bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — fastställde budgetramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till 58 . I detta betänkande tillstyrker utskottet att anvisar anslagen i enlighet med det förslag som utskottet tagit fram utifrån och budgetmotioner. Utskottet tillstyrker därmed delvis yrkanden i dessa motioner liksom delvis regeringens budgetproposition i denna del. Övriga motionsförslag om fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet avstyrks. Utskottet har vidare inget att invända mot regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. har vidare genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. I betänkandet redovisar utskottet sitt ställningstagande till vissa resultat och hur resultaten redovisas. I betänkandet behandlas även vissa motioner om några myndighetsrelaterade frågor, vilka avstyrks. I betänkandet finns en reservation (C) och fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L och MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. 17 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer Regeringens hantering av tillkännagivanden Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Samlat ansvar för transportslagen underhållsanslag, punkt 3 (C) 1.Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Uppföljning av regeringens resultatredovisning Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 2 Anslaget 1:1 – fördelning på anslagsposter Tabell 3 Investeringsplan för Tabell 4 Beräknad låneskuld 2018–2020 för projekt som med godkännande finansieras med lån Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Tabell 6 Anslaget 1:2 – fördelning på anslagsposter Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Tabell 9 Investeringsplan för 2019–2021 Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Tabell 11 Investeringsplan för 2019–2021 Tabell 12 Budgetförslag för informationssamhället Tabell 13 förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 14 Liberalernas förslag till ändrade anslag för utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 22 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 punkt 11 och motionerna 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2018/19:2899 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4 och 6–8 samt 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2018/19:2368 av m.fl. (SD), 2018/19:2627 av m.fl. (C), 2018/19:2734 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 74, 2018/19:2899 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2018/19:2954 av m.fl. (L). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 41 för vissa infrastrukturprojekt, 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 punkterna 1 och 12. c) Godkännande av investeringsplaner godkänner investeringsplanen för –2021 som riktlinje för investeringar och investeringsplanen för flygtrafikledning –2021 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 punkterna 6 och 9. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1. bemyndigar regeringen att inom givna beloppsgränser för investeringar eller åtgärder i den nationella planen respektive länsplaner ta emot bidrag från kommuner, landsting eller företag i enlighet med vad regeringen föreslår, 2. bemyndigar regeringen att inom givna beloppsgränser för investeringar eller åtgärder i den nationella planen respektive länsplaner finansiera dessa genom förskottering (räntefria lån) från kommuner, landsting eller företag i enlighet med vad regeringen föreslår, 3. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 4. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 5. godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 6. bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 7. fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 22 punkterna 2–5, 7, 8 och 10. Samlat ansvar för transportslagen 2018/19:274 av (KD). 2018/19:2427 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (V)*, (C)*, (S)*, (M), (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (M), (SD)*, (S)*, (KD), (S)*, (L)*, (SD)*, (MP)* och (M). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilagorna 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som M, SD, C, KD och L föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i bilaga 5 i detta betänkande. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22 s. 13). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i sina motioner. Vidare har tjänstemän från vid ett utskottssammanträde informerat utskottet om de budgetmässiga effekterna av de anslagsförslag som och har presenterat i utskottet. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till 58 (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår trafikutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Betänkandet disponeras så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i budgetpropositionen. Därefter behandlas de förslag i propositionen och de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 22. Slutligen behandlas några motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /19 om samlat ansvar för transportslagen och underhållsanslag. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer gav regeringen i uppdrag att se över de transportpolitiska preciseringarna och lämna förslag till indikatorer för att följa upp de transportpolitiska målen respektive föreslå transportpolitiska preciseringar avseende trafiksäkerhet. Utgångspunkten i Trafikanalys arbete var att indikatorerna skulle beskriva transportsystemets tillstånd, utvecklingsinriktning och utvecklingstakt, vara välmotiverade ur ett helhetsperspektiv, begränsade till antalet, uppföljningsbara samt i den mån det är lämpligt vara trafiköverslagsgripande. Trafikanalys har redovisat de båda uppdragen och Regeringen har haft Trafikanalys redovisning som utgångspunkt för att beskriva transportsystemet i budgetpropositionen. Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Dessutom har beslutat om ett funktionsmål – tillgänglighet – och ett hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Utöver detta har regeringen i propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för fastställt målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter EU ETS) ska minska med jämfört med . fattade beslut om målet (prop. 2016/17: 146, bet. 2016/17: MJU 24, rskr. 2016/17:320). Resultatbedömning av målen för transportpolitiken Transportpolitikens övergripande mål – samhällsekonomisk effektivitet Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Indikator för transportpolitikens övergripande mål är Samhällsekonomisk effektivitet. Regeringens bedömning är att flera trafikslag inte står för sina egna kostnader. Undantaget är biltrafiken på landsbygden där biltrafiken betalar mer än summan av de kvantifierbara kostnaderna. Det gäller framförallt bensinfordon, men också dieselfordon. Funktionsmålet tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. Indikatorer för funktionsmålet är Transportsystemets standard och tillförlitlighet, Tillgänglighet – persontransporter, Användbarhet för alla i transportsystemet, Tillgänglighet – godstransporter och Transportbranschens villkor. Regeringen bedömer att transportsystemets standard och tillförlitlighet sammantaget är oförändrad jämfört med . Företagens nöjdhet med transportsystemet har sammantaget ökat något . När det gäller tillgängligheten med persontransporter har den enligt redovisningen förbättrats . Interregional tillgänglighet har successivt förbättrats sedan målen antogs 2009. Den internationella tillgängligheten har också förbättrats . Regeringens bedömning är att transportsystemets användbarhet för personer med funktionsnedsättning har förbättrats något . Skillnaderna mellan användbarheten för män och kvinnor har inte förändrats, vilket innebär att transportbehovet inte fullt ut likvärdigt svarar mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Vidare gör regeringen bedömningen att tryggheten i transportsystemet har försämrats . När det gäller tillgänglighet för godstransporter så bedömer regeringen att den är på en lägre nivå 2017 jämfört med när målen antogs 2009, men har utvecklats positivt . Hänsynsmålet – säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Indikatorer för hänsynsmålet är Döda och allvarligt skadade, Växthusgasutsläpp, Energieffektivitet, Naturmiljö och kulturlandskap samt Människors hälsa och livsmiljö. Enligt regeringens resultatredovisning omkom 253 personer (196 män och 57 kvinnor) i vägtrafikolyckor mot 270 personer . Det är det lägsta uppmätta antalet omkomna i vägtrafiken sedan . har antalet barn som har omkommit i vägtrafiken mer än halverats. Regeringen anger att det kommer att krävas en årlig minskning av antalet omkomna för att nå etappmålet till 2020. En sådan minskning är snabbare än den genomsnittliga minskningen . Antalet omkomna i bantrafiken har minskat efter att ha legat på en jämn nivå och är nu på den lägsta nivån . Regeringens bedömning är att denna minskning kan bero på det systematiska arbetet för att stängsla in och övervaka särskilda järnvägssträckor som haft många självmord och omfattande spårspring. Regeringens redovisning visar att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter har minskat jämfört med då de transportpolitiska målen antogs. Däremot var utsläppen från utrikes transporter och resor där bränslet bunkrats i högre än . När det gäller energieffektiviteten i transportsystemet har den långsamt förbättrats . Av regeringens redovisning framgår att detta gäller tydligast för persontransporter på väg, vilken till största delen drivits av en generell effektivisering av alla nya personbilar. I propositionen anger regeringen att transporternas påverkan på naturmiljön och kulturlandskapet inte har förändrats på ett avgörande sätt jämfört med . Transportsystemets påverkan på människors hälsa och livsmiljö har inte heller förändrats på ett avgörande sätt . Mål och redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Övergripande mål för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik (digitaliseringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it-området följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. Det finns inget övergripande mål för politikområdet. I stället finns det särskilda mål för de tre delområden som ingår i politiken för informations-samhället: digitaliseringspolitik, post och grundläggande betaltjänster. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål inom digitaliserings-politiken är att elektronisk kommunikation ska vara effektiv, säker och robust samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte kan tillgodoses enbart av marknaden. Ett annat delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och elektronisk service via bredband. Regeringens mål för digitalisering av det offentliga är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Statens ansvar för de grundläggande betaltjänsterna omfattar de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. Resultatbedömning av målen för it-området Regeringens bedömning är att användningen av digitaliseringens möjligheter är hög i och rankas ofta högt, bland de fem bästa, i internationella jämförelser. Det har även blivit vanligare att använda internet för både kvinnor, män, flickor och pojkar. Däremot visar de flesta indikatorer för användning av datorer och internet att mäns användning är något större än kvinnors användning. Större könsskillnader återfinns enligt regeringens redovisning i it-sektorn där andelen kvinnor fortsatt är relativt låg. Delmålet om elektronisk kommunikation Av regeringens resultatredovisning följer att har en väl utbyggd digital infrastruktur i jämförelse med andra europeiska länder. Tillgången till bredband med de högsta överföringshastigheterna är enligt regeringen fortsatt ojämnt fördelad mellan tätort/småort och mer glesbefolkade områden. Antalet hushåll och företag som helt saknar tillgång till bredband har enligt regeringens bedömning minskat. Cirka 60 hushåll och företag saknar sådan tillgång, en minskning med ca 30 stycken från föregående år. I redovisningen anges vidare att var yttäckningen, dvs. den geografiska täckningen, för mobilt bredband i områden där man normalt befinner sig för hastigheter /s och för hastigheter /s. Av redovisningen framgår att de allra flesta fasta bredbandsabonnemang som säljs i har en nedladdningshastighet på /s eller mer. Priset sjönk för det billigaste abonnemanget på /s som erbjöds på nationell basis. Resultatredovisning av målet för postsektorn fanns det 30 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. Av redovisningen framgår att låg antalet inkomna klagomål gällande postfrågor till () kvar på en hög nivå. Likt föregående år gäller klagomålen ofta utdelningen (felutdelade, saknade och/eller försenade brev). Kravet på övernattbefordran av brev har ändrats så att Postnord får ta på sig att dela ut breven. skärptes kvalitetskravet till att gälla av breven i stället för . Resultatredovisning av målet för grundläggande betaltjänster Av regeringens resultatredovisning följer att det är främst de som inte är digitalt delaktiga som upplever problem med tillgången till grundläggande betaltjänster, vilket gäller både privatpersoner, småföretagare och föreningar. har uppmärksammat mål- och resultatfrågor vid beredningen av budgetpropositionen och utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utskottet har i årets granskning tagit i beaktande att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Uppföljningen har inriktats på att följa upp arbetet med mål- och resultatstyrning, resultatredovisningens struktur samt arbetet med resultatindikatorer och de resultat som regeringen redovisar. Syftet med uppföljningen har varit att ta fram ett fördjupat kunskapsunderlag till utskottet inför beredningen av budgetpropositionen och att ge utskottet underlag för en dialog med regeringen om den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen. Uppföljningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering. I bilaga 5 i detta betänkande redovisas uppföljningen i sin helhet. Utskottet har tidigare pekat på att och för en kontinuerlig dialog och arbetar tillsammans med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till . Inom trafikutskottets beredningsområde pågår en dialog mellan trafikutskottet och på tjänstemannanivå. Dialogen har resulterat i en successiv utveckling och förbättring av resultatredovisningen. Utskottet har framhållit att det ser positivt på att denna dialog fortsätter och utvecklas. har genomfört uppföljningar av aktuella frågor inom det transportpolitiska området och återkommande efterlyst att regeringen ska kommentera dessa. Även om det har framkommit att rapporterna och deras innehåll har beaktats på skulle utskottet se positivt på om regeringen kunde redovisa på vilket sätt man har tagit hänsyn till resultaten. Utskottet vill särskilt peka på att det 2018 tog fram en rapport om fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan (2017/18:RFR13) som bl.a. tar upp växthusgasutsläpp och energieffektiviseringar, vilket berör två av regeringens nya indikatorer inom det transportpolitiska området. har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet har även pekat på att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga insatser och uppnådda resultat. Årets budgetproposition har beslutats av en övergångsregering och utskottet kan konstatera att en mer generell bedömning om utvecklingen av de övergripande riksdagsbundna målen därför saknas. Utskottet ser dock gärna att regeringen i kommande budgetpropositioner lyfter fram en sådan sammantagen bedömning så att kopplingen mellan mål, indikatorer och resultat blir tydlig. I årets budgetproposition har regeringen redovisat resultat kopplade till de nya indikatorerna som Trafikanalys har tagit fram. Utskottet ser positivt på de nya indikatorerna och understryker vikten av att dessa indikatorer fortsatt används. Utskottet anser att regeringens redovisning av resultaten kopplade till de nya indikatorerna är logisk och väl strukturerad. Utskottet kan konstatera att i redovisningen blandas insatser och resultat vilket försvårar möjligheterna till en tydlig bild av hur det har gått för respektive indikator. Utskottet vill lyfta fram att en redovisning av insatser och resultat blir tydligare om de redovisas under separata rubriker, vilket också görs på vissa ställen. I årets redovisning finns tabeller med tidsserier för vissa av resultaten, något som utskottet ser positivt på. Exempelvis redovisas döda och allvarligt skadade i tabellform vilket tydliggör utvecklingen . Utskottet ser gärna att fler av resultaten redovisas med tidsserier för att utvecklingen ska bli tydligare. För vissa indikatorer finns en kort och sammanfattande redovisning för utvecklingen medan detta saknas för andra indikatorer. Utskottet anser att det vore positivt om alla indikatorer inleds med en kort sammanfattning. I årets budgetproposition saknas hänvisning till hur de riksdagsbundna målen för transportpolitiken kopplar till Agenda 2030-målen. Utskottet ser gärna att dessa kopplingar görs framgent. Utskottet noterar att regeringen redovisar att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter har minskat jämfört med .