bet · H501UbU19 · 2018-03-28 00:00:00 — 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 63 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 47. Enligt skollagen ska elevhälsan främst arbeta förebyggande och hälsofrämjande. Varje elev ska erbjudas minst tre hälsobesök. Att rutinmässigt fråga om våld är en förebyggande åtgärd. Det bör finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården om att rutinmässigt ställa frågor om våld. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30 och 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2017/18:1835 av (S), 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46. Vi vill utöka den schemalagda idrottsundervisningen så att eleverna får en stunds fysisk aktivitet . För att säkerställa att barnen får tillräckligt med motion bör också fler idrottstimmar införas i skolan. Idrottsundervisningen bör dock vara organiserad så att den stimulerar till rörlighet och motion snarare än tävling och prestation. Stöd för förslagen hämtar vi bl.a. från . Det startade som ett samverkansprojekt mellan skola, idrottsföreningar och forskning. Detta projekt visade att barn och ungdomar som fick en timmes fysisk aktivitet förbättrade sina studieresultat. Störst var skillnaden för pojkarna. Andra positiva bieffekter av den ökade rörligheten är att koncentration, inlärningsförmåga, självförtroende och social förmåga ökar, som denna modell kan användas som ett led i att bekämpa den ökande barnfetman. Antalet friluftsdagar i skolan har minskat i antal när friluftsdagarna blev ett frivilligt inslag i skolans verksamhet. Vi vill utreda möjligheterna att återinföra de reglerade friluftsdagarna i svensk skola. Vidare bör lämplig myndighet ges i uppdrag att återkomma med en rapport och förslag för genomförande av reglerade friluftsdagar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1835 av (S), 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21. Avgörande för att elever ska kunna uppnå goda resultat i skolan är deras psykiska och fysiska hälsa. Här kan skolan och samhället bidra, både genom att mer tid läggs på idrott och hälsa och genom att arbetsformer ses över. Studier visar att daglig fysisk aktivitet förbättrar elevernas fysiska och psykiska hälsa samt har positiva effekter på lärandet. Idrottsundervisningen i bör därför utökas. Men att öka barns aktivitet handlar inte bara om fler idrottstimmar, utan barn och unga behöver fysisk aktivitet . Trots skrivningar i läroplanen om att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever dagliga fysiska aktiviteter inom ramen för hela skoldagen rör sig svenska elever alltför lite. Huvudmännen måste ta sitt ansvar och skapa förutsättningar för att öka den fysiska aktiviteten i skolan, och skrivningarna i läroplanen måste ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1835 av (S), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46. Idrottsrörelsen kan som frivillig folkrörelse aldrig ha huvudansvaret för att alla barn och ungdomar får tillfälle att utöva idrott eller förstår betydelsen av att röra på sig. Denna uppgift ligger på föräldrar och på skolan. Det finns god evidens för hur viktigt det är att elever ges tillfälle till fysisk aktivitet . Fysisk aktivitet gynnar både elevernas hälsa och studieresultaten i skolan. Genom att öka elevernas fysiska välbefinnande stärks också deras psykiska välbefinnande och koncentrationsförmåga. En stimulerande skolgårdsmiljö med många möjligheter till ökad fysisk aktivitet kombinerat med ökad kunskap om betydelsen av god kost och fysisk aktivitet bör leda till att eleverna ökar den fysiska aktiviteten också mellan lektionerna. Erfarenheterna från i samverkan med kulturskapare och skola och från de delar av Idrottslyftet som syftat till samverkan mellan skola och idrott bör tillsammans kunna vara grund för nya samarbeten. Genom samverkan mellan idrottsrörelsen och skolan nås också målgrupper som annars inte kommer till idrotten. Till exempel har en hel del nya svenskar inte någon tidigare erfarenhet från folkrörelseliv och föreningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 36 och 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2017/18:1730 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1835 av (S), 2017/18:1926 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 46. Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Enligt timplanen ska ha totalt , i snitt . Men skolorna har stora möjligheter att bestämma detta själva. De kan både minska antalet och lägga in fler idrottspass. Detta innebär stora skillnader över landet och mellan och inom kommuner. Det borde inte vara upp till varje skola att välja mer idrott, utan det ska i stället läggas in i timplanen. Antalet idrottstimmar bör därför utökas från 500 till 700 i , och det bör preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. minskas antalet timmar för elevens val. Målet är att det ska vara idrott med fysisk aktivitet på schemat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers frånvaro, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2017/18:2434 av (SD) och 2017/18:2475 av (M). Det finns skolor där mer än hälften av eleverna inte når gymnasiebehörighet. är det snabbast växande programmet på gymnasieskolan introduktionsprogrammet. Det är programmet för elever som saknar gymnasiebehörighet. Den utvecklingen är långsiktigt ohållbar. ska garantera att elever har tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Vi vill därför bl.a. förlänga skolplikten i till . Elever som inte uppnår gymnasiebehörighet efter årskurs 9 ska kunna fortsätta inom för att nå gymnasiebehörighet , men elever ska också ha möjlighet att i stället välja att gå vidare till en yrkesskola som har en tydligare yrkesinriktning. En förutsättning för att elever ska tillgodogöra sig kunskaper i skolan är att de är närvarande. Dessvärre finns det i många skolor stora problem med både otillåten och problematisk frånvaro. Det behövs skärpta krav på att skolor och huvudmän följer upp och vidtar åtgärder när elever har problematisk och otillåten frånvaro. Alla skolor ska ha en tydlig åtgärdstrappa med insatser från första timmens frånvaro för att åtgärda de problem som ligger bakom frånvaron och säkerställa att elever är på plats i klassrummet. Lämplig myndighet bör också få i uppdrag att ta fram en nationell handlingsplan mot problematisk och otillåten frånvaro samt att följa upp frånvaron på nationell nivå. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers frånvaro, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2434 av (SD) och 2017/18:2475 av (M), 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 34. En av de absolut viktigaste orsakerna till att man inte får fortsätta sin provanställning eller dylikt arbete är att man inte kan visa för sin arbetsgivare att man dyker upp till arbetet och att man gör det . Det bör därför införas bestämmelser som innebär att obligatorisk frånvarostatistik medföljer slutbetyget från gymnasieskolan – detta för att arbetsgivaren redan innan anställning ska kunna avgöra om eleven är anställningsbar samt som morot för att ta sig till skolan även de dagar som det bär emot. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2017/18:209 av (L), 2017/18:803 av (S), 2017/18:1302 av (M), 2017/18:2212 av (S), 2017/18:2222 av (S), 2017/18:2481 av (M) och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9. Det finns många satsningar och stödåtgärder för elever med problem i skolan. Vad det dock talas tystare om är de elever som klassas som särbegåvade, dvs. de elever som har ovanligt lätt för sig i skolan och som behöver gå snabbare fram i sitt lärande än vad som kan anses normalt. Att vara särbegåvad kan i många fall vara en gåva, men det innebär även utmaningar. Elever som inte får sin särbegåvning uppmärksammad av skolan kan utveckla koncentrationssvårigheter eller andra svårtydda symtom. Dessa elever kan också bli stökiga eller oroliga när den vanliga undervisningen inte erbjuder några utmaningar eller upplevs som spännande. Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram en handlingsplan för att bättre uppmärksamma särbegåvade elever inom skolan. Det är dags att omsätta denna handlingsplan i praktiken. Dessutom bör vi skyndsamt erbjuda särbegåvade barn möjligheter att gå snabbare fram i undervisningen genom att läraren erbjuder egen undervisning för dessa elever samt i möjligaste mån sätta ihop studiegrupper där elever tillåts gå snabbare fram i sina studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 9 samt 2017/18:209 av (L), 2017/18:803 av (S), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 11, 2017/18:1302 av (M), 2017/18:2212 av (S), 2017/18:2222 av (S) och 2017/18:2481 av (M). Alla barn och unga är olika. De elever som har behov av särskilt stöd har det bättre i en miljö med en personal som är specialiserad på att ge anpassad pedagogik. Därför är det bättre att elever som behöver särskilt stöd får anpassad undervisning efter sina behov både vad gäller gruppstorlek och lärarens kompetens i stället för att till varje pris integreras i den ordinarie skolan. Elever med behov av särskilt stöd måste få en bättre anpassad klassrumsmiljö och undervisning av lärare med rätt utbildning i specialpedagogik. råder oklarheter kring hur man bäst utreder läs- och skrivsvårigheter. Olika yrkesgrupper – logopeder, psykologer och specialpedagoger – använder olika modeller vars resultat inte alltid sammanfaller. En felaktig bedömning kan få allvarliga konsekvenser för den enskilda eleven. Därför måste en sammanställning av kunskapsläget göras för att få en samordning och bättre kvalitet i diagnostiseringen av dyslexi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28 samt 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:2821 av (SD), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29. Våra sjunkande resultat i internationella undersökningar beror på flera saker, men en orsak är bristande resultat för nyanlända. Därför krävs det en helt ny strategi på området. Till att börja med behövs en nationell läroplan för förberedelseklasser. Denna bör bygga på de rekommendationer som redan har gett ut. Vi vill också ha en obligatorisk förberedelseklass för nyanlända. Samtalsspråket i den svenska skolan bör alltid vara svenska när nyanlända elever väl har lämnat förberedelseklass, givetvis undantaget språklektioner. Att prata svenska med sina svenska och utländska kamrater på ett vardagligt sätt under skoltid är kanske det effektivaste sättet att lära sig det nya språket. En förstärkt svenskundervisning ska också ges till elever med svårigheter i det svenska språket, där resurserna tas från den nuvarande modersmålsundervisningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:2821 av (SD) och 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24. En försöksverksamhet med tvåspråkiga klasser bör införas för att stärka tvåspråkiga elever i deras språkutveckling och lärandeprocess. Nyanlända elever ska kunna ha ämnesundervisning både på sitt modersmål och på svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23 samt 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:2821 av (SD), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29. Att inte få möjlighet att tänka, skriva och läsa på sitt starkaste språk kan begränsa inlärningen avsevärt. Det är viktigt att nyanlända lär sig svenska, men den starka fokuseringen på det svenska språket riskerar att hämma det övriga lärandet. Regeringen bör återkomma med förslag till om att utöka rätten att få undervisning på sitt eget språk. Barns rätt till utbildning är en grundläggande rättighet. Den är fastställd i flera konventioner om mänskliga rättigheter. När barn inte går i skolan är det därför ett stort problem, oavsett vad det beror på. tas asylsökande barns skolfrånvaro inte på samma allvar som andra barns frånvaro, eftersom de asylsökande barnen inte har skolplikt. För att stärka barnens rätt till utbildning behöver skolplikten utökas. Regeringen bör därför låta utreda möjligheterna att införa skolplikt för asylsökande barn för att säkerställa deras rätt till utbildning. Nyanlända elever, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2821 av (SD), 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29. Kunskap är biljetten vidare i livet, och det är därför vi liberaler kämpar för en riktigt bra skola för alla barn, även de som kommit till . Även nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. De nyanlända ungdomar som kommer sent till måste ges tid att uppnå kunskapsmålen i svensk grundskola. Därför har vi förslag som handlar om förlängd skolplikt, prioriterad timplan och kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasieskolan. Unga asylsökande ska uppmuntras att gå i skolan, vilket de har rätt att göra. Asyltiden i bör användas som förberedelsetid oavsett var i världen den unge kommer att ha sin framtid. Därför bör det t.ex. finnas flexibilitet från skolans sida när det gäller mer anpassade studier för att fokusera på ämnen som den unge har användning för även utanför . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24 samt 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 23, 27 och 28, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 21, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:2821 av (SD) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 29. Nyanlända elever ska ges samma möjligheter att tillgodogöra sig kunskapskraven i skolan. Många kommer snabbt in i den svenska skolan, men för en del krävs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen. Att skolan skyndsamt kan göra en bedömning av elevens kunskaper när hon eller han kommer till skolan, och därigenom snabbt kan placera eleven i lämplig årskurs och undervisningsgrupp, är en nyckel till att eleven ska kunna tillgodogöra sig undervisningen. Skolan måste också undvika att eleverna blir kvar i förberedelseklass. De måste kunna stödja språkutvecklingen på annat sätt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förlängd skolplikt och timplan för nyanlända, punkt 15 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), i (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3040 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2 och 3. De nyanlända som kommer till klarar sig ofta förhållandevis bra och bör ha goda förutsättningar att uppnå kunskapsmål. För de nyanlända som kommer till är förutsättningarna betydligt sämre. De får en alltför i skolan och hinner därmed kanske inte nå kunskapsmålen i . Rektorerna bör därför kunna få långtgående befogenheter att prioritera om i timplanen för nyanlända så att målen i första hand nås i de viktigaste basämnena. I vissa fall kan det bli aktuellt att även använda delar av sommarlovet för detta. För att ge nyanlända elever rätt till kunskap och samma chans att nå kunskapsmålen är det även rimligt att se över om skolplikten för dessa elever ska kunna förlängas eftersom tiden är en så betydelsefull inlärningsfaktor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2017/18:426 av (L), 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2017/18:2855 av (C). är det rektorn på en skola som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå . Föräldrar eller vårdnadshavare ska även få yttra sig före ett sådant beslut. Vi anser dock att lärare bör ges större inflytande över beslut om att låta en elev gå om. Vi vill därför se över skollagen och införa bättre möjligheter för lärare att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 38 och 2017/18:426 av (L), 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:2855 av (C) och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 32. Vi bör sträva efter att skolmaten genomgående ska ha högt näringsvärde, vara svensk och närproducerad, ekologiskt framställd och tillverkad på plats. Kött från djur som slaktats utan bedövning ska inte få förekomma i svenska skolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Övriga frågor, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:426 av (L), 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2017/18:2855 av (C) och 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 32. Det är viktigt att eleverna har inflytande över sin skolgång. Det kan gälla flera saker i skolan som t.ex. mat, lokaler och ordningsregler, och många lärare kommer även fortsättningsvis att diskutera undervisningen med eleverna. Det är dock läraren som har ansvar för och ytterst bestämmer hur lektioner ska läggas upp och beslutar om läxor, prov och det rent pedagogiska genomförandet av lektionerna. Skrivningen i den nuvarande skollagen är alltså inte tillräckligt tydlig om vad det är eleverna ska ha inflytande över och vad som ska vara förbehållet professionen i skolan. Det har visat sig att lärare och rektorer känner en enormt stor press på grund av kritik från föräldrar och elever som ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Syftet med det ökade elevinflytandet var aldrig att eleverna skulle få makten över och lägga sig i hur undervisningen ska bedrivas. Läraren måste ha ansvaret för pedagogiken och metodiken. Skollagen (4 kap. 9 §) bör förtydligas genom att lydelsen ”barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som lyder ungefär ”dock inte över undervisningen”. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:831 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärares kompetens, vidareutbildning och karriärmöjligheter och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:16 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för skolpersonal i heders- och radikaliseringsproblematik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:128 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara krav på att vara lärare innan man påbörjar rektorsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:157 av (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rikta löneökningarna i skolan mot UF-lärare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:186 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheten att rekrytera rektorer till statliga, regionala eller kommunala skolor internt inom respektive skola och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka andelen rektorer med lärarbakgrund och tillkännager detta för regeringen.