglering som innebär att samma regler gäller för alla elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning, oavsett om det sker inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Regeringen föreslår därför att det i skollagen ska införas bestämmelser om utbildningskontrakt som motsvarar de som finns för elever som genomgår lärlingsutbildning i gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestämmelserna om att huvudmännen ska ansvara för att anordna prao ska emellertid inte tillämpas under /19 för de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. I kommittémotion 2017/18:3913 yrkande 1 av m.fl. (KD) föreslås att beslutar att den nya lagen ska träda i kraft först . Motionärerna framhåller att möjligheterna för företag att ta emot praoelever behöver utredas närmare, strukturer för samverkan bör finnas på plats och huvudmannens ansvar bör klargöras innan lagstiftningen träder i kraft. Utskottet välkomnar regeringens förslag om införande av obligatorisk prao. Utskottet ställer sig positivt till prao som ytterligare ett sätt att förbereda eleverna för fortsatt utbildning och arbete. Alla elever ska ha förutsättningar att göra välgrundade val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår insatser och utvecklingsarbeten inom dessa frågor. arbetar t.ex. för att stärka samverkan med arbetslivet genom ett flertal aktiviteter, bl.a. inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Regeringen har också tillsatt en utredning för att utveckla studie- och yrkesvägledningen (dir. 2017:116). Utskottet välkomnar även regeringens förslag om att omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet för en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning ska förtydligas i utbildningskontraktet. På så sätt får eleverna en tydlig uppfattning om hur stor del av utbildningen som kommer att vara arbetsplatsförlagd, och de arbetsgivare som erbjuder plats till lärlingar får en klar uppfattning om sitt åtagande. Vidare klargörs elevens rättsliga ställning på arbetsplatsen, dvs. om eleven ska anses vara arbetstagare eller inte, och elevens möjligheter att ingå avtal om gymnasial lärlingsanställning, vilket utskottet anser är positivt. När det gäller yrkandet om ett uppskjutet ikraftträdande vill utskottet understryka att genomförandet kommer att ske successivt. Regeringen framhåller att huvudmännen dels bör få tid på sig att anskaffa platser för prao, dels bör ges rimliga förutsättningar att integrera praon som en del av undervisningen. De föreslagna bestämmelserna om prao bör därför enligt regeringen införas successivt. Utskottet instämmer i denna bedömning. Regeringen föreslår följaktligen övergångsbestämmelser som innebär att huvudmannens ansvar för att anordna prao under /19 inte ska gälla de elever som påbörjar årskurs 9 i respektive årskurs 10 i specialskolan. Det innebär att dessa bestämmelser /19 endast ska tillämpas för de elever som påbörjar årskurs 8 i respektive årskurs 9 i specialskolan. Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens proposition och avstyrker motion 2017/18:3913 (KD) yrkande 1. Utskottet övergår nu till att behandla motioner som innebär begäranden om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att utreda hinder för prao kopplade till arbetsmiljöregler. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). Elever som genomgår utbildning på en arbetsplats ska likställas med arbetstagare i arbetsmiljöhänseende (1 kap. 3 § första stycket arbetsmiljölagen [1977:1160]). Enligt föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:3) och allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna ska arbetsgivare, uppdragsgivare, skolhuvudmän och praktikgivare genomföra en undersökning och riskbedömning med särskild hänsyn till att arbets- och skoluppgifter kan komma att utföras av minderåriga som ännu inte är fysiskt och psykiskt mogna (4 §). Innan en elev placeras på en praoplats ska huvudmannen göra en bedömning av om den aktuella arbetsplatsen, utifrån riskbedömningen, är lämplig för en viss elev och vilka eventuella åtgärder som behöver vidtas. Åtgärder som kan bli aktuella är exempelvis att ta fram rutiner eller införskaffa skyddsutrustning. tillhandahåller information om vad föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö innebär för eleven, skolan, huvudmannen och arbetsgivaren. I kommittémotion 2017/18:3913 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att hinder för prao kopplade till arbetsmiljöregler skyndsamt bör utredas för att möjliggöra för fler företag att ta emot praoelever. Motionärerna hänvisar till att praktisk arbetslivsorientering (prao) togs bort som obligatorium i i och med läroplan. Bland orsakerna till borttagandet framfördes att det var svårt för skolor att genomföra prao eftersom arbetsmiljöregler utgjorde hinder för många arbetsplatser att ta emot elever. Det är enligt motionärerna nu viktigt att skyndsamt utreda hur reglerna kring arbetsmiljö samspelar med regelverket för prao och hur dessa kan anpassas för att möjliggöra för fler företag att ta emot praoelever. I kommittémotion 2017/18:3915 av m.fl. (L, M, C) yrkande 1 framförs motsvarande förslag, dvs. att hinder för prao kopplade till arbetsmiljöregler bör utredas. I motion 2017/18:1443 av (M) anförs att regeringen bör underlätta för skolhuvudmän att erbjuda prao. Utskottet instämmer i regeringens bedömning i propositionen om vikten av att säkerställa elevernas säkerhet . har föreskrifter om arbetsmiljön för minderåriga, och tillhandahåller information om vad föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö innebär för eleven, skolan, huvudmannen och arbetsgivaren. Utskottet anser att prao i första hand ska genomföras på en arbetsplats, men att det kan finnas fördelar med att prao på ett yrkesprogram införs som ett möjligt andrahandsalternativ till traditionell, arbetsplatsförlagd prao. Prao på ett yrkesprogram kan möjliggöra för elever att prova på arbetsmoment inom branscher där det t.ex. av säkerhetsskäl kan finnas begränsade möjligheter för minderåriga att få utföra arbetsuppgifter. På så sätt kan elever få pröva på ett praktiskt yrke utan att utsättas för de risker som kan finnas ute på en byggarbetsplats. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:1443 (M), 2017/18:3913 (KD) yrkande 2 och 2017/18:3915 (L, M, C) yrkande 1. Prao ska kunna tillgodoses i olika former