bet · H501KU41 · 2018-05-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Inga motioner har väckts med anledning av verksamhetsredogörelserna. Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2017 (2017/18:NL1), verksamhetsredogörelse för (2017/18:PN1), verksamhetsredogörelse för 2017 (2017/18:RAN1), verksamhetsredogörelse för 2017 (2017/18:RAR1), verksamhetsredogörelse för (2017/18:ÖN1), verksamhetsredogörelse för (2017/18:SN1) och verksamhetsredogörelse för (2017/18:VPN1). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /18:ÖN1, 2017/18:NL1, 2017/18:PN1, 2017/18:RAR1, 2017/18:VPN1, 2017/18:SN1 och 2017/18:RAN1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . trädde nya lagar med instruktioner för nämndmyndigheter i kraft (framst. 2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 och framst. 2012/13:RS3, bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Enligt de nya bestämmelserna ska varje nämndmyndighet lämna en verksamhetsredogörelse till . Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en sådan redogörelse tillämpades för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet som bestämmelserna i den utsträckning det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av förslagen i ovannämnda utredning, ett delvis nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna skulle lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse för (framst. 2012/13:RS3). En liknande bestämmelse fanns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Nämndmyndigheternas skyldighet att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpades för . Bestämmelser om verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämnd-myndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . I riksdagsstyrelsens framställningar (framst. 2012/13:RS1 och 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Det konstaterades att det funnits uppgifter om antal sammanträden, antal ledamöter och kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet i årsredovisning. Lämpligheten i denna ordning ifrågasattes dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonades att det fanns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhölls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser ansågs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framhölls att de detaljerade bestämmelserna som gäller för , ombudsmän och inte borde tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning ansågs inte heller vara sakligt motiverad. I stället borde nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gällde för . Från och med ska enligt gällande bestämmelser varje nämnd i sin årliga verksamhetsredogörelse redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten (framst. 2015/16:RS5, bet. 2016/17:KU4, rskr. 2016/17:38–40). [1] Enligt förarbetena bör kostnaderna lämpligen redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift. Därutöver ställer bestämmelserna i instruktionen för respektive nämnd inte upp några särskilda krav när det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter och ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det av bestämmelserna om verksamhetsansvar följer att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten ska hushålla väl med statens medel. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . I samtliga redogörelser återfinns nämndernas personsammansättning , och detta omnämns därför inte särskilt nedan. till ombudsmän och riksrevisorerna Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorerna består av följande fem avsnitt: – Beslut om löner och anställningsförmåner Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår även att nämnden haft fem sammanträden . När det gäller frågan om beslut om löner och anställningsförmåner framgår det av redogörelsen att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna. Det finns vidare en beskrivning av hur revisionen bereds (vilka uppgifter som begärs in), och slutligen framgår årets beslut. Årets beslut innebär att riksrevisorerna har en månadslön om och att riksrevisorn med administrativt ansvar har en månadslön om . De nya lönerna innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. är månadslönen för justitieombudsmännen och för chefsJO . Detta innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. biföll en begäran från en av riksrevisorerna om att få frånträda sitt uppdrag. Det framgår av redogörelsen att nämnden , i samband med riksrevisorns entledigande, tagit ställning till en begäran om avgångsersättning. Enligt nämnden gjordes bedömningen att det fanns skäl att betala ut avgångsersättning. Av redogörelsen framgår det vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med i jämförelse med 2016. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – Beslut om statligt stöd – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och sekreteraren utses. Vidare framgår det att nämnden hade fyra sammanträden, varav två behandlade modernisering och digitalisering av ansökningsblanketterna. När det gäller beslut om statligt stöd framgår det att nämnden beviljat stöd för tiden –. Partibidraget redovisas fördelat på kvinnoorganisationer och politiska partier. Stödet till riksdagspartiers kvinnoorganisationer uppgick till totalt . Stödet till samtliga riksdagspartier och Feministiskt initiativ uppgick till totalt . Det framgår vidare av verksamhetsredogörelsen att samtliga partier till sina ansökningar har bifogat en försäkran av partiet om att partiet inte har tagit emot något anonymt bidrag i den mening som avses i lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Försäkran gäller även dem som har utsetts till riksdagsledamöter för partiet efter ett personval, eller ersättare för ledamöter av . Detsamma gäller för ledamöter och ersättare i . Av redogörelsen framgår det vidare att förvaltningen och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Överenskommelsen har förlängts automatiskt med ett kalenderår eftersom ingen part sagt upp den. Vidare framgår det att stöttade nämnden med att ta fram elektroniska ansökningsblanketter för stödet till de politiska partierna. De nya ansökningsblanketterna användes års beslut. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med i jämförelse med 2016. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal, representation och ordförandes resor. Det framgår vidare av redogörelsen att nämnden lämnade ett remissyttrande till över betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74). Nämnden lämnade ett remissyttrande till över promemorian Några ändringar i riksdagsordningen (dnr 143-2017/18). ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av tre avsnitt. Inledningsvis finns en redogörelse för nämndens uppgifter, sammansättning och organisation. Sedan redovisas vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Det framgår vidare att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Nämnden har i praktiken inte har haft någon verksamhet . har nämnden besvarat en remiss och en enskild anmälan, vilken avskrevs direkt. Kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till för arvode till nämndens ordförande. Redogörelsen från består av följande åtta avsnitt: – Beslut om ledamotsarvodet – Beslut om ekonomiska avgångsförmåner – Tillsynsverksamheten i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd I en bilaga finns även en redovisning av hur riksdagsledamöternas arvode har utvecklats . Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter och vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Vidare framgår att nämnden sammanträdde sex gånger . När det gäller beslut om ledamotsarvodet finns det i verksamhetsredogörelsen en beskrivning av gällande rätt och beredningen av nämndens beslut i arvodesfrågan. Det framgår vidare att nämnden beslutade om nytt arvode för ledamöter fr.o.m. om . Detta innebär en ökning med () i jämförelse med 2016. I verksamhetsredogörelsen finns det en beskrivning av gällande rätt och beredningen av beslut om ekonomiska avgångsförmåner. Av redogörelsen framgår att nämnden beslutade om rätt till ekonomiska avgångsförmåner i tio ärenden. När det gäller nämndens tillsyn i fråga om inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd finns det i redogörelsen en beskrivning av de bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område, huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet och tillsynen . har nämnden följt upp fyra ärenden som inte avgjordes . Två av dessa skrevs av och två ledde till beslut om jämkning, ett av dessa beslut är överklagat, och målet är ännu inte avgjort. Uppföljningen innefattade även åtta äldre ärenden, dessa skrevs av. Vidare framgår att nämnden har fattat beslut om att granska 18 tillsynsärenden, samtliga ärenden skrevs av. Nämnden har även besvarat en remiss från samt lämnat en skrivelse till förvaltningen om behovet av information till avgående ledamöter. Av redogörelsen framgår det vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till , vilket var en minskning med i jämförelse med 2016. Minskningen beror bl.a. på att kostnaden för sekreterarens arbete minskat som en följd av att antalet tillsynsärenden var lägre än föregående år. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övrig driftskostnad. överklagandenämnds verksamhetsredogörelse består av fyra avsnitt. Inledningsvis finns det en kort redogörelse för nämndens uppgifter. Därefter följer en redogörelse för nämndens sammansättning . Det finns vidare en kort redogörelse för nämndens verksamhet. Av den framgår det att nämnden hade två sammanträden . Nämnden fattade beslut i tre överklagandeärenden, och ett av besluten fattades per capsulam, dvs. Nämnden besvarade även en remiss från . Slutligen finns det ett avsnitt om nämndens kostnader. uppgick kostnaderna för nämndens verksamhet till , vilket är en ökning med i jämförelse med 2016. Av redogörelsen framgår att ökningen bl.a. beror på att arvodena betalades ut , vilket påverkade utfallet . Nämndens kostnader avser lön till personal och arvoden till ledamöter. Redogörelsen från består av följande sju avsnitt: – Beslut om arvoden till statsråd – Beslut om avgångsersättning I verksamhetsredogörelsen finns det inledningsvis en kortfattad beskrivning av nämndens roll och uppgifter samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Utöver en uppräkning av vilka personer som nämnden består av framgår det i avsnittet Sammansättning hur nämndens arvode bestäms. Nämnden hade fem sammanträden . När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår utöver aktuella bestämmelser hur nämndens beslut om arvoden bereds. Av verksamhetsredogörelsen framgår att nämnden strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå. Nämnden beslutade att arvoden fr.o.m. ska betalas ut med till statsministern och med till vart och ett av de övriga statsråden. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår det av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. ansökte tre statsråd om avgångsersättning, och samtliga beviljades det. har nämnden lämnat ett yttrande över betänkandet Karens för statsråd och statssekreterare (2017:3). Vidare har nämnden svarat på en remiss av promemorian Några ändringar i riksdagsordningen (dnr 143-2017/18). Av verksamhetsredogörelsen framgår det vidare att nämndens kostnader uppgick till , vilket var en ökning med ca i jämförelse med 2016. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. verksamhetsredogörelse består av följande åtta avsnitt: – uppgifter, sammansättning och organisation – sammansättning enligt val – Överklaganden och skrivelser – Granskning av bevis – Riksdagsförvaltningens kanslistöd till – Resultaträkning för och 2017. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och suppleanterna utses. Det framgår vidare av redogörelsen att hade sex sammanträden och fattade beslut om nio överklaganden och två remissutlåtanden. granskade nämnden också bevis för tio nya ledamöter och två ersättare i . I samtliga fall fann nämnden att bevisen blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. Förvaltningen och nämnden träffade en skriftlig överenskommelse om Riksdagsförvaltningens kanslistöd till . Överenskommelsen har förlängts automatiskt med ett kalenderår eftersom ingen part sagt upp den. Av redogörelsen framgår vidare att verksamhetens kostnader uppgick till , vilket var en minskning med ca i jämförelse med 2016. Kostnaderna redovisas fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. var första gången utskottet behandlade verksamhetsredogörelser för nämnder (bet. 2013/14:KU43). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte ställer upp några särskilda krav om vad en sådan redogörelse ska innehålla (s. 10). Utskottet noterade dock att det framgår av förarbetena att en redogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet noterade att nämndmyndigheter har olika verksamheter och att det därför faller sig naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser skiljer sig något åt. Vidare konstaterade utskottet att nämnderna är små och att de har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna borde därför enligt utskottet även sättas i relation till den administrativa börda som det medförde för nämnderna att ta fram och sammanställa innehållet. Utskottet framhöll att en viktig utgångspunkt är att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheterna. Vidare konstaterade utskottet att samtliga redogörelser innehöll uppgifter om ledamöter, verksamheten och de beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vad gäller nämndernas uppgifter framgick dessa i nämndernas redogörelser med undantag för . Vad gäller redogörelse noterade utskottet att bidragens storlek endast redovisades som totalsummor, trots att uppgifter om partibidragens storlek fördelade per kvinnoorganisation samt per politiskt parti redovisades på webbplats i två pressmeddelanden. Mot bakgrund av att prövning av frågor om statligt partistöd är den centrala delen av nämndens verksamhet och med tanke på att de bedömdes vara av sådant offentligt intresse att de publicerats i pressmeddelanden ansåg utskottet att det kunde övervägas om även dessa uppgifter borde presenteras i redogörelsen. Sammantaget föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:344–350). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2014/15:KU13 s. 11). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om ledamöter, verksamheten och de beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vidare noterade utskottet när det gäller att det i det årets redogörelse fanns en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder fanns det liksom året innan en sådan redogörelse med undantag för . Utskottet noterade vidare att det i det årets redogörelse för fanns uppgifter om partibidragens storlek fördelade på kvinnoorganisationer och politiska partier. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:226–232). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2015/16:KU28 s. 12 f.). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om ledamöter och hur verksamheten bedrivs. Vidare noterade utskottet när det gäller att det även i det årets redogörelse saknades en redovisning av nämndens arbetsuppgifter. När det gäller övriga nämnder fanns en sådan redogörelse. Samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om beslut som hade fattats under det aktuella verksamhetsåret. Utskottet noterade dock i denna del att det av redogörelsen för inte framgick hur många överklagandeärenden som nämnden hade prövat . Slutligen konstaterade utskottet att en majoritet av verksamhetsredogörelserna innehöll uppgifter om kostnaderna för nämndernas verksamhet. Av verksamhetsredogörelserna för och framgick emellertid inte om nämnderna hade några kostnader för sina verksamheter och, om så var fallet, storleken på dessa kostnader. Utskottet framhöll att det vore önskvärt om berörda nämnder fortsättningsvis redovisar angivna uppgifter för att utskottet ska få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:278–284). Vid utskottets behandling av verksamhetsredogörelserna hänvisade utskottet till vad det tidigare uttalat (bet. 2016/17:KU25 s. 13). Därutöver konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om arbetsuppgifter, ledamöter och hur verksamheten bedrivs. Samtliga verksamhetsredogörelser innehöll även uppgifter om beslut som fattades under det aktuella verksamhetsåret. Slutligen konstaterade utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehöll uppgifter om kostnaderna för nämndernas verksamhet. I verksamhetsredogörelserna för och redovisades emellertid inte kostnaderna för nämndernas verksamheter fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader. Därutöver saknades föregående års kostnader som referensuppgift i verksamhetsredogörelserna för och . Utskottet framhöll att det vore önskvärt att berörda nämnder fortsättningsvis redovisar angivna uppgifter för att utskottet ska få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet. Med detta föreslog utskottet att skulle lägga redogörelserna till handlingarna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:298–304). Av regelverket för nämndmyndigheter framgår numera att varje nämnd ska redovisa de kostnader som är förknippade med verksamheten i sin årliga verksamhetsredogörelse. Enligt förarbetena bör kostnaderna lämpligen redovisas fördelade på åtminstone kostnader för ledamöter och personal respektive övriga driftskostnader och med föregående års kostnader som referensuppgift. Förutom nämnda uppgift om kostnader regleras i instruktionerna inte närmare vad verksamhetsredogörelserna ska innehålla för uppgifter. Av förarbetena framgår dock att en nämnds verksamhetsredogörelse bör innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av nämndens verksamhet. Som utskottet tidigare konstaterat skiljer sig verksamheterna i nämnder åt, och det faller sig därför naturligt att nämndernas verksamhetsredogörelser varierar något. Redogörelserna bör dock enligt utskottets mening vara utformade så att de ger en rättvisande bild av nämndernas verksamheter. Utskottet konstaterar att samtliga verksamhetsredogörelser innehåller uppgifter om arbetsuppgifter, ledamöter och hur verksamheten bedrivs. Samtliga verksamhetsredogörelser innehåller även uppgifter om beslut som fattades under det aktuella verksamhetsåret. Slutligen konstaterar utskottet att samtliga verksamhetsredogörelser innehåller uppgifter om kostnaderna för nämndernas verksamhet fördelade på kostnader för ledamöter och personal respektive övriga kostnader. I verksamhetsredogörelsen från saknas föregående års kostnader som referensuppgift. Det vore önskvärt att berörd nämnd fortsättningsvis redovisar angivna uppgifter för att utskottet ska få en så heltäckande och rättvisande bild som möjligt av nämndernas verksamhet. Med detta föreslår utskottet att lägger redogörelserna till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /18:NL1 Verksamhetsredogörelse för till ombudsmän och riksrevisorerna 2017. Redogörelse /18:ÖN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /18:SN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /18:RAR1 Verksamhetsredogörelse arvodesnämnd 2017. Redogörelse /18:PN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /18:VPN1 Verksamhetsredogörelse för . Redogörelse /18:RAN1 Verksamhetsredogörelse för 2017. [1] För merparten av nämnderna framgår det av respektive nämnds instruktion att den årliga verksamhetsredogörelsen ska innehålla en redovisning av verksamhetens kostnader. När det gäller finns motsvarande bestämmelse i lagen (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter.