bet · H501FöU11 · 2018-04-03 00:00:00 — Motionären föreslår sålunda att regeringen bör få en tydlig signal av om att följa kunskapsläget kring påverkan från radiofrekvent strålning (yrkande 2). (MP) anför i motion 2017/18:3368 att mängder av forskare runt om i världen är oroade över den omfattande utbyggnad som skett av strålningskällor i närmiljöer. I takt med utbyggnaden av 5G-nätet höjer ytterligare ett stort antal forskare sitt varnande finger. Riskerna är inte utredda, hävdar de. Motionären föreslår att utbyggnaden av 5G bör läggas på is – med andra ord att ett s.k. moratorium bör införas – till dess övertygande studier finns som visar på att tekniken inte kan skada människor, växter och djur, detta enligt EU:s försiktighetsprincip. I propositionen om en ny strålskyddslag anges att det finns forskningsstudier som har observerat statistiska samband mellan exponering även för svaga elektromagnetiska fält och vissa former av cancer, såsom hjärntumörer och barnleukemi. Det är dock oklart om det rör sig om ett orsakssamband. Någon växelverkansmekanism som kan förklara sambanden och hur cancern uppkommer, eller om sambandet beror på en samvariation med en annan faktor, har ännu inte kunnat fastställas. Det saknas även stöd från djurförsök. SSM:s webbplats anger att det är osannolikt att radiovågor från mobiltelefoner medför ökad risk för hjärntumör eller andra allvarliga hälsorisker. När det gäller barn är osäkerheten om möjliga långtidseffekter större. SSM rekommenderar därför försiktighet vid användning av mobiltelefon. Användning av mobiltelefon under graviditeten innebär låg exponering för radiovågor till fostret och det finns inget vetenskapligt stöd för att så låg exponering medför hälsorisker för fostret, anför SSM. genomförde () forskningsorgan för cancer, for Research on Cancer (IARC), en granskning av publicerad forskningslitteratur för att bedöma sannolikheten för att radiovågor skulle kunna orsaka cancer. Resultatet blev att radiovågor klassades som möjligen cancerframkallande, vilket är den svagaste misstankegraden. har det publicerats ett antal epidemiologiska studier som noggrant analyserat risken för hjärntumörer och andra tumörer i huvudet kopplade till mobilanvändning. Sammantaget tyder inte dessa studier på någon sådan koppling och misstanken har därför försvagats ytterligare, enligt SSM. Det finns inte heller stöd i cancerstatistiken för att det kraftigt ökade användandet av mobiltelefoner skulle öka risken för hjärntumör. För tumörtyper med långa latenstider, 15–eller längre, är det vetenskapliga underlaget fortfarande alltför begränsat för att kunna göra en robust riskbedömning. När det gäller barn är underlaget ännu mer begränsat, vilket ökar osäkerheten kring möjliga långtidseffekter, men tillgänglig litteratur tyder inte på någon ökad risk, anför SSM. I fråga om 5G-nätet anger SSM till utskottet att det ännu så länge inte finns speciellt mycket forskning publicerad i vetenskapliga tidskrifter som behandlar hälsoaspekter med de frekvenser som 5G förväntas arbeta med. Det finns dock inget som utifrån nuvarande kunskap tyder på några betydande hälsorisker så länge gällande riktvärden respekteras. SSM:s vetenskapliga råd följer den forskning som görs och som kommer att göras för aktuella 5G-frekvenser. Utskottet anser – liksom tidigare i t.ex. betänkande 2016/17:FöU9 – att det mot bakgrund av det rådande forskningsläget inte finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om radiofrekvent strålning. Utskottet noterar dock att en viss osäkerhet råder om långtidseffekterna av användandet av mobiltelefoner och trådlösa nätverk. Utskottet avser därför att följa frågan om radiofrekvent och elektromagnetisk strålning och dess potentiella hälsoeffekter. Utskottet anser fortsatt att det med hänvisning till den kommunala självstyrelsen är möjligt för enskilda kommuner att besluta om och inrätta lågstrålande områden om man anser det behövas. Samtliga mo-tionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om vagabonderande strömmar. Utskottet hänvisar till det rådande forskningsläget. (MP) anför i motion 2017/18:1684 att man bör komma till rätta med s.k. vagabonderande strömmar. Begreppet används för att beskriva fenomenet att returströmmen i en elkrets kan ta andra vägar än de tänkta och skapa oönskade fenomen i form av magnetfält. Detta kan leda till korrosion i fjärrvärmenät och bland vattenledningar, bristande elkvalitet och en påverkan på människors hälsa, menar motionären som föreslår att åtgärder bör vidtas som avskaffar problemet med vagabonderande strömmar. Redan i betänkande 2013/14:FöU6 noterade utskottet att SSM hade genomfört en studie av lågfrekventa magnetfält från bl.a. kraftledningar, transformatorstationer, hushållsapparater och vagabonderande strömmar i bostäder (SSM 2012:69). I rapporten angavs att magnetfältsnivåerna i stort sett var oförändrade sedan den föregående mätningen 1994. SSM framhöll i samma rapport att vagabonderande strömmar kunde ge betydande bidrag till magnetfälten i bostäder och var en trolig orsak till att magnetfälten i bostäder kunde uppvisa kraftiga dygnsvariationer. Värdena i de mätningar som genomförts låg emellertid långt under referensvärdet. Enligt SSM kunde resultaten användas som vägledning vid utformningen av försiktighetsstrategier när det gäller allmänhetens exponering för lågfrekventa magnetfält i bostäder. Vidare konstaterades att det i Svensk standard för elinstallationer i byggnader (SS 436 40 00) anges att elinstallationer ska utföras så att de inte orsakar brand, korrosion eller elektromagnetiska störningar. Standarden är enligt även tillämplig på elinstallationer för eldistribution, dvs. yttre nät, och myndigheten har framhållit att åtgärder mot vagabonderande strömmar har vidtagits på frivillig basis av t.ex. vatten- och fjärrvärmedistributörer, delvis påskyndat av de skador på näten som vagabonderande strömmar kan leda till. Utskottet har inhämtat information från SSM om att misstanken om förhöjd risk för barnleukemi för barn som exponeras för förhöjda magnetfält baseras på att stora sammanställningar av epidemiologiska studier samstämmigt har observerat ett samband. Sambandet är dock för svagt för att med säkerhet påvisa ett orsakssamband. Det har inte heller gått att finna något robust stöd från djur- eller cellstudier för ett samband. har därför klassat lågfrekventa magnetfält som möjligen cancerframkallande. SSM anger att kraftledningar och transformatorstationer alstrar samma typ av strålning (magnetfält) som vagabonderande strömmar. Vagabonderande strömmar ger knappast någon exponering i närheten av gällande referensvärden någonstans i en bostad men kan mycket väl ge klart förhöjda magnetfält i hela eller delar av en bostad på ett liknande sätt som exempelvis en kraftledning, dock något mera läges- och tidsberoende. SSM följer fortlöpande internationella forskningsrön och anser inte att den har skäl för tillfället att följa upp sin tidigare studie om magnetfält i bostäder. Liksom det uttryckts tidigare anser utskottet inte heller att några nya fakta tillkommit i fråga om hälsofaror relaterade till förekomsten av vagabonderande strömmar. Information från SSM om att myndigheten fortlöpande följer internationella forskningsrön i frågan men inte anser att den har skäl att följa upp sin tidigare studie om magnetfält i bostäder (SSM 2012:69) har noterats av utskottet som inte ser skäl att föreslå några ytterligare åtgärder . Fenomenet ska dock inte underskattas. Försiktighetsstrategier när det gäller allmänhetens exponering för lågfrekventa magnetfält i bostäder kan därför vara relevanta. Krav på oberoende härdkylning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om krav på oberoende härdkylning. Utskottet hänvisar i huvudsak till genomfört arbete. I motion 2017/18:3393 av m.fl. (V) anförs att enligt ett beslut från SSM ska svenska kärnkraftsbolag ha genomfört åtgärder för s.k. oberoende härdkylning, dvs. ett kylsystem som fungerar även om elen skulle slås ut. De äldre reaktorerna som planeras bli tagna ur drift inom den närmsta framtiden ska dock få dispens från detta krav och man ska då i stället sätta in ”kompensatoriska åtgärder”. Detta är en mycket märklig ordning, menar mo-tionärerna som föreslår att alla svenska kärnkraftsreaktorer bör omfattas av kravet på oberoende härdkylning (yrkande 20). SSM beslutade om villkor för oberoende härdkylning vid kärnkraftverk, dvs. ett system med en oberoende kraftkälla som pumpar in vatten och som träder in om övriga kylsystem inte fungerar. De svenska kärnkraftverken ska ha infört oberoende system för kylning av reaktorhärden. För de reaktorer som kraftbolagen ämnade ta ur drift efter 2020 fanns det möjlighet för bolagen att ansöka om ändring av villkoren på kraven att installera ett system för oberoende härdkylning (SSM2012–3023). Utskottet har inhämtat information från SSM om att alla de sex nuvarande reaktorer som ska vara kvar i kommersiell drift efter 2020 kommer att få ett oberoende system för kylning av reaktorhärden. De övriga två reaktorer som är i kommersiell drift kommer att läggas ned 2019 respektive 2020. Eftersom den slutgiltiga installationen av oberoende härdkylning tar tid att slutföra har övergångslösningar införts , även för de reaktorer som ska läggas ned. Det är således inte längre aktuellt att ge dispens för villkoren för oberoende härdkylning för de reaktorer som ska tas ur drift. Utskottet välkomnar – liksom det gjorde i betänkande 2016/17:FöU13 – SSM:s beslut om att de svenska kärnkraftverken ska ha ett oberoende system för kylning av reaktorhärden och att en övergångslösning redan nu har införts. Utskottet anser att det inte finns skäl att föreslå ytterligare åtgärder på området eftersom det har vidtagits åtgärder för de två snart nedlagda reaktorerna som motsvarar övergångslösningarna avseende övriga reaktorer och det är aktuellt att ge dispens för villkoren för härdkylning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om lokala säkerhetsnämnder. Utskottet hänvisar till att kärntekniklagen är under översyn, ett arbete som inte bör föregripas. (M) lyfter i motion 2017/18:1171 fram de lokala säkerhetsnämnderna vid de kärntekniska anläggningarna vilka är sammansatta av lokala politiker från det geografiska område som utgör beredskapszon vid respektive kärnteknisk anläggning. Respektive kommun nominerar personer, och regeringen tillsätter nämnden. Slutbetänkandet av (SOU 2011:18) föreslår att sammansättningen av de lokala säkerhetsnämnderna ändras så att representanter för intresseorganisationer ska kunna nomineras till nämnderna. Detta skapar en uppenbar risk att nämnderna kan utvecklas till plattformar för olika sakpolitiska intressen, menar motionären som i stället förordar en ordning som innebär att allmänheten och lokala miljöorganisa-tioner ska kunna bjudas in till vissa öppna möten så att möjlighet finns att ställa frågor kring säkerhet och beredskap. Vidare föreslås i slutbetänkandet en minskning av antalet ledamöter från nuvarande maximalt 13 till högst 9 ledamöter. Då en del kommuner har flera grannkommuner och regioner som berörs försvåras behovet av en bred förankring om antalet ledamöter minskas. Antalet ledamöter i nämnderna bör kunna vara olika till antalet beroende på dessa förhållanden. Lämpligen anges antalet ledamöter till lägst nio och högst tretton, menar motionären som sammanfattningsvis föreslår att inför en eventuell proposition på området bör det ovan anförda beaktas. Utskottet har tidigare inhämtat information från Miljö- och om att nu betraktas som färdigberedd inom . Utredningen ledde dels till ändringar i strålskyddsförordningen (1988:293) om ett förbud mot att utan tillstånd införa, tillverka, förvärva, inneha, använda, överlåta eller upplåta starka laserpekare (SFS 2013:1044), dels till att kom att anta regeringens förslag till lag om ändring i strålskyddslagen (1988:220) i enlighet med proposition 2016/17:55 (bet. 2016/17:FöU9, rskr. 2016/17:177). Därigenom blir det förbjudet fr.o.m. att yrkesmässigt låta någon som inte har fyllt sola i ett kosmetiskt solarium. Dessa ändringar förs nu in i den nya strålskyddslagen. Regeringen beslutade dock att en särskild utredare ska undersöka behovet av ändringar i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) och förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet och vid behov även föreslå ändringar i strålskyddslagen och nödvändiga följdändringar i och finansieringslagstiftningen (dir. 2017:76). Lokala säkerhetsnämnder behandlas i kärntekniklagen. Uppdraget ska redovisas . Utskottet är mot bakgrund av den pågående utredningen som ser över kärntekniklagen inte berett att föregripa det arbetet genom att föreslå ytterligare åtgärder för tillfället i fråga om lokala säkerhetsnämnder, liksom det uttrycktes i betänkande 2016/17:FöU13. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:94 Ny strålskyddslag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till strålskyddslag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1706) om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:263) om transport av farligt gods. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253). Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1171 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inför en eventuell proposition på området ska motionens intentioner om LSN-sammansättning beaktas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1684 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av åtgärder som avskaffar problemet med vagabonderande strömmar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2642 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över samordningen av myndigheter som ansvarar för radon och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3020 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma regelverk som innebär att förskolor och grundskolor så långt möjligt befrias från RFR och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3021 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera barns exponering för radiofrekvent strålning i skolan och förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa kunskapsläget kring påverkan från radiofrekvent strålning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3368 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett moratorium för 5G och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla svenska kärnkraftsreaktorer bör omfattas av kravet på oberoende härdkylning och tillkännager detta för regeringen. 1 Förslag till strålskyddslag 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1706) om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet 4 Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) 5 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:263) om transport av farligt gods 6 Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) 7 Förslag till lag om ändring i tullagen (2016:253)