bet · H501TU16 · 2018-05-23 00:00:00 — Jag har presenterat saker och ting som är högst realistiska, och det ankommer inte på mig att berätta om detaljer i ett beslut som regeringen ska offentliggöra . Men jag har självklart gjort ett urval av vad vi anser nödvändigt, realistiskt och möjligt att genomföra. Ingenting av det jag säger är en tillfällighet. Förutom den nationella planen har regeringen för länge sedan aviserat att man har för avsikt att göra en godsstrategi. Det är också en del. Investeringar är bara en del. Vi har 52 hamnar. Jag tror snarare att man kan säga att det totalt sett har överinvesterats lite. Hamnarna tävlar om nya investeringar. Jag tyckte att företrädare för sjöfarten var mycket tydliga när de var hos oss i trafikutskottet. Det är i första hand andra spelregler och andra marknadsmässiga förutsättningar som de är ute efter. Jag vill upprepa det jag sa tidigare: Allianspartierna är knappast trovärdiga i sitt förespråkande av sjöfarten om de inte vill att vägen tar sin andel av kostnadsansvaret. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor var det inte den kritik som understundom riktas mot jag frågade om, utan jag frågade om det vi diskuterar här och : svensk sjöfartspolitik och förutsättningarna för svensk sjöfart att utvecklas, däribland de stråk för svensk inlandssjöfart som alldeles talade sig varm för i sitt anförande. För att det över huvud taget ska vara möjligt att trygga vattenförsörjningen i och för att skredrisken i inte ska bli akut fordras det reinvesteringar i och i Götaälvssystemet. Men om inte kan ge besked i den frågan, trots att ingår i regeringen, får vi bocka av det som ett icke-svar. Då kan vi ta upp och det taxesystem som de har utarbetat och som både näringen och har varit i utskottet och diskuterat. Det är ändå så att det är regeringen som styr. beslutar, regeringen verkställer. Kritiken har varit samfällig och kraftig mot det taxesystem som har tillåtits utforma. Det anses hämma sjöfartens tillväxt i och kring vårt land. Vad har och regeringen gjort konkret för att påverka att anta en annan konstruktion av sina taxor? Jag vill återvända till investeringarna. Redan den första Klimat- och sårbarhetsutredningen hade ett delbetänkande där det föreslogs att man antingen skulle säkra och gjuta in den i betong eller utreda en ny kanal till för att kunna avvattna , inklusive slussarna. Det var en sak som jag var väldigt engagerad i och hade interpellationsdebatter om med dåvarande miljöminister . Jag kan bara konstatera att resultaten den gången uteblev. Jag tror nog att ansvaret för att vi inte har planerat det här är samfällt. Men jag tror att det kommer svar som sjöfarten inte blir missnöjd med när besluten från regeringen offentliggörs. Över till frågan om farledsavgifterna! Jag står bakom de betänkanden där vi inför det nya farledssystemet sa att vi var oroade över de förslag som fanns. Det som har hänt är ju att vi har låtit Trafikanalys titta på konsekvenserna av det farledsavgiftssystem som skulle implementera. Detta blev färdigt och visade det som branschen hade varnat för, nämligen att incitamenten för klimatvänliga investeringar minskar. Transparensen i uppgiften att minska såväl luftföroreningar som klimatpåverkan minskar också med det nya farledsavgiftssystemet. har regeringen sagt att man ska utreda konsekvenserna av det som infördes och i kontakt med aktörerna se till att få ordning på det här systemet. Jag kommer att göra mitt bästa för att se till att så blir fallet. Farledsavgifterna borde styras enligt en bonus-malus-princip. ondgjorde sig över att allianspartierna inte vill lägga extra skatter på vägtransporter. Nej, det vill vi inte. Vi ställer inte transportslag mot varandra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vidare nämnde att vi vill sänka skatterna. Ja, det vill vi, för det är det enda sättet att få fler i arbete. Jag vill påminna om att skatteintäkterna ökade med drygt 200 miljarder, trots att skatterna sänktes. Det finns facit i hand på att det fungerar. Jag vill återgå till sjöfartsfrågorna. nämnde att pråmtrafiken är modern. I många paneldebatter har hon uttryckt sig väldigt positivt om etableringen av pråmtrafik i . Tyvärr verkar regeringen inte dela entusiasm. Efter förra regeringens initiativ om implementering av för inlandssjöfart har det inte hänt mycket. Det har inte skett några nyetableringar . Förutom det implementerade tekniska regelverket, som är på plats, väntar vi också på regelverk för bemanning, lösning av lotsfrågan och så vidare. Det är också så att vattenvägar väntar på att bli klassade. Min fråga till är: Ert parti ingår i regeringsunderlaget och har alla möjligheter att påverka regeringen - vad har gjort praktiskt för att hjälpa etableringen av pråmtrafik i ? Det är valår, så det är läge för att man granskar och jämför. Jag kan jämföra med vad som hände då alliansregeringen styrde. Man åstadkom då en fantastiskt bra utredning om fossilbränslefrihet, men man genomförde inte ett enda av de förslag som den utredningen hade. Om man granskar vad den här regeringen har gjort kan man däremot bocka av förslag efter förslag: stadsmiljöavtal, bränslebyte - jag skulle kunna ägna väldigt mycket mer tid åt att räkna upp hur mycket av den utredningen som har blivit praktisk verklighet, bonus-malus inte att förglömma. När det gäller sjöfarten började man prata om inre vattenvägar , när jag var ny i utskottet. För mig var detta svår materia. Jag kommer från , där vi har begränsat med inre vattenvägar. å lämpar sig inte riktigt för sjöfart. I takt med att jag har lärt mig mer har jag verkligen sett hur man kan använda detta i , , och . Men det händer ingenting; det är fortfarande inget rederi som har registrerats. Det är hög tid att göra det . Det jag har bidragit med är att bedriva opinion och lyfta fram eco-bonusen, som också regeringen har haft med i sina propositioner och som har ingått i de budgetar som har beslutats. Men det tar lite tid att implementera saker och ting som beslutas här i . Jag kan konstatera att vi det har funnits en rödgrön samarbetsregering har tagit väldigt stora steg för att minska oljeberoendet i transportsystemet, och fler lär bli offentliga . Idén bakom eco-bonusen är inte fel. Tyvärr har den inte omsatts i praktiken, eftersom reglerna är oklara om hur man ska stödja inlandssjöfart, kustsjöfart och närsjöfart och om hur man ska hantera konkurrerande aktörer på samma sträckor. Jag vill återgå till pråmtrafiketableringen. De pionjärer som kämpar med denna etablering anser att pråmtrafiken ska betraktas som ett eget trafikslag, det femte trafikslaget, precis som i andra europeiska länder. Tyvärr tycker infrastrukturminister att det är helt fel och att man inte ska betrakta pråmtrafiken som ett särskilt trafikslag trots att den skiljer sig väsentligt från de som man också kan använda inom inlandssjöfart. Min fråga är: Hur ser på frågan om det femte trafikslaget? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Jag tycker att det femte transportslaget är en ganska klok benämning. Jag håller med om att det skiljer sig i många avseenden. Eftersom det inte finns något skulle det inte utebli några intäkter om man lät det gå fritt från farledsavgifter. Jag har all respekt för att det ekonomiska systemet måste ses som en helhet. Det största bekymret är att vi inte har något rättvist och effektivt system på vägarna. Jag tycker att man ska ha samma principer för avgiftsuttag för alla transportslag oavsett om det är väg, järnväg eller sjöfart. Det finns en enorm potential särskilt här i där av det som går på lastbilar är sten, sand och grus. Det borde med fördel kunna gå med pråmtrafik. Det största bekymret är att man har små öar som är godkända för inre vattenvägar i stället för hela stråk. Det kan man knappast göra någon god affär på. Skulle vi tillämpa motsvarande system på vägtrafiken skulle det vara mycket hindrande för lastbilstrafiken. Det finns en stor potential. Jag gör inte samma tolkning av regeringens inställning i frågan. Regeringen är intresserad och konstruktiv. Sedan kan jag kanske tycka att det borde gå fortare fram. Men det är bättre att ha ett regelverk som håller, som tål granskning och som inte behöver rivas upp än att göra något hafsverk. Jag tror att någonting sådant som omlastningsstöd eller eco-bonus behövs i väntan på att man har infört rättvisa priser för lastbilstransporter. Det sammantagna målet måste vara att blir ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och då måste pråmtrafiken vara en del av godstransportsystemet. behandlar vi trafikutskottets betänkande, regeringens proposition Reviderade regler för inlandssjöfart och motioner från allmänna motionstiden. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och propositionen och avslag på samtliga reservationer. Tonnageskatten har varit en symbolfråga för sjöfartsnäringen vad gäller konkurrensneutralitet. Lagstiftningen trädde i kraft . Syftet var att man skulle ha lika villkor som i övriga och därmed kunna välja som flaggnation. Ett femtontal fartyg har gått med i tonnageskatten fram till , men långt ifrån alla har blivit svenskflaggade . Regeringen har gett olika utredningsuppdrag för att se hur man kan utveckla sjöfarten. En del av resultatet kommer vi att få se i den åtgärdsplan och godsstrategi som är på väg fram. Regeringen har arbetat med olika regelförenklingar för svensk sjöfart. Det gäller den ordinarie sjöfarten, men det handlar också om inlandssjöfarten. För att stimulera fraktägare att använda sig av sjöfart i stället för lastbil där det är möjligt har regeringen tillfört , eco-bonus, för att stimulera till de överflyttningar som vi önskar. Regeringen har även genomfört en utredning angående utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vad gäller inlandssjöfarten, EU:s Inland Water Ways, vill jag passa på att förtydliga. Vi har använt oss av inlandssjöfart i . Jag tänker då närmast på Vänersjöfarten som skeppat ut sitt gods till svenska hamnar men också till andra länder. Det har varit med fartyg byggda för att gå i vilka farvatten som helst. Det nya med Inland Water Ways, som vi också har anpassat svensk lagstiftning efter, är att det gäller för fartyg som vi i dagligt tal kallar pråmar. Dagens pråmar är moderna med high tech och med lastbilsmotorer godkända för EU:s miljöklassning. Utskottet har varit överens om att de nya farledsavgifterna och den miljödifferentiering som påbörjade skulle stimulera flera fartygsägare till att vidta åtgärder för en renare miljö. kommer att titta vidare på den miljödifferentieringen för att se vilken effekt man kan se utav nuvarande system. Men det flaggar också för att det har för lite pengar för att få till den effekt som utskottet förväntar sig. Det menar att man borde införa viss anslagsfinansiering av till exempel isbrytning och djuphavsdata. Regeringen har för avsikt att noga följa utvecklingen vad gäller farledsavgifterna. När jag har pratat med rederier efter avgiftsändringen säger många att de har fått betydande avgiftshöjningar medan menar att det är för tidigt att dra slutsatser med anledning av de nya avgifterna. Sjöfarten betalar en stor del av infrastrukturen och stor del av sin miljöpåverkan. har också påtalat att svenska hamnar och hamnavgifterna är ett problem då avgifterna inte är nationellt koordinerade utan ofta optimeras från lokalt perspektiv. Det är också en faktor som riskerar att motverka svensk konkurrenskraft. I samband med detta vill jag nämna att infrastrukturminister har hållit ett uppskattat möte med inbjudna deltagare från olika hamnar. Ett par av frågorna på dagordningen var hamnavgifter och hur man kan samverka mellan de olika hamnarna. Vi vet också att de fartygsägare som går före och energieffektiviserar sina fartyg inte kan ta ut kostnaden för lasten som man normalt sett gör på varor, eftersom det är det billigaste som gäller för fraktköparna. Det är inte utan att jag funderar på om vi verkligen organiserar myndigheterna inom sjöfartsområdet på optimalt sätt. Lotsplikt är ytterligare ett område som det har riktats mycket kritik mot. Här vet ni som lyssnat på mig tidigare att jag är en förespråkare för mer digitalisering inom lotsverksamheten. Vi ser också problem med rekrytering av lotsar. och jag besökte hamn och deras trafikledartorn och såg hur systemet fungerade. Vi var även ute med en pråm och såg hur informationen om olika fartygsrörelser rapporterades in och hur man fick klartecken för att agera. Jag tror att det systemet skulle vara mycket användbart här i . Dessutom vet vi i hur man bygger upp systemet. Det var nämligen svenska företag som hade levererat till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor är ett land med lång kuststräcka. Sjöfarten är en viktig del i ett sammanhållet svenskt transportsystem. av utrikeshandel transporteras med sjöfart. Ca 30 miljoner passagerare reser med färja till och från . Inom den svenska sjöfarten och inom företag kopplade till sjöfarten arbetar uppskattningsvis omkring 100 000 personer. Med den ökning som sker av transporter i vårt land och med de prognoser som finns ser vi att sjöfarten kommer att ha en allt viktigare roll framöver. Regeringens ambitioner är att flytta över mer gods från gummihjul till järnväg och sjöfart, men vi vet också att järnvägen är hårt belastad. Sjöfarten har en stor potential både vad gäller import och export men också inom landet. Inom sjöfarten har man har möjlighet till kapacitetsökningar om man gör det på rätt sätt. Vi behöver en bra infrastruktur för industrin och inte minst för exportindustrin, vilket ger oss möjlighet att behålla, utveckla och nyetablera kvalificerad industriproduktion i . Möjligheter till snabba och leveranssäkra godstransporter betyder mycket när ett företag väljer var det ska etablera sig. Det skapar också fler arbetstillfällen och är bra för . Vi ser sjöfarten som strategiskt viktig och som en basnäring som verkar i ett globalt perspektiv. Det behöver finnas ett konkurrensneutralt system för transporter som gör att man inte väljer bort att angöra hamnarna i och i stället angör europeiska hamnar för att transportera mer gods på gummihjul och belasta våra vägar ytterligare. Vi ser vilken effekt detta har fått vad gäller problematiken i hamn när man väljer att lossa i och kör gods på lastbil till . Det gäller inte minst för . Jag måste återigen få lyfta upp något som jag tycker är mycket positivt: Sjöfartsnäringen bidrar med ekonomiska förutsättningar tillsammans med statliga myndigheter. Den bidrar också med enskilda strategier för en bättre miljö och i arbetet med att pröva alternativa bränslen och bygga nya fartyg som är energieffektivare. Det har bidragit till att svensk sjöfarts miljöutveckling är bland de bästa i världen. Betänkandet innehåller också en del åtgärder på objekt, och dessa förslag behandlas i den åtgärdsplan som läggs fram . Avslutningsvis: Det viktigaste är att tonnageskatten har införts, att ett antal regelförenklingar för sjöfarten har gjorts och att det finns avsatta medel för eco-bonus. I detta anförande instämde , och (alla S). säger att nationell plan, godsstrategi och så vidare kommer eller . Jag måste säga att det har dragits på detta rätt . Vi hör samma besked. Det är tydligen bara , med insyn i och påverkan på detta, som läcker. Men detta får vi nöja oss med här , även om det hade varit rätt rimligt att få besked om slussar i och så vidare. En annan sak som tar upp i sitt anförande - tack för det, förresten - är att hon som företrädare för regeringspartiet har talat med rederier angående nya taxor. Rederierna är mycket kritiska, och säger att det är för tidigt att dra några slutsatser. Så uppfattade jag anförandet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Då blir mina frågor till : Vem av de två tror på - rederierna, som har fått sig taxorna fakturerade och börjat dra rent kommersiella slutsatser av det, eller , som skickar fakturan? Vem av dessa två tror på? Vilka slutsatser drar , Socialdemokraterna, av det hon tror på? Och vad gör i så fall åt den kunskap hon får i kontakt med och rederierna? är en betydelsefull företrädare för Socialdemokraterna i trafikutskott, och jag är alldeles övertygad om att hon har infrastrukturministerns öra i dessa frågor. Vad gäller åtgärdsplanen och godsstrategin hade naturligtvis ingen varit gladare än jag om jag hade kunnat lämna besked , också om innehållet. Men också vet förstås, fru talman, att man inte springer före regeringens beslut. Vi får vänta, både du och jag. När det gäller rederierna och har avgiftsmodellen varit igång . Jag tvivlar inte på de rederier som berättar att de har fått rätt stora höjningar av avgiften. Jag sa i mitt anförande att regeringen kommer att följa detta väldigt noga, och det sa också när de var hos utskottet . Vi får helt enkelt se vad som händer. Jag sa också att jag funderar lite grann på hur vi organiserar myndigheterna som har hand om sjöfarten. Det kanske också är lite av ett svar på din fråga. Det är tydligen bara samarbetspartnern ledare som är tillåten att gå ut och prata om delar av en nationell plan. Jag skulle vara lite irriterad, , om jag vore regeringsföreträdare som denna, men det får jag lämna åt er att vara. Jag tvivlar inte på rederierna, säger . Nej, det finns det inget skäl att göra, för de krigar för att få ekonomin att gå ihop, att få jobb att göra och att fungera väl. Regeringen följer frågan mycket noga. Det var inte särskilt konkret, . Man följer frågan noga och konstaterar att taxorna i vissa avseenden har gått upp och att rederier som har gjort rejäla miljösatsningar i form av att gå över till eldrift, exempelvis , har sett sin taxa fördubblas. Jag måste säga att det framstår som rätt passivt, fru talman, att som enda åtgärd följa denna fråga noga när det är så uppenbart groteska snedsteg i de taxor som har satt. De fördubblar taxan när rederierna har ansträngt sig och investerat mycket kraftigt för att lösa lokala miljöproblem vid . Det skickar märkliga signaler till dem som anstränger sig - tycker inte det? Vad mer än att följa frågan noga gör regeringen? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Jag har framfört viss kritik; det antar jag att också upptäckte i mitt anförande. Vi får väl se vad som händer härvid framöver. Men som jag sa: När man gör stora investeringar i fartyg kan man inte få tillbaka det på varan när man sedan transporterar någonting, utan det är något som man själv får betala. Det är inte riktigt bra, och jag skulle vilja se en större miljödifferentiering. har ett jättestort sjöfartshjärta. Alla vi som jobbar med vet att hon brinner innerligt för sjöfarten. Jag har några frågor till . Jag satt och lyssnade på inlägg och svar här i talarstolen. Det man kan konstatera är att vill göra alla andra trafikslag dyrare för att sjöfarten ska upplevas som mer lönsam. Då kan man fråga: Är detta en viljeinriktning också från ? Jag vet att mycket är gjort, men väldigt mycket mer behövs för att göra sjöfarten mer attraktiv. Eco-bonus var på tal. Hur många har nyttjat möjligheten att hämta ut pengar från eco-bonus? Eller är det bara ett slag i luften? Hur långt är beredd att gå för att sänka farledsavgifterna? Är beredd att avskaffa farledsavgifterna helt? Eco-bonus är avsatta medel . Regelverket för detta bereds just nu i , så ännu har ingen kunnat söka dessa pengar. Förlåt, men vad var den sista frågan? ((SD): Ska man göra alla andra trafikslag så dyra att sjöfarten upplevs som billig?) Det handlade också om ifall jag tycker att man ska avskaffa farledsavgifterna. Nej, det tycker jag inte, för i så fall skulle det hamna på skattemedel och det vi betalar in. En avgift måste finnas, men den ska också vara rimlig. Om var uppmärksam på vad jag talade om så hörde hon att jag sa att man skulle kunna omstrukturera och omorganisera för att sänka avgifterna och på så vis eventuellt ta bort hela farledsavgiften. Det var så jag hade tänkt mig. Det stämmer mycket riktigt vad sa om att det gick trafik på innan regelverk för inre vattenvägar fanns. Genom att jag har jobbat i hamn har jag också hanterat de flöden som har gått via älven, men har det kommit nya regler för att försöka öka sjöfarten, bland annat med pråmtrafik. Det finns alltså nya möjligheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Hur ska vi göra så att pråmtrafiken kommer igång? Varför tar man inte bort farledsavgifterna för att få igång en trafik? Det är noll och ingenting som har hänt /15. Vad kommer att göra för att få igång trafiken? Jag har haft ett samtal med dem som gärna vill starta pråmtrafik, och jag har frågat vilken lagstiftning som fattas. Alla pratar om lagstiftning som inte är klar. Men det är ingen lagstiftning som fattas. Däremot tycker man att farledsavgifterna och lotsavgifterna är för höga, och det gör det inte gångbart att starta. Det får bli en diskussion som vi får föra framåt. Vi har jobbat för att få igång just inlandssjöfarten, och det är klart att vi måste ta något steg till. Jag skulle ändå vilja kommentera anförande. Vi var på samma möte - hoppas jag - på försvarsutskottet. Jag uppfattade inte att man var särskilt positiv till att ta över helikoptrarna. Man sa att det var två besättningar, och det var grånande män. Det var länge sedan man hade två besättningar. Jag var dessutom tvungen att avvika från mötet. kollade jag med försvarsutskottet, och de lyckades inte med den delen. Det fanns inte något större intresse från försvarsutskottet. Jag har en enkel fråga till . nämnde i sitt anförande att kryssningsfartyg gärna borde betala mer i farledsavgifter. Redan nu är högfrekvenstrafik ibland förlorarna i de nya farledsavgiftssystemen. Jag vet att har varit på kryssningsfartyg, träffat människorna som jobbar där, förundrats över hur många arbetstillfällen dessa fartyg skapar och hur mycket alla de turister som kommer till med dessa fartyg spenderar. De hjälper till att höja vår bnp. Jag undrar om delar uppfattning att kryssningsfartyg gärna får betala ännu högre farledsavgifter. Jag uppfattar det så att kryssningsfartygen slipper ifrån hamnavgifterna, inte farledsavgifterna. Dem styr inte de olika kommunerna över. Men jag har hört att man har sänkt hamnavgifterna för att locka till sig fler kryssningsfartyg. Det kan jag ha åsikter om. Boriana säger också att man spenderar mycket pengar. Det sista jag hörde var att man inte spenderar särskilt mycket pengar, utan man gör sin utfärd, återvänder till båten och åker sedan vidare. Hamnavgifterna kan vi ännu inte göra något åt eftersom det är hamnarna själva som sätter dem. Min fråga handlade om farledsavgifterna. Men jag kan ställa en annan fråga. nämnde också införandet av tonnageskatten. Vi vet att bara fartyg över bruttodräktighet kan komma i anspråk. I vårt grannland , en känd sjöfartsnation, går gränsen vid bruttodräktighet. Ett önskemål som har riktats från branschen är att titta på tonnageskatt 2.0, det vill säga justera så att även andra typer av fartyg i till exempel offshoreverksamhet ska kunna ta del av tonnageskatten och förhoppningsvis flagga svenskt. Hur ställer sig till detta? När vi skulle införa tonnageskatten visade sig EU inte vara speciellt vänligt sinnad till den och hade helst velat stoppa den. Det blev rätt tuffa förhandlingar där både Svensk Sjöfart och vår finansminister var inblandade. Till slut fick vi igenom den. vet jag att vårt statsråd har sagt att han är villig att titta på tonnageskatt 2.0. Det får bli mitt svar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)