bet · H501MJU13 · 2018-03-02 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om – en översyn av det regelverk som reglerar vattenbruk för att underlätta långsiktiga utvecklingsmöjligheter för det svenska vattenbruket – effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Flera motionsyrkanden tar upp samma eller liknande frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I ärendet finns 21 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske Åtgärder för ett miljömässigt hållbart fiske Förslagspunkter som bereds förenklat 1.Nationell strategi för svenskt fiske, punkt 1 (SD) 2.Nationell strategi för svenskt fiske, punkt 1 (C) 3.Regelverket som reglerar vattenbruk, punkt 2 (S, MP) 4.Fiskhälsoprogram, punkt 3 (C) 5.Vetenskapliga rekommendationer och fiskemöjligheter, punkt 4 (M, C, L, KD) 6.Vetenskapliga rekommendationer och fiskemöjligheter, punkt 4 (V) 7.Miljövänligt fiske och tilldelning av fiskekvoter, punkt 5 (L) 8.Livskraftiga fiskbestånd i och , punkt 6 (M, C, L, KD) 9.Landningsskyldighetens införande, punkt 7 (C) 10.Gemensam standard för fiskerikontrollen, punkt 8 (C) 11.Effektivare fiskeövervakning, punkt 9 (C) 12.Effektivare fiskeövervakning, punkt 9 (V) 13.Effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet, punkt 10 (S, MP, V) 14.Utveckling av selektiva redskap, punkt 11 (M, L) 15.Utveckling av selektiva redskap, punkt 11 (SD) 16.Utveckling av selektiva redskap, punkt 11 (C) 17.Utveckling av selektiva redskap, punkt 11 (V) 18.Ålfisketillstånd, punkt 12 (M, SD, C, KD) 19.Kunskaper och traditioner i svenskt ålfiske, punkt 13 (SD) 20.Ålfiskeförbud och åtgärder för att rädda ålen, punkt 14 (SD) 21.Ålfiskeförbud och åtgärder för att rädda ålen, punkt 14 (V) 1.Ålfiskeförbud och åtgärder för att rädda ålen, punkt 14 (KD) 2.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (M) 3.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (SD) 4.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (C) 5.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (V) 6.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (L) 7.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationell strategi för svenskt fiske 2017/18:1167 av (KD), 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Regelverket som reglerar vattenbruk ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det regelverk som reglerar vattenbruk för att underlätta långsiktiga utvecklingsmöjligheter för det svenska vattenbruket, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3346 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 51 och 52. Reservation 3 (S, MP) 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 53. Reservation 4 (C) Vetenskapliga rekommendationer och fiskemöjligheter 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 58. Reservation 5 (M, C, L, KD) Reservation 6 (V) Miljövänligt fiske och tilldelning av fiskekvoter 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 7 (L) Livskraftiga fiskbestånd i och 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 12. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 61. Reservation 9 (C) Gemensam standard för fiskerikontrollen 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 71. Reservation 10 (C) 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 59. Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 9. Reservation 13 (S, MP, V) Utveckling av selektiva redskap 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 14, 2017/18:1163 av (KD), 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3346 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 57 och 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 7. Reservation 14 (M, L) Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) 2017/18:237 av och (båda C), 2017/18:1219 av (C), 2017/18:2004 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del, 2017/18:2430 av och (båda C), 2017/18:2605 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:2965 av (S). Reservation 18 (M, SD, C, KD) Kunskaper och traditioner i svenskt ålfiske 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 12 i denna del. Reservation 19 (SD) Ålfiskeförbud och åtgärder för att rädda ålen 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 16, 2017/18:1392 av (S), 2017/18:2004 av m.fl. (M) yrkandena 1 i denna del och 2, 2017/18:2605 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 12 i denna del. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) Övriga fiskeri- och vattenbruksfrågor 2017/18:130 av (L), 2017/18:1388 av (S), 2017/18:2056 av (M) och 2017/18:3278 av (SD) yrkandena 1–3. Förslagspunkter som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (SD), (M), (M), (S), (L), (V), (S), (S), (MP), (S), (SD) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 82 motionsyrkanden från allmänna motions-tiden /18. Motionsyrkandena tar upp frågor som rör åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske, åtgärder för ett hållbart fiske samt ålförvaltningen. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det regelverk som reglerar vattenbruk för att underlätta långsiktiga utvecklings-möjligheter för det svenska vattenbruket och tillkännager detta för regeringen. Utskottet föreslår att även ställer sig bakom det som utskottet anför om effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller liknande frågor som redan har behandlat , och dessa behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I ärendet finns 21 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Åtgärder för ett konkurrenskraftigt fiske Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om en översyn av det regelverk som reglerar vattenbruket för att underlätta långsiktiga utvecklings-möjligheter för det svenska vattenbruket. avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för svenskt fiske, fiskhälsoprogram, fiske efter pigghaj och hummer samt en strategi för att säkra fiskemöjligheterna i . Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (S, MP) och 4 (C). Nationell strategi för svenskt fiske I ett antal motionsyrkanden efterfrågas en övergripande strategi för det svenska fisket. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 55 föreslår motionärerna att ett hållbart nationellt fiskepolitiskt program inrättas. Enligt motionärerna behövs det långsiktiga fungerande företagsvillkor för fisket och förenklade regler för att det kustnära och småskaliga fisket ska kunna utvecklas. Motionärerna vill stärka konkurrens-kraften inom fiskerinäringen genom att ett sådant program. Likaså i motion 2017/18:1167 av (KD) föreslås en nationell strategi för svensk fiskeripolitik. Enligt motionären bör en sådan strategi lyfta fram svenskt yrkesfiske som en av basnäringar som bör bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Enligt kommittémotion 2017/18:3889 av och (båda SD) yrkande 1 ska regeringen verka för en livskraftig svensk fiskerinäring inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten. Enligt motionärerna skulle en sådan inriktning för svenskt fiske dessutom höja självförsörjningsgrad av livsmedel. Regelverket som reglerar vattenbruk Ett antal motionsyrkanden behandlar regelverket som reglerar vattenbruk. Enligt kommittémotion 2017/18:3346 av m.fl. (M) yrkande 10 behöver regeringen göra en översyn av de regelverk som reglerar vattenbruk för att på så sätt skapa bättre förutsättningar för ett ökat vattenbruk. Enligt motionärerna bör bl.a. strandskyddsreglerna göras mer tillåtande, och tillståndsgivningen för vattenbruk utan miljöpåverkan bör göras mycket enklare. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 51 vill motionärerna att regeringen verkar för att förlänga tillstånden för vatten-bruk, och i yrkande 52 i samma motion anför motionärerna att regeringen bör verka för att korta ned tillståndsprocessen för vattenbruk. Enligt motionärerna är tillståndsprocessen för vattenbruk alldeles för lång. Motionärerna anser att detta hämmar utvecklingsmöjligheterna för vattenodlingar. För att det långsiktigt ska gå att satsa på vattenbruk anser motionärerna att tillstånds-processen behöver kortas ned och att tillstånden behöver förlängas. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 53 föreslås att regeringen verkar för att införa ett fiskhälsoprogram för vatten-odling. Om ska satsa på vattenbruk behövs det ett fiskhälsoprogram som motverkar och begränsar antalet sjukdomar inom vattenodlingen. Fiske efter pigghaj och hummer Enligt motion 2017/18:3278 av (SD) yrkande 1 bör verka för en balanserad fångstkvot på pigghaj i och . Enligt motionären har pigghajbeståndet blivit ett problem för yrkesfisket, och dessutom är pigghaj i sig själv en nyttofångst som går att sälja. Vidare i yrkande 2 i samma motion föreslås att det tillåtna antalet tinor för hummerfiske ska vara tolv. För att skydda hummern har antalet tillåtna tinor per person sänkts och fiskeperioden har gjorts kortare, men enligt motionären kommer dessa regeländringar inte att få avsedd effekt. Slutligen bör hummerfisket på vara tillåtet från t.o.m. för fritidsfiskare, och för yrkesfiskare från (yrkande 3). Åtgärder för att säkra fiskemöjligheter i Enligt motion 2017/18:130 av (L) behövs en strategisk plan för att skydda från miljögifter i syfte att säkra de fiskemöjligheter som sjön innebär för yrkes- och fritidsfisket. Motionären anser att det krävs en lång-siktig strategi för att bevara den naturtillgång som utgör. behandling och kompletterande uppgifter Nationell strategi för svenskt fiske Flera övergripande initiativ har tagits såväl på nationell nivå som på EU-nivå för att stärka fiskets konkurrenskraft liksom förutsättningarna för ett miljömässigt hållbart fiske, vilket även utskottet har uppmärksammat vid upprepade tillfällen (se bl.a. bet. 2016/17:MJU14 Fiskeripolitik). Vad gäller åtgärder på europeisk nivå har utskottet pekat på Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), som finansierar EU:s havs- och fiskeripolitik för perioden –2020. Fonden syftar bl.a. till att hjälpa fiskare att ställa om till ett hållbart fiske och att hjälpa kustsamhällena att diversifiera sina ekonomier. EHFF har utvecklats utifrån följande sex prioriteringar: – främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat fiske – främjande av ett miljömässigt hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat vattenbruk – främjande av genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken – ökning av sysselsättningen och den lokala sammanhållningen genom lokalt ledd utveckling – främjande av saluföring och beredning – främjande av genomförandet av den integrerade havspolitiken. godkände kommissionen det svenska havs- och fiskeriprogrammet, som totalt omfattar . Målet med det svenska programmet är dels att utveckla ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske och vattenbruk i , dels att genomföra en del av den integrerade havspolitiken och olika EU-miljödirektiv. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) redovisar regeringen att sedan det svenska havs- och fiskeriprogrammet startade har 237 ansökningar beviljats stöd, vilket motsvarar ca . På grund av den försenade programstarten är möjligheten att analysera resultat och dra slutsatser begränsad , men kommer att förbättras i takt med fortsatt programgenomförande. När det gäller vattenbruk framgår det dock att de beviljade ansökningarna motsvarar en förväntad ökning av den nationella vattenbruksproduktionen med nästan . Vad gäller EHFF bedömer regeringen i livsmedelsstrategin, som beslutade om (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338), att fonden är ett viktigt verktyg för att bidra till en nödvändig utveckling av fiskerinäringen, och regeringen anser att det finns möjligheter till främjandeåtgärder för fiskerinäringen inom ramen för EHFF. Utskottet har vid upprepade tillfällen även uppmärksammat att det krävs en kontinuerlig översyn av det nationella regelverket för att säkerställa goda förutsättningar för fiskeri- och vattenbruksnäringen. Ett exempel på sådant arbete är regeringens strategi för att främja de maritima näringarna (dnr N2015.28), som presenterades . Den maritima strategins vision är konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin pekar ut riktningen och är en plattform för fortsatt utveckling och samverkan genom dialog och kunskapsutbyte. I dokumentet framgår bl.a. följande (s. 38 f.): För fiskerinäringens fortsatta utveckling är långsiktigt förutsägbara förutsättningar, inklusive en balans mellan fiskeflotta och fiske-möjligheter, centralt. Det behövs för att möjliggöra investeringsbeslut och en generationsväxling i delar av fisket. Detta behöver beaktas i den kommande regelutvecklingen såväl inom EU som nationellt. Det är viktigt att ge näringarna inom fiske- och vattenbrukssektorn möjlighet till utveckling inom hållbara ramar, vilket beaktas i förslaget till havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. En annan viktig förutsättning för det svenska yrkesfisket är möjligheterna till avsättning, varför berednings-industrins förutsättningar är viktiga även för fiskerinäringen. Av den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) framgår bl.a. följande: Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. För fiskeföretagarna är behovet av åtgärder som ska leda till en enklare, tydligare och begripligare reglering viktigt utifrån bland annat ett lönsamhetsperspektiv. Insatser bör därför initieras för att minska de administrativa bördorna på fiskets område. En proposition är aviserad till . Regelverket som reglerar vattenbruk Det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka vattenbrukets utveckling i . Under ledning av har branschen, forskare, intresseorganisationer och myndigheter tagit fram en strategi för svenskt vattenbruk: Svenskt vattenbruk – en grön näring på blå åkrar. Strategi 2012–2020. Den uttalade visionen är ”en växande, lönsam och hållbar bransch med en etisk produktion”. För vattenbruk av fisk, kräftdjur eller blötdjur krävs tillstånd enligt fiskerilagstiftningen. Tillståndet söks hos i det län där odlingen ska ligga. Beroende på fiskodlingens foderförbrukning kan man behöva ansöka om tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt . Havs- och vattenmyndigheten har det nationella ansvaret för tillsynsvägledning om vattenbruk inom område. Syftet med är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer kan tillförsäkras en hälsosam och god miljö. I samband med ansökan om tillstånd ställs krav på att man ska lämna in en miljökonsekvensbeskrivning (MKB). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23) framhåller regeringen att antalet ansökningar om utökade och nya vattenodlingstillstånd ökar, vilket indikerar ett ökande intresse för svenskt vattenbruk. har den totala vattenbruksproduktionen minskat , från ca hel färskvikt till ca . Enligt regeringen beror nedgången på bl.a. försäljning och avveckling av anläggningar. I betänkande 2016/17:MJU22 Övergripande miljöfrågor behandlade utskottet motioner om att förenkla och förkorta tillståndsprocesser för att ge företag som vill vidta miljöförbättrande åtgärder en ”grön gräddfil”. I betänkandet anförde utskottet följande: Utskottets utgångspunkt är naturligtvis att det är bra att har en krävande miljölagstiftning. Verksamheter som påverkar miljön negativt ska prövas noga, och hårda krav ska ställas på dessa för att skydda miljön. måste tillståndsprocesserna utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindrar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. En del i detta är att kraven på det underlag som krävs för prövning av en viss fråga inte ska ställas högre än vad som är motiverat av miljöskäl. En annan del som måste åtgärdas är de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden. I detta avseende kan det t.ex. övervägas om företag som vill göra miljö-förbättrande åtgärder, och då ofta måste söka om sina tillstånd, bör premieras genom att ges en ”grön gräddfil” – dvs. en skyndsammare handläggning – i tillståndshanteringen. Vidare bör det ställas upp tydliga mål för hur handläggningen bör få ta i normalfallet i olika slags tillståndsärenden. Redovisningen ovan visar i och för sig att det pågår vissa arbeten för att förenkla tillståndsprocesserna och förkorta handläggnings-tiderna, men det finns ändå starka skäl att ta ytterligare steg i den riktning som utskottet nu har beskrivit för att förbättra tillståndsprocesserna. Detta bör ges regeringen till känna. biföll utskottets förslag till riksdagsbeslut (rskr. 2016/17:289). Tillkännagivandet är under beredning inom . Enligt uppgift från pågår det ett arbete som direkt eller indirekt påverkar både reglerna för vattenbrukstillstånd och tillstånds-processen. beslutade regeringen om en nyindustrialiserings-strategi – Smart industri – för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I strategins handlingsplan (s. 11 f.) lägger regeringen fram förslag till bl.a. effektivare miljötillståndsprövning, statistik för miljöprövningstider och uppdrag om förslag för snabbare prövning. I handlingsplanen föreslår regeringen även att en referensgrupp bestående av representanter för näringslivet inrättas för att åstadkomma kontinuerlig dialog om förbättringar. I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att se över och vid behov ändra eller komplettera tidigare förslag till kategorisering av verksamheter och åtgärder utifrån krav på MKB (dnr M2015/02675/R). Uppdragets syfte var att säkerställa att uppfyller och rådets direktiv /52/EU om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (det s.k. MKB-direktivet), och att det inte ska ställas mer långtgående krav på verksamhetsutövare än vad som följer av MKB-direktivet. Uppdraget redovisades (dnr NV-08975-16), och frågan bereds inom . beslutade om ändringar i och i ett antal sektorslagar, dvs. lagar utanför som reglerar verksamheter och åtgärder som påverkar miljön (prop. 2016/17:200, bet. 2017/18:MJU5, rskr. 2017/18:20). Ändringarna syftar bl.a. till att göra reglerna för miljöbedömningar tydligare och enklare att tillämpa. Ändringarna görs också för att genomföra de senaste ändringarna i det ovannämnda MKB-direktivet. För vattenbruk i strandnära miljöer krävs även ansökan om dispens från strandskyddsbestämmelserna enligt . I fråga om strandskyddet riktade ett tillkännagivande till regeringen om att strandskyddsreglerna behöver förändras och bli mer flexibla (bet. 2016/17:MJU9, rskr. 2016/17:180). Ärendet är under beredning. Därtill har tagit initiativ till projektet , vilket finansieras av bl.a. . Projektet syftar till att samla kunnande om och erfarenhet av vattenbruk för att föreslå åtgärder för hur prövningsprocessen kan bli snabbare och effektivare. Projektet fokuserar bl.a. på kvaliteten på inkomna ansökningar såsom MKB, ledtider hos , samverkan mellan myndigheter och klarheten i lagstiftningen inklusive det möjliga behovet av regelförändringar. avser arbetsgruppen att presentera en rapport med förslag till konkreta åtgärder. Det är vattenbrukarens eget ansvar att säkerställa och kontrollera djurens hälsa. Hälsan ska kontrolleras regelbundet för att upptäcka ökad dödlighet och om djuren är smittade med någon av de sjukdomar som finns uppräknade i rådets direktiv /88/EG om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur. Vid misstanke om sjukdom ska anmälan göras till en länsveterinär eller distriktsveterinär. Veterinären är sedan skyldig att anmäla misstanken till eller om misstanken kvarstår. kontrollerar odlingar genom riskbaserade besök. Den offentliga kontrollen kompletteras med s.k. över-vakningsbesök av en organisation som vattenbrukaren själv valt. Syftet med tillsynen är att upptäcka smittsamma sjukdomar och minimera risken för introduktion och spridning av smittorna. Tillsynen omfattar i huvudsak prov-tagning för de vanligaste sjukdomarna samt kontroll av anläggningen och journaler. Övervakningsbesöken inkluderar även rådgivning om hur man kan förebygga smittor och spridning av smittor, provtagning vid misstanke om smittsam sjukdom, hjälp med hantering och utskrivning av veterinära läkemedel, övervakningsprogram för vissa produktionssjukdomar osv. Därtill inbegriper tillsynen kontroll av åtgärdsplanen, vilken ska tas fram av den verksamhetsansvarige tillsammans med en veterinär eller annan djurhälsoinspektör. Åtgärdsplanen ska beskriva hur man arbetar med biosäkerhet och hygien på anläggningen. Enligt uppgift från är svenska vattenodlingar friförklarade från flera sjukdomar. Enligt myndigheten är hälsostatusen generellt sett mycket hög i landet. Fiske efter pigghaj och hummer Pigghajen är totalfredad enligt svensk fiskerilagstiftning. Det innebär att det är helt förbjudet att fånga och landa arten i svenska vatten. Bakgrunden till rådande bestämmelser är att pigghajbeståndet är kraftigt reducerat i Nordostatlanten. Tillgängliga uppskattningar visar att beståndet är på mycket låg nivå, och artdatabanken klassar arten som akut hotad. Det internationella havsforskningsrådets (Ices) rekommendation är att allt riktat fiske efter pigghaj upphör och att bifångsterna minskas till lägsta möjliga nivå. Den totala tillåtna fångstmängden (TAC) bör omfatta alla områden i vilka pigghaj fångas och bör vara noll. fattade Havs- och vattenmyndigheten beslut om nya regler för hummerfisket som gäller för både yrkes- och fritidsfisket (HVMFS 2017:12). Beslutet innebär bl.a. en minskning av antalet tillåtna redskap och kortare fiskesäsong. Skälet till de nya reglerna är att beståndet av hummer i svenska vatten bedöms vara svagt och behöver få möjlighet att växa till sig, både i antal och i individstorlek. Myndigheten baserar de nya reglerna på biologiskt underlag från () och de förslag och synpunkter som inkommit från såväl yrkes- som fritidsfiskare. I de tidigare reglerna tilläts upp till 14 burar (tinor) för fritidsfisket efter hummer, och 50 burar för yrkesfisket. När dessa regler infördes var bedömningen att hummerbeståndet inte var i försvagat skick, och det var dessutom tillåtet för fritidsfisket att sälja fångsten. De nya reglerna innebär att antalet tillåtna burar för yrkesfisket begränsas till 40, och för fritidsfisket begränsas antalet till 6.