bet · H501KU20d3 · 2018-01-01 00:00:00 — Det förutsätter jag, såvida informationshanteringen i det här fallet har hanterats korrekt mellan försvarsminister, statsminister och Försvarsberedningens ordförande. Det här är en skärpning av den svenska säkerhetspolitiska linjen. Vi ska väl ändå inte uppfatta det så att oberoende av vilken säkerhetspolitisk utveckling som sker rubbas inte den svenska säkerhetspolitiska linjen förrän nästan beredningsrapport kommer? Ska vi uppfatta det så? : Herr ordförande! Det beror naturligtvis alldeles på. Det är klart att man kan ändra på den. Försvarsberedningen är inte vilken beredning som helst – det är alldeles riktigt. Men är inte vilket organ som helst heller. Jag tycker att det är rimligt att vi om vi anser att den här rapporten ligger i linje med redan fattade beslut också kan hålla oss till redan fattade beslut. Skulle det finnas behov av att ändra dem ska det naturligtvis göras, men det här är inget annorlunda i jämförelse med tidigare försvarsberedningar och tidigare försvarspolitiska propositioner. Försvarsberedningen kommer med sin bedömning, och så bereds det. Försvarsberedningen ska avsluta sitt arbete , och då kommer också en säkerhetspolitisk bedömning. Den ligger i linje, och då menar vi att det är naturligt för regeringen att vi håller oss till den av beslutade propositionen. (L): Tack, statsministern! Det finns risk för att detta blir en semantisk övning, precis som min kollega tidigare sa. Men jag vill ändå försöka få det utrett. Menar statsministern då att Försvarsberedningens uttalande är detsamma som den linje som och regeringen har enats om tidigare? : Herr ordförande! Jag menar att det inte finns någon motsättning mellan de här uttryckssätten. Men det är inte det som är min poäng. Enligt min uppfattning ligger Försvarsberedningens bedömning i linje med det av fattade beslutet om just en försvarspolitisk proposition. Så länge den gör det är det naturligt att man håller sig till det som har beslutat. Formuleringarna är inte helt liktydiga. De är något annorlunda. Men de ligger i linje vad gäller att militära angrepp icke kan uteslutas. Det kan man inte göra. Hade man kunnat göra det hade vi kunnat lägga ned försvaret. De har aldrig kunnat uteslutas. Det är precis den linje som gäller. (L): Jag är fortsatt förvirrad i så fall. Statsministern menar alltså att det inte är identiska uttalanden men att de ligger i linje med varandra och att vi därför inte behöver förändra vårt uttryckssätt, som utrikes- ministern gjorde det väldigt tydligt att oavsett vad Försvarsberedningen hade uttalat i detta skede skulle det inte leda till någon förändring i hennes sätt att formulera sig. har vi igen en sådan här frågeställning. Utrikespolitik handlar verkligen om att väga ord på guldvåg. Det är också ytterligen förvirrande när man har en statsminister och en utrikesminister som inte alltid går i takt. Just därför vill jag ha detta utrett. Statsministern säger nu att Försvarsberedningens nuvarande uttalande ligger i linje med det tidigare uttalande som riksdag och regering har gjort. Men om Försvarsberedningen hade kommit fram till någonting annat, hade det då kunnat förorsaka ett nytt uttalande? : Utrikesministern, försvarsministern och statsministern menar att den av antagna försvarspolitiska propositionen gäller och att Försvarsberedningens delrapport ligger i linje med den. Då tycker vi att det är naturligt att vi håller oss till det som har fastslagit. Anta att jag hade suttit här på de anklagades bänk om jag inte hade hållit mig till det av fattade beslutet. Sedan, om det finns behov, kan det naturligtvis komma ett läge då man måste ändra bedömningen. Så är det självfallet. Men då är det också en beredning. Då får man bestämma hur man ska bereda ett sådant beslut. Men återigen: Vi menar att detta ligger i linje med nuvarande beslut, och då håller vi oss till det beslut som är fattat av . (L): Jag förstår att statsministern tycker att det är besvärligt att han hamnar i KU hur han än uttalar sig. Men sådan är ju tingens ordning. : Nej, det menar jag inte. (L): Det är otroligt viktigt hur man formulerar sig, och det är viktigt att har en tydlig hållning särskilt i utrikespolitiken. Vi vet vad som kan hända annars. I ljuset av det som har skett, tycker statsministern att det var ett lyckat projekt av utrikesministern att formulera en snarlik formulering som har fått effekten att vi nu har en opposition och andra som tvivlar på den vikt som läggs vid Försvarsberedningens ord? Vår uppfattning är att Försvarsberedningens delrapport ligger i linje med det redan fattade beslutet. Om det hade funnits behov av att ändra det hade man fått starta en sådan process. Men det innebär inte per automatik att landets försvars- eller säkerhetspolitiska linje ändras. Vi säger att arbetet ska fortgå. Det står också i missivet till delrapporten att Försvarsberedningens arbete ska fortgå till , om jag kommer ihåg rätt, och ska det också innehålla en säkerhetspolitisk bedömning. Det arbetet är självfallet viktigt, men den här delrapporten ligger i linje med nuvarande beslut. Försvarsberedningen har valt att inte göra någon sannolikhets- bedömning när det gäller militärt angrepp eller hot. Dock uttrycker nuvarande, gällande, proposition och Försvarsberedningen att det inte kan uteslutas. Då menar jag att det ligger i linje med vartannat. (S): Vi talar ju om olika uttalanden som utrikesministern och statsministern bedömer ligger i linje med varandra. Upplever statsministern att det utomlands eller av utrikesrepresentanter har uppfattats som förvirrande? Har man uppfattat det som om vi håller på att ompröva vår linje eller som om det råder stor oenighet i regeringen? Har det fått en sådan effekt? : Herr ordförande! Jag har inte hört någon som gett uttryck för det, inte till mig i alla fall. Jag träffar ganska många företrädare för andra länder. Ingen har gett uttryck för det. De talepunkter som skickades ut från var också med referens till den gällande propositionen. Jag kan inte se hur det kan ha förvirrat över huvud taget. (SD): Statsministern inledde med att citera några stycken ur Försvarsberedningens delrapport, bland annat att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det finns också andra intressanta citat som man kan läsa ur delrapporten, som att ”planering och förberedelser för ett anfall mot pågår ” eller ”en större konflikt kan inledas med ett angrepp på ”. Försvarsberedningen överlämnade sin delrapport till regeringen . efter går alltså ut med dessa talepunkter till utlandsmyndigheterna. Man skriver: “Our assessment regarding military threats against has not changed. That is, a separate military attack directly targeting remains unlikely. However, crises or incidents, including those involving military force, may occur and the threat of military attack can never be excluded. This assessment has not changed.” Vi har redan ställt frågor om huruvida statsministern tycker att dessa båda sätt att uttrycka sig på ligger i linje med varandra. Min fråga blir snarare: Varför går ut med nya lines to take, nya talepunkter, om bedömningen är att ingen förändring har skett i frågan? Det är inte konstigare än att det också gjordes när den förra försvarsberedningen lämnade sin rapport. Det är naturligtvis viktigt att våra utlandsmyndigheter i samtal eller som svar på frågor i sina respektive länder kan redogöra för den här typen av resonemang. Det är högst naturligt att man skriver sådana talepunkter. (SD): Det här skedde alltså dagen efter att Försvars- beredningen hade lämnat sin delrapport. Varför var det så bråttom att få ut talepunkterna, och hur hade de hunnit beredas? : Herr ordförande! De bereds enligt de riktlinjer som finns för beredning inom . Så skedde också med dessa. Jag tror att har fått redogjort för sig hur de har beretts. Det är precis enligt riktlinjerna. Det är inget märkligt att man med dagens snabba informationsflöden ger uttryck för det . Hur länge skulle man ha väntat – , en månad? Vad hade varit naturligt? Eftersom vår åsikt är att detta ligger i linje med de beslut som har fattat är det naturligt att göra på detta sätt. (SD): Skulle statsministern vilja vara så vänlig och redogöra lite närmare i detalj för hur beredningen har gått till i enlighet med dessa riktlinjer? När inleddes beredningen, hur tog den och så vidare? : Herr ordförande! Med all respekt, men hur beredningen i har gått till tycker jag att ska klara ut med just . Det har skett helt i enlighet med de riktlinjer som gäller för . Jag kan möjligtvis leta reda på detta – jag vet inte om jag har det underlaget här – men det kan inte vara svårt att fråga hur beredningen skedde, när den påbörjades och så vidare. (SD): Men ursäkta, det är ju trots allt ändå Statsråds- beredningens promemoria för samrådsformer i som har tillämpats. Borde inte statsministern kunna redogöra lite grann i detalj för hur ett normalt ärende bereds och hur det normalt tar att följa riktlinjerna i Statsrådsberedningens promemoria för samrådsformer inom ? : Herr ordförande! Det beror på situationen och på vilken fråga det handlar om. Det finns ingen mall som säger att det ska starta klockan si och så och vara slut en viss dag, x antal dagar efteråt. Det föreskrivs hur man ska samordna detta. Det har gjort enligt de riktlinjer som finns. Vad jag vet har också departementet redogjort till för hur beredningen har gått till, vilka departement som har varit inblandade och så vidare. Så är det. (SD): Det stämmer att vi har fått ett summariskt svar, som jag redogjorde för, där det framgår att man har berett innehållet i enlighet med riktlinjerna i Statsrådsberedningens promemoria. Men det som är av intresse här är tidsåtgången. Eftersom vi inte får något svar får jag spekulera. Om man ska göra en seriös beredning i enlighet med beredningskravet i regeringsformen är det kanske inget som man hastar ihop på , utan man bereder gemensamt, man har ett samråd och man involverar flera olika aktörer. I min sinnevärld borde detta ta åtminstone , kanske mer än . Då blir faktiskt frågan i slutändan: Spelade det över huvud taget någon roll vad Försvars- beredningen presenterade i sin delrapport, eller hade man från Regerings- kansliets sida redan bestämt sig för vilken information man skulle skicka ut till utlandsbeskickningarna? : Herr ordförande! Självfallet inte, det är klart att det spelar roll. Det är klart att det är så. Samberedningen går ut på att de departement som är inblandade ska ge sitt okej: Anser man att det är okej eller inte, vill man lägga till något eller dra ifrån något eller ändra något? Det är detta som det går ut på. Detta har gjorts precis enligt de riktlinjer som finns för . (C): Statsministern använde en bedömning av det försvarspolitiska läget som var gjord . Det hade gått lite dess när statsministern uttalade sig. Har det försvarspolitiska läget inte förändrats under dessa ? : Herr ordförande! Försvarsberedningen har valt att inte göra någon sannolikhetsbedömning. Försvarsberedningen menar att det inte går att göra någon sådan. Överbefälhavaren och andra gör det, men inte Försvars- beredningen. Den lägger man alltså på sidan. Då är det kvar formuleringar som inte är exakt likalydande men som för mig är i linje med varandra: att ett militärt angrepp eller militärt hot inte kan uteslutas. Så har jag alltid betraktat försvarsfrågan. Hade vi kunnat utesluta den hade vi inte behövt ha ett försvar. Försvarsberedningen är naturligtvis helt korrekt. De gör sin bedömning och säger sedan vilka slutsatser de drar för totalförsvaret. Det är också korrekt som har sagts att planering och förberedelse pågår. Det är just för att det inte kan uteslutas. Den bedömningen är riktig, och slutsatserna är som de är. Det är ett viktigt underlag för vårt fortsatta arbete. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsministern, så här långt! Ledamoten nämnde ordet ”performativ” som är centralt för att man ska förstå detta sätt att tala. Det är något som har gått igenom ordentligt. För att förklara detta – naturligtvis inte för statsministern men kanske för åhörare som följer detta i medierna – kan man säga att statsministern och utrikesministern är de politiker vars ord är performativa, alltså att de har privilegiet att göra saker med ord. När de utsäger något är orden sin egen handling. Ett sådant exempel är orden ”jag lovar” – då sker det . När statsministern eller utrikesministern uttalar sig i utrikespolitiska frågor är det landets hållning som uttalas. Det är vad vi och andra ska rätta oss efter, även främmande makt. Då blir min fråga: Delar statsministern bedömning när man skriver att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas och att det inte heller kan uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot ? : Herr ordförande! Jag har tidigare uttryckt att jag menar att Försvarsberedningens delrapport ligger i linje med den proposition som har fattat beslut om, och det är den som vi håller oss till. Skånberg (KD): Betyder det alltså att statsministern ställer sig bakom den? : Den ligger i linje med propositionen. har antagit en försvarspolitisk proposition. Det har den gjort bland annat mot bakgrund av den dåvarande försvarsberedningens arbete. har fattat beslut om denna. Min åsikt är att delrapporten ligger i linje med det som har fattat beslut om. Då håller jag mig naturligtvis till det som har fattat beslut om. Dag Klackenberg (M): Herr ordförande! Detta är lite av en uppföljning till vad som har sagts här. Det är mellan inriktnings- propositionen och Försvarsberedningen. Vi vet alla att utrikes- och säkerhetspolitik handlar om uttalanden från statsminister, utrikesminister, försvarsminister och kanske en del andra befattningshavare, inklusive försvarsberedningar där formuleringarna är förhandlade ned till i stort sett Sedan ska våra diplomater utomlands svara på frågor. Då får de ett stöd från UD för att göra det. En vanlig fråga som ställs är: Anser den att det säkerhetspolitiska läget har förändrats under dessa ? Som statsministern resonerar skulle man då säga: Nej, det har det inte gjort, utan det ligger fast. Då har jag en följdfråga som är lite underskruv: Var det inte väldigt onödigt att vi startade den här diskussionen i ? Hade det inte varit bättre att alla tre i ledningen, inklusive Försvarsberedningen, hade pratat ihop sig innan om vad vi skulle säga, så att det var tydligt och klart för våra grannländer vilken säkerhetspolitisk linje som gäller just . : Herr ordförande! Ja, det här är den försvarspolitiska linje som gäller, som också har beslutat om. Och den håller vi oss till. Så det bör inte råda någon tvekan om detta. Försvarsberedningen har ju inte uttalat att nu gör man en helt annan bedömning än vad som har gjorts. Försvarsberedningen säger att de inte vill göra någon sannolikhetsbedömning. Sedan vad gäller frågan om militärt hot är det inte exakt lika formulerat, men det beskrivs som att det kan inte uteslutas eller det är inte uteslutet – på lite olika sätt. Det menar jag … Då ligger det i linje med det beslut som vi har fattat. Dag Klackenberg (M): Men då, herr ordförande, måste man väl tänka sig att om man ska ge ett svar till våra regeringar som vi är beroende av, runt ikring och i i övrigt, då ska de dra slutsatsen att och tycker inte att det säkerhetspolitiska läget har förändrats . : Det försvarspolitiska läget har förändrats över , och det ges också uttryck för det i den proposition som har fattat beslut om: att det är klart att det har … Det är ingen tvekan om att det har försämrats i vår omvärld – så är det – men över . Men i den här delen, där Försvars- beredningen väljer att inte uttrycka någon sannolikhetsbedömning över huvud taget, och när både den nuvarande propositionen och Försvarsberedningens delrapport slår fast att ett militärt angrepp inte kan uteslutas ligger det i linje med varandra. Dag Klackenberg (M): Jag tackar för svaret. Ordföranden: Då ska vi se om det finns ytterligare frågor i detta ärende – jag tittar åt båda håll. Så synes icke vara fallet. Då lämnar vi den här delen av utfrågningen och går in på sista ärendet: Statsministerns hantering av vissa uppgifter vid en utfrågning i om säkerhetsråds- kampanjen, G26. Då kommer jag alldeles strax att lämna ordet till statsministern, för att göra sin inledning. : Tack, ordförande! deltog jag i en öppen utfrågning i . Vid den utfrågningen svarade jag bland annat på frågor som rörde utskottets granskningsärende om hanteringen av säkerhetsrådskampanjen. Inom ramen för granskningsärende aktualiserades en rad olika frågor. En fråga var hur de svenska utgifterna i samband med konferenser i – dels , dels – förhöll sig till de riktlinjer som publicerats av OECD-Dac. Inför utfrågningen i togs det på mitt initiativ fram en sammanställning med de inbjudna länderna. Av den sammanställningen framgick bland annat vilka av länderna som enligt OECD-Dacs riktlinjer kunde utgöra mottagare av bistånd och vilka av länderna som ingick i de FN- definierade grupperna – dels least developed countries, dels small developing states. För att tydliggöra att har agerat i enlighet med OECD-Dacs riktlinjer nämnde jag under utfrågningen några av de länder som bjudits in till konferensen . Min bedömning var att uppgifterna om de länder vars namn jag nämnde inte omfattades av sekretess för utfrågningen. Den aktuella konferensen var ett förberedande klimatmöte inför klimatkonferensen i och hade inte någon direkt koppling till säkerhetsrådskampanjen. Kampanjen hade vidare avslutats långt före utfrågningen. Och bilder på de inbjudna ländernas ambassadörer hade dessutom publicerats i media. Jag bedömde mot den bakgrunden att mina exempel inte omfattades av utrikessekretess. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på frågor. Jag kommer att inleda. Bakgrunden till det här ärendet är att i samband med det här granskningsärendet hade fått ett underlag från i form av en rad handlingar, och listan över deltagande länder i den konferens som vi diskuterar här var försedd med en så kallad sekretessmarkering, det som populärt kallas för en hemligstämpel. hade till framfört att man ansåg att innehållet i listan, alltså uppgiften om de deltagande länderna, kunde omfattas av sekretess och därför inte borde röjas av utskottet. När jag ledde utfrågningen och statsministern läste upp de här länderna blev jag förvånad över att statsministern läste upp en del av länderna på listan i en tv-sänd öppen utfrågning, med tanke på det besked KU hade fått från UD tidigare. Jag ställde därför frågan till statsministern om inte de här uppgifterna omfattades av sekretess. Statsministern svarade då, enligt det stenografiska protokollet: I grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess. Sedan fick vi då, i det här ärendet, denna vår svar från , och jag citerar: Statsministerns bedömning var att uppgiften om de deltagar- länder som nämndes vid utfrågningen då inte omfattades av sekretess. Statsministern har upprepat samma sak här . När han fick frågan sa han: I grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess. Och säger han att uppgifterna inte omfattades av sekretess. Det framstår som att båda uppgifterna inte kan vara korrekta . Omfattades uppgifterna av sekretess eller inte ? : Herr ordförande! De länder som jag nämnde, de bedömde jag omfattades inte av sekretess . Och jag hade ingen anledning att göra någon prövning av dem som jag inte nämnde. Det var det jag avsåg. I den delen fanns det … I det dokument som hade fått av UD fanns det en preliminär sekretessbedömning, och jag har att förhålla mig till – i ett otal olika situationer – att göra en bedömning av om det föreligger sekretess eller inte. Vid det här tillfället, när den här utfrågningen ägde rum, så var det, som sagt var, efter att den här kampanjen hade avslutats. Det fanns bilder på de här ambassadörerna ute i media, och det tyder väl inte på att det var så värst hemligt möte. Ordföranden: Det här svaret som statsministern gav mig – i grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess – vad betyder det då? : Ja, det betyder att jag hade ingen anledning att göra någon bedömning vad gäller de länder som jag inte nämnde, utan de länder som jag nämnde vid det här tillfället bedömde jag … att de omfattades inte av sekretess . Ordföranden: den här frågan varit föremål för diskussion inför utfrågningen? Hade statsministern under sina förberedelser diskuterat med UD eller med någon annan om de här länderna omfattades av sekretess eller inte? : Nej, utan som jag sa i min inledning så begärde jag fram en sådan här lista på vilka länder som hade deltagit, därför att frågan gällde ju … Hade vi skött oss enligt OECD-Dacs riktlinjer? Då visade jag några exempel på att, ja, det har vi gjort. Och nämnde jag de här länderna. Det är precis så jag alltid får göra, eller vem som helst som framför uppgifter … att göra en bedömning: Är det sekretess eller inte? Ordföranden: det i statsministern att de här uppgifterna kunde vara hemliga? : Eftersom jag gjorde den bedömningen att de inte var det och jag uttalade mig på det sättet som jag gjorde, så nej. Och som jag sa: Den här konferensen var en förberedelse inför COP21 i . Det var dessutom så … Hade det funnits någon koppling – för det skulle det kunna gjort – till säkerhetsrådskampanjen, att det skulle kunna vara känsligt, då var efteråt. Utfrågningen var efter den kampanjen avslutades, och de här ambassadörernas bilder fanns i media, offentligt. Det tyder väl ändå på att det inte är så hemligt. Ordföranden: statsministern då, vid utfrågningen, till att det fanns bilder på ambassadörerna, såvitt jag känner till, i en tidning i och på Hovets hemsida? Det är de uppgifter vi har fått, att det här skulle vara publicerat. Kände statsministern till det? : Hovets hemsida är väl rätt så publik ändå, får man väl säga. Ordföranden: statsministern visste vid den här tidpunkten, , att … : Jag kommer inte ihåg exakt om det var det, men alltså jag bedömde att det inte omfattades av sekretess. Därför lämnade jag de här länderna, uppgifter på dem, för att redovisa: Ja, har följt OECD-Dacs riktlinjer. Ordföranden: Jag är inte säker på att jag förstod svaret på en tidigare fråga jag ställde. I förberedelsearbetet inför utfrågningen, var det någon som lyfte frågan med statsministern: att det här kunde vara hemliga uppgifter? : Nej, jag begärde fram listan, och jag fick klart för mig att UD:s tjänstemän hade i en preliminär bedömning gjort detta. Men jag får göra min egen bedömning. Ordföranden: statsministern visste att det här var sekretessmarkerat. : Ja, men det är två olika saker. Det är två olika saker. När UD:s tjänstemän tar fram ett sådant här papper kan de sätta en sådan här hemligstämpel och säga att det är en preliminär bedömning. Det har inte gjorts någon sekretessprövning av . Det har inte gjorts någon av regeringen. Då har jag ett ansvar. När jag lämnar de här uppgifterna får jag bedöma om det är sekretess eller inte är sekretess. Ordföranden: Men statsministern kände till inför utfrågningen att det fanns en sekretessmarkering på deltagarförteckningen. : Jag visste, ordförande, att det fanns en enorm bilaga där det här var, och där ingick de här länderna. Det visste jag naturligtvis om. Ordföranden: Och att den var sekretessmarkerad. : Markerad, en preliminär bedömning, ja, vilket lämnar utrymme för regeringschefen att göra sin bedömning av huruvida det är sekretess eller inte. Ordföranden: Jag fick intrycket att statsministern blev överraskad över mitt inlägg , när jag ställde frågan om uppgifterna inte var hemliga. Men statsministern … Det var en felaktig tolkning då. : Det må hända. Det kan jag, ordförande, inte gå i polemik med. Om ordföranden uppfattade det så, så uppfattade ordföranden det så. Ordföranden: Men statsministern var beredd på att diskutera sekretessfrågan. : Jag tycker att vi börjar komma in på en nivå nu som kanske inte riktigt motsvarar det som … Frågan är väl ändå: Är det konstitutionellt riktigt eller inte, det som har gjorts?