bet · H501KU5 · 2018-01-11 00:00:00 — Även om det nationella handlingsutrymmet oundvikligen minskar till följd av att gemensamma EU-bestämmelser införs har utskottet men även sett gjort bedömningen att merparten av kommissionens utkast till lagstiftningsakter har varit förenliga med subsidiaritetsprincipen. Vidare har utskottet i olika sammanhang välkomnat och efterfrågat , t.ex. i fråga om om EU:s framtid. Utskottet har gjort en proportionalitetsbedömning inom ramen för subsidiaritetsprövningen vid praktiskt taget varje prövning , i varje fall när det funnits anledning. I sammanhanget kan återigen nämnas att alla utkast till lagstiftningsakter som utskottet subsidiaritetsprövade har rört frågor där det redan finns befintlig lagstiftning på unionsnivå. Att mer fokus läggs på proportionalitetsbedömningen allteftersom lagstiftningen på unionsnivå faller på plats borde vara en rimlig utveckling. Utskottet konstaterar dock att regeringen inte inkluderar någon proportionalitetsbedömning i de promemorior som tas fram som svar på utskottets begäran om regeringens bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen, något som försvårar för utskottets prövning i dessa fall. En översiktlig genomgång av utskottets prövade utkast till lagstiftningsakter visar att kommissionens motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen skiljer sig åt till omfattning och innehåll. Exempelvis framför kommissionen i utkastet till förordning om ändring av förordning om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (KOM(2015) 667) endast följande knapphändiga subsidiaritetsmotivering: ”Förslaget behandlar stöd till nationella myndigheter som utför kustbevakningstjänster på nationell nivå och unionsnivå samt, i förekommande fall, på internationell nivå”. Utskottet vill även framhålla att kommissionen återkommande anger att medlemsstaterna inte kan lösa ett visst problem på egen hand men inte alltid utvecklar varför det är så. I stället förlitar sig kommissionen ibland på ett cirkelresonemang om att medlemsstaterna inte kan genomföra en åtgärd eftersom de inte har gjort det ännu, vilket inte lever upp till kommissionens nämnda ambition om att varje förslag ska åtföljas av en förbättrad subsidiaritetsmotivering. Vidare vill utskottet framhålla att kommissionen i enstaka fall hänvisar till att tillhörande arbetsdokument innehåller mer utförliga motiveringar; kommissionen är alltså inte helt konsekvent i fråga om var den väljer att redovisa sin motivering. Utskottet framhåller även vikten av att kommissionen underbygger sina motiveringar med konsekvensanalyser som omfattar såväl de långsiktiga effekterna som omfattningen av den föreslagna åtgärden. Utskottet framhåller även att tidsfristen för subsidiaritetsprövningarna upplevs som knapp. Enligt utskottet försvårar de korta ledtiderna möjligheterna till en god parlamentarisk förankring. I sammanhanget kan nämnas att de förslag som utskottet prövar ofta är tekniska till sin natur och i vissa fall relativt svårtillgängliga. Utskottet uppmärksammar även att tidsfristen för en subsidiaritetsprövning börjar löpa först när alla språkversioner finns tillgängliga, men att kommissionen allt som oftast inte presenterar någon plan för översättningsarbetet, trots att det är av stor vikt för de nationella parlamentens planering. Utskottet noterar även att perioden den 1–inte innefattas i tidsfristen för subsidiaritetsprövningar och att någon motsvarande förlängning av tidsfristen inte äger rum i samband med det juluppehåll som de flesta nationella parlament har. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet har prövat flest utkast till lagstiftningsakter av alla utskott (125), vilket utgör av alla utkast som prövats av . prövade utskottet nio utkast. I samtliga fall ansåg utskottet att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. prövade utskottet fem utkast till lagstiftningsakter. Inget av utkasten ledde till något utlåtande eller motiverat yttrande från utskottet. Utskottet noterar att håller på att se över arbetsformerna för EU-arbetet, däribland subsidiaritetsprövningen. Utskottet delar konstitutions-utskottets uppfattning att det är angeläget att belysa om arbete med EU-frågor bedrivs på ett ändamålsenligt sätt och om formerna för arbetet är ändamålsenliga och ger bästa möjliga förutsättningar för att fullgöra sina uppgifter (bet. 2015/16:KU16). I detta sammanhang vill utskottet understryka vikten av att kunna ta del av utkast till lagstiftningsakter på ett tidigt stadium för att kunna utföra en subsidiaritetsprövning och eventuellt yttra sig innan förhandlingarna inom EU påbörjas. När det gäller kommissionens motiveringar av subsidiaritetsprincipen i utkast till lagstiftningsakter har utskottet tidigare anfört följande (yttr. 2014/15:MJU1y): Utskottet har i tidigare uppföljningar och senast vid uppföljningen kommenterat kommissionens brist på motiveringar om förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Av de 21 subsidiaritetsärenden som utskottet prövade saknades motivering i nio av kommissionens förslag. Utskottet anser att det är av yttersta vikt att kommissionen motiverar sina förslag utförligt med ett tydligt resonemang om hur den kommer fram till att den föreslagna förordningen är förenlig med subsidiaritetsprincipen. Av de utkast till lagstiftningsakter som utskottet prövade saknades i ett fall motivering från kommissionen när det gäller subsidiaritetsprincipen. saknades det motivering i två fall. Utskottet vill återigen poängtera vikten av att kommissionen motiverar alla sina förslag när det gäller subsidiaritetsprincipen. prövar samtliga förslag som översänds till enligt protokoll nr 2 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram t.o.m. har prövat totalt 623 förslag och lämnat totalt 59 motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande. Detta innebär att har haft invändningar mot av alla förslag. översände kommissionen 100 förslag, vilket var en markant ökning jämfört med då 21 förslag översändes. lämnade totalt 13 motiverade yttranden (jämfört med 1 motiverat yttrande ), varav 12 med anledning av förslag från kommissionen. Därutöver prövade ett förslag från som överlämnades till , men där det saknades en underrättelse om att förslaget översändes för subsidiaritetsprövning. lämnade på förslag av ett motiverat yttrande med anledning av förslaget från . Sammantaget sedan Lissabonfördraget trädde i kraft grundade sig en majoritet av alla förslag som översändes för subsidiaritetsprövning på artikel 114 EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Förslagen återfinns inom de flesta av utskottens beredningsområden. Därefter följer förslag som rör jordbruk och fiskeri, transportpolitik och miljöpolitik. Inom området för frihet, säkerhet och rättvisa dominerar förslag som rör gränskontroll och straffrättsligt samarbete (bilaga 11). Utskottet har inom ramen för sin uppföljning erhållit yttranden från totalt åtta utskott. Dessa innehåller värdefulla synpunkter för uppföljningen och är av avgörande betydelse för att uppföljningen ska kunna vara heltäckande. Nästan hälften av de motiverade yttrandena från lämnades på förslag av skatteutskottet. prövade åtta förslag och lämnade sex motiverade yttranden. Förslagen rörde i huvudsak tillnärmning av lagstiftning grundad på artikel 115 i EUF-fördraget samt i några fall även området skatter och avgifter. Antalet ärenden i utskottet ökade , och ökningen kan enligt skatteutskottet ses som en följd av arbetet i med det s.k. BEPS-programmet. framför en rad kritiska synpunkter i fråga om de subsidiaritetsprövningar som utskottet genomfört . Utskottet anser bl.a. att det funnits brister i fråga om underlagen till förslagen och att konsekvensanalyser saknades i vissa fall. , som prövade flest förslag och lämnade ett förslag till motiverat yttrande, konstaterar att det pågått ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU på finansmarknadsområdet, vilket inneburit att utrymmet för svensk lagstiftning minskat på området. , som prövade näst flest förslag och lämnade två förslag till motiverade yttranden , konstaterar att utskottets beredningsområde präglas av internationellt samarbete och att åtgärder på unionsnivå ofta bedöms vara nödvändiga för att lösa gränsöverskridande problem inom utskottets beredningsområde. Samtliga förslag som utskottet prövade rörde frågor där det redan fanns lagstiftning på EU-nivå, vilket innebar att utrymmet för nationella åtgärder därmed redan till viss del var begränsat. konstaterar att antalet subsidiaritetsprövningar är det högsta för utskottet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Utskottet konstaterar att politikområdena gränskontroll, asyl och invandring har en starkt gränsöverskridande karaktär och att det därför är nödvändigt att ha ett effektivt samarbete på EU-nivå. har inte lämnat några förslag till motiverade yttranden sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. , som lämnade ett förslag till motiverat yttrande , framhåller att förslagen om gränskontroller är en del av kampen mot gränsöverskridande brottslighet och terrorism och att ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna är nödvändigt i ett väl fungerande gemensamt område för frihet och säkerhet. Enligt utskottets mening är det dock viktigt att subsidiaritetsfrågan ges särskild uppmärksamhet när det handlar om förslag till lagstiftning inom det straff- och processrättsliga området. Rättsliga frågor, och i synnerhet straffrättsliga frågor, återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsländerna och utgör en central del av varje stats funktion och legitimitet och är därför av särskild betydelse för medlemsstaterna. På förslag av civilutskottet lämnade två motiverade yttranden varav ett gällde etableringsrätt och ett artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som rör den inre marknaden. Flera av utskotten påpekar att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, vilket i sig innebär att handlingsutrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland minskar. noterar att flera utskott framhåller att det förekommer att förhandlingarna inom EU om förslagen till rättsakter inleds redan innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen av förslagen har löpt ut. framhåller vidare att kommissionen i ett fall under pågående subsidiaritetsprövning lämnade ett förslag som ändrade det förslag som var under prövning. får mot denna bakgrund framhålla vikten av att EU:s institutioner respekterar tidsgränsen för subsidiaritetsprövningen och att de inte föregriper utfallet av subsidiaritetsprövningen. De nationella parlamentens roll att kontrollera subsidiariteten riskerar annars att förlora i betydelse. Trots det stora antalet prövade förslag har endast tre lett till ett gult kort sedan Lissabonfördraget trädde i kraft, vilket utgör av förslagen. Det första förslaget som ledde till ett gult kort var förslaget om den s.k. som prövades av arbetsmarknadsutskottet . Detta förslag grundade sig på flexibilitetsklausulen (se bet. 2013/14:KU5). Det andra förslaget var förslaget till ny Europeisk åklagarmyndighet och prövades av justitieutskottet . Det förslaget rörde straffrättsligt samarbete (se bet. 2014/15:KU5). utfärdades ett gult kort i fråga om förslaget till det s.k. utstationeringsdirektivet (KOM(2016) 128). Förslaget rörde etableringsrätt och fri rörlighet och prövades av arbetsmarknadsutskottet. Något motiverat yttrande om förslaget lämnades dock inte av . har tidigare betonat värdet av kontakter och informationsutbyte mellan nationella parlament inom EU. Utskottet anser fortfarande att det krävs ett närmare samarbete mellan de nationella parlamenten för att säkra det effektiva utövandet av övervakningen av subsidiaritetsprincipen. I detta sammanhang vill utskottet återigen framhålla att representant vid EU:s institutioner är en möjlig väg till informationsutbyte med andra nationella parlament. Flera av utskotten framhåller att de har goda erfarenheter av den möjlighet till informationsutbyte som representant vid EU:s institutioner kan erbjuda. har även tidigare framfört att det finns en förbättringspotential i fråga om i vilken omfattning information läggs in i IPEX och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra parlament. Det är därför glädjande, som civilutskottet noterade, att en digital strategi för IPEX antogs . Syftet är att bidra till att utveckla och förbättra webbplatsen. Tidsfristen börjar dock löpa för alla nationella parlament, och därför är det inte säkert att någon information finns att tillgå under beredningen av ett subsidiaritetsärende. När det gäller kommissionens motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen kan en positiv utveckling skönjas. Endast ett mindre antal av förslagen som prövades saknade helt motiveringar. varierar motiveringarna till såväl innehåll som omfattning. , som vidhåller uppfattningen att uteblivna eller alltför kortfattade motiveringar försvårar för parlamenten att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs, avser att bevaka frågan även i fortsättningen. har tidigare uttalat att ett visst mått av proportionalitetsbedömning kan anses ingå inom ramen för subsidiaritetsprövningen (bet. 2010/11:KU18). konstaterar att det av utskottens yttranden framgår att det är tämligen vanligt förekommande att en proportionalitetsbedömning görs inom ramen för subsidiaritetsprövningen. har uttryckt önskemål om en redogörelse för syn på frågan om hur utskotten bör se på förslag där möjligheten till delegerade akter och genomförandeakter föreslås och i vilken utsträckning sådana delar av ett förslag bör problematiseras vid subsidiaritetsprövningarna. Utskottet vill inte föregripa resultatet av den pågående och begränsar sig nu till att erinra om vad det tidigare uttalat om att subsidiaritetsprövningen handlar om att fastställa på vilken nivå – unionsnivå eller någon nationell nivå – en åtgärd ska vidtas, inte huruvida åtgärden ska vidtas eller inte (bet. 2009/10:KU2). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen (SD) och (SD) anför: Vår principiella inställning till subsidiaritetsprincipen är att det förvisso är positivt att lagstiftning ska företas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå, men att systemet är konstruerat för att i det närmaste omöjliggöra verkningsfulla invändningar mot översända förslag. Vi vänder oss också principiellt mot att EU tillåts att successivt inteckna det nationella lagstiftningsutrymmet för varje rättsakt som träder i kraft. noterar att kommissionen anser sig ha haft exklusiv befogenhet på områden med delad kompetens, vilket naturligtvis är helt oacceptabelt och vi menar att detta ställer höga krav på utskottens prövning av utkast till lagstiftningsakter. Vi beklagar också att kommissionen inte heller företog några förändringar i sitt förslag med anledning av det gula kort som trots allt ändå utfärdades . Flera utskott påpekar också att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, vilket i sig innebär att handlingsutrymmet för att anpassa EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland minskar. Detta menar är bekymmersamt och regeringen bör verka för att institutionerna inte överanvänder sin möjlighet att använda förordningar. Med detta sagt kan i det aktuella ärendet konstateras att lämnade totalt 13 motiverade yttranden (jämfört med 1 motiverat yttrande ), varav 12 med anledning av förslag från kommissionen. Därutöver prövade ett förslag från som överlämnades till , men där det saknades en underrättelse om att förslaget översändes för subsidiaritetsprövning. finner det anmärkningsvärt att det funnits invändningar mot proportionalitetsprincipen i nio av dessa förslag och anser att detta med styrka talar för att proportionalitetsprövningen bör inta en betydligt mer framskjutande roll när subsidiaritetsprövningar genomförs . Den proportionalitetsbedömning som utskottet har konstaterat kan göras inom ramen för subsidiaritetsprövningen innebär att föreslagna åtgärder inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Vi konstaterar att det är vanligt förekommande att av kommissionen förslagna åtgärder går längre än vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Utöver vad utskottet redan anfört om vikten av att EU:s institutioner respekterar tidsgränserna för de nationella parlamentens prövningar och inte inleder förhandlingar om och förändringar av översända förslag innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningarna löpt ut, samt att samordningen mellan nationella parlament kan förbättras, inte minst med avseende på IPEX, noterar vi också finansutskottets farhågor rörande den allt mer omfattande användningen av genomförandeakter och delegerade akter. Vidare har framkommit att skatteutskottet framfört en rad kritiska synpunkter i fråga om de subsidiaritetsprövningar som utskottet genomfört . Utskottet anser bl.a. att det funnits brister i fråga om underlagen till förslagen och att konsekvensanalyser saknades i vissa fall. menar att regeringen med kraft borde verka för att EU:s institutioner lämnar fullödiga underlag till de nationella parlamenten. Det ankommer även på regeringen att, som trafikutskottet påpekar, inkludera en proportionalitetsbedömning i sina faktapromemorior. Underlåter regeringen detta försvåras utskottens möjlighet att göra adekvata prövningar. yttrande 2017/18:FiU1y yttrande 2017/18:SkU5y yttrande 2017/18:JuU3y yttrande 2017/18:CU3y yttrande 2017/18:SfU2y yttrande 2017/18:UbU3y yttrande 2017/18:TU4y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2017/18:MJU2y P8_TA(2015)0395 Förslag till rådets beslut om antagande av bestämmelserna om ändring av akten om allmänna direkta val av ledamöter av KOM(2016) 287 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden KOM(2016) 442 Förslag till rådets beslut om inrättande av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 KOM(2015) 701 Förslag till och rådets förordning om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden –2020 och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 1305/2013 SD, V) KOM(2015) 648 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare KOM(2015) 583 Förslag till och rådets förordning om de prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel KOM(2015) 586 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 806/2014 för att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem KOM(2016) 56 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /65/EU om marknader för finansiella instrument i fråga om vissa datum KOM(2016) 57 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 600/2014 om marknader för finansiella instrument, förordning (EU) nr 596/2014 om marknadsmissbruk och förordning (EU) nr 909/2014 om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler med avseende på vissa datum KOM(2016) 202 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 258/2014 om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden –20 KOM(2016) 388 Förslag till och rådets förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet för att stärka delaktigheten för konsumenter och andra slutanvändare av finansiella tjänster i utformningen av unionens politik på området finansiella tjänster för perioden –2020 KOM(2016) 461 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 345/2013 om europeiska riskkapitalfonder och förordning (EU) nr 346/2013 om europeiska fonder för socialt företagande KOM(2016) 450 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism och om ändring av direktiv /101/EG KOM(2016) 551 Förslag till och rådets förordning om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar KOM(2016) 557 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 2013–2017 genom en förlängning av programmet för perioden –2020 KOM(2016) 597 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning KOM(2016) 582 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land KOM(2016) 583 Förslag till och rådets beslut om ändring av beslut nr 466/2014/EU om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför unionen KOM(2016) 709 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1286/2014 om faktablad för paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (Priip-produkter) vad gäller förordningens tillämpningsdag KOM(2015) 646 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen KOM(2016) 25 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning KOM(2016) 26 Förslag till och rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion KOM(2016) 452 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /16/EU med avseende på skattemyndigheters tillgång till information om penningtvätt KOM(2016) 683 Förslag till och rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas KOM(2016) 685 Förslag till och rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas KOM(2016) 686 Förslag till och rådets direktiv om tvistlösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen KOM(2016) 687 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer KOM(2015) 750 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen KOM(2015) 625 Förslag till och rådets direktiv om bekämpande av terrorism och om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism SD,V) KOM(2015) 670 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning nr 562/2006 (EG) vad gäller stärkandet av kontrollerna mot relevanta databaser vid de yttre gränserna KOM(2015) 671 Förslag till och rådets förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning och om upphävande av förordning (EG) nr 2007/2004, förordning (EG) nr 863/2007 och rådets beslut /267/EG SD,V) KOM(2016) 7 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut /315/RIF vad gäller utbyte av information om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), samt om upphävande av rådets beslut /316/RIF KOM(2016) 113 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller sekretariatet för övervakningskommittén för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () KOM(2016) 194