bet · H501UbU23 · 2018-05-18 00:00:00 — Ambitionen bör dock vara att den nya huvudmannen erbjuder ett upplägg som med utgångspunkt i dennes utbildningsplan ligger så nära elevens ursprungliga studieplanering som möjligt när det gäller elevens nya individuella studieplan. Regeringen föreslår därför att en elev som flyttar till en annan kommun ska ha rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan och en ny individuell studieplan. Under vissa förutsättningar, t.ex. när huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala för utbildningen (se 17 kap. 28–30 §§ skollagen), bör samma sak gälla elevens rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående skola. Den individuella studieplanen kan bara ändras om en elev medger det Enligt 17 kap. 15 § skollagen i dess nuvarande lydelse har en elev, om eleven har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras, rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. har föreslagit att detta ska ändras och att eleven, om eleven har medgett att den individuella studieplanen ändras, har rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade individuella studieplanen. Då huvudmannens utbildningsplan är riktad mot alla elever som avser att läsa eller läser det aktuella introduktionsprogrammet, delar regeringen uppfattningen att bestämmelsen bör ändras på det sätt som utredningen föreslår. På det sättet tydliggörs att huvudmannen inte kan ändra elevens individuella studieplan utan elevens medgivande. En nyanländ elevs kunskaper ska bedömas vid mottagandet till introduktionsprogrammet språkintroduktion När en nyanländ elev tas emot till introduktionsprogrammet språkintroduktion ska elevens kunskaper bedömas om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven från mottagandet. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om underlag för bedömningen. Skälen för regeringens förslag Eleverna på språkintroduktion bör snabbare komma vidare i sin utbildning Introduktionsprogrammet språkintroduktion ska ge ungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt på det svenska språket. Syftet är att göra det möjligt för eleverna att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning (17 kap. 3 § skollagen). Inför mottagandet av en elev till språkintroduktion ska huvudmannen göra en bedömning av elevens språkkunskaper. Bedömningen ska göras . Huvudmannen ska också säkerställa att kunskapsutvecklingen hos en elev på språkintroduktion fortlöpande bedöms, så att eleven kan komma vidare i sin utbildning (6 kap. 7 § gymnasieförordningen). Enligt en gjord granskning av introduktionsprogrammet språkintroduktion (Skolinspektionen, 2017) har flertalet elever som mål att komma in på ett nationellt program. Enligt av språkintroduktion (, 2017) är det dock endast en dryg tredjedel av eleverna på språkintroduktion som påbörjar ett nationellt program . Nyanlända elever är en heterogen grupp där vissa elever har lång skolbakgrund och goda ämneskunskaper medan andra har bristande föregående utbildning eller helt saknar tidigare skolgång. Många elever har även yrkeserfarenhet och därigenom kunskaper inom ett visst yrkesområde. Till skillnad från innehåller gymnasieskolan en stor variation av utbildningsvägar. Vid planeringen av elevens utbildning är det viktigt att huvudmannen beaktar behörighetskraven för gymnasieskolans olika utbildningsvägar men även möjligheterna till annan utbildning såsom folkhögskola eller vuxenutbildning. Den enskilda elevens utbildning på språkintroduktion behöver därför ha ett tydligt syfte och mål. För att utbildningen för en nyanländ elev ska kunna utformas ändamålsenligt behöver elevens bakgrund, skolerfarenhet, språk- och ämneskunskaper och eventuella yrkeserfarenheter vara kända. Språkintroduktionen kan då utformas så att eleverna ges förutsättningar att snabbare komma vidare i sin utbildning. För att eleverna på språkintroduktion snabbare ska komma vidare i sin utbildning anser regeringen att starka skäl talar för att ändra regleringen så att det framgår av skollagen att elevens kunskaper ska bedömas skyndsamt vid mottagandet av en nyanländ elev till introduktionsprogrammet. I vissa fall är elevens kunskaper redan kända. Det kan exempelvis röra sig om nyanlända elever som gått i språkintroduktion vid en annan skolenhet eller som gått i svensk grundskola och fått undervisning i flera ämnen men som ännu inte är behöriga till ett nationellt program och fortfarande behöver gå i språkintroduktion för att få en utbildning med tyngdpunkt på att utveckla sin svenska. Regeringen bedömer att förslaget om överlämning inom och mellan skolformer (se ovan) bör underlätta övergången för elever och ge den nya skolan en bättre beredskap att ta emot eleven. Därför föreslår regeringen att bedömningen av en nyanländ elevs kunskaper vid mottagandet till språkintroduktion endast ska göras om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen Skolinspektionens kvalitetsgranskning av språkintroduktion visar att bedömningen av elevens språkkunskaper sällan ligger till grund för upprättandet av den individuella studieplanen. Granskningen visar även att det förekommer brister i den fortlöpande bedömningen av elevens kunskapsutveckling som därmed inte utgör en grund för planering av elevernas vidare studier. Att ta till vara informationen från den inledande kartläggningen och bedömningen av elevens kunskaper och erfarenheter och sedan utforma utbildningen efter den enskilda elevens behov bidrar till att eleverna snabbare kan komma vidare i sin utbildning. Därför föreslår regeringen att det i skollagen ska anges att bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen och göras skyndsamt så att en individuell studieplan kan upprättas för eleven från mottagandet. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val Introduktionsprogrammet preparandutbildning ska tas bort. Programmet ska ersättas av introduktionsprogrammet programinriktat individuellt val, som ska byta namn till programinriktat val. Programmet syftar till att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett visst nationellt program och att de ska kunna antas till det programmet. Det nationella programmet som utbildningen är inriktad mot ska kunna vara såväl ett yrkesprogram som ett högskoleförberedande program. Programinriktat val ska också få utformas för en enskild elev. ska kunna besluta om riksrekrytering för programinriktat val endast om det har utformats för en grupp elever. Hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds programinriktat val. Erbjudandet ska avse utbildningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anordnar eller erbjuder genom samverkansavtal. Ett landsting eller en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola som anordnar ett nationellt program ska få anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Om programinriktat val utformas för en enskild elev ska de bestämmelser om mottagande till offentlig huvudman som gäller för annan utbildning på introduktionsprogram som har utformats för enskilda elever gälla. De bestämmelser om interkommunal ersättning som gäller för programinriktat val som utformats för en grupp elever ska gälla även för programinriktat val som har utformats för en enskild elev. Huvudmannen för en fristående gymnasieskola ska vara skyldig att ta emot en elev till programinriktat val som har utformats för en enskild elev bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det. Bidraget från hemkommunen till den fristående skolan ska bestämmas på samma sätt som bidraget bestäms för programinriktat val som är utformat för en grupp elever. Skälen för regeringens förslag Preparandutbildningen har haft svårt att fylla sitt syfte Regeringen kan konstatera att programmet har haft svårt att i tillräckligt stor utsträckning uppfylla syftet att elever ska bli behöriga till ett nationellt program. har följt upp introduktionsprogrammen. Av uppföljningen framgår bl.a. att många rektorer har svårt att se en tydlig gränsdragning mellan preparandutbildning och introduktionsprogrammet individuellt alternativ. Vidare framgår att skälet till att en stor andel inte når behörighet till ett nationellt program är elevernas bristande förkunskaper (Introduktionsprogram, , 2014). Eleverna bör ges bättre möjligheter att inrikta sig mot ett nationellt program Till skillnad från preparandutbildningen framträder programinriktat individuellt val som ett förhållandevis väl fungerande introduktionsprogram. uppföljning visar att drygt två tredjedelar av de elever som påbörjade utbildning på ett programinriktat individuellt val har övergått till ett nationellt program inom loppet av . Väl inne på ett nationellt program tar eleverna som kommer från programinriktat individuellt val i störst utsträckning en gymnasieexamen jämfört med elever som kommer från andra introduktionsprogram. Programinriktat individuellt val är avsett för ungdomar som saknar behörighet till ett nationellt yrkesprogram men som har dokumenterat god studieförmåga och som har för avsikt att söka sig till ett sådant program. Eleverna kan då läsa de grundskoleämnen som krävs för behörighet och följa ett visst yrkesprogram och dess kurser. Elevernas möjlighet att redan från början inrikta sin utbildning mot ett specifikt program är positiv ur motivationssynpunkt. Det ger möjlighet att påbörja studier i gymnasiekurser och att läsa kurser integrerat med elever på nationella program, vilket även kan vara positivt ur integrationssynpunkt. Då det programinriktade individuella valet har fungerat bättre än preparandutbildningen föreslår regeringen att preparandutbildningen avvecklas och att programinriktat individuellt val utökas så att det även ska kunna inriktas mot ett högskoleförberedande program. Enligt nuvarande reglering får ett landsting eller en enskild huvudman för en fristående gymnasieskola som anordnar ett yrkesprogram också anordna programinriktat individuellt val som är inriktat mot det yrkesprogrammet (17 kap. 17 och 28 §§ skollagen). Som en följd av att programinriktat individuellt val även ska få inriktas mot ett högskoleförberedande program bör dessa bestämmelser ändras så att landsting och enskilda huvudmän som anordnar ett nationellt program ska få anordna programinriktat val som är inriktat mot det nationella programmet. Behörighetsreglerna bör vara desamma som de som gäller för programinriktat individuellt val bedömer att de behörighetskrav som gäller för att bli mottagen på programinriktat individuellt val även ska gälla när programmet inriktas mot ett högskoleförberedande program. Det krävs minst åtta godkända betyg från för behörighet till ett yrkesprogram och tolv godkända betyg för behörighet till ett högskoleförberedande program. Detta innebär att det antal grundskoleämnen som en elev på programinriktat individuellt val som mest kommer att behöva läsa för att bli behörig till ett nationellt program kommer att bero på om utbildningen inriktas mot ett yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Programinriktat individuellt val föreslås byta namn till programinriktat val De olika introduktionsprogrammen ska erbjuda tydliga utbildningsvägar för elever som inte är behöriga till de nationella programmen. För att undvika sammanblandning med andra introduktionsprogram och för att tydliggöra att utbildningen ska riktas mot ett viss nationellt program föreslår regeringen att den nya bredare utbildningen inom programinriktat individuellt val ska benämnas programinriktat val. Hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i hemkommunen erbjuds programinriktat val Som en följd av att preparandutbildningen avskaffas föreslår regeringen att hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds programinriktat val. Erbjudandet ska avse utbildning som inriktas mot ett allsidigt urval av nationella program som kommunen anordnar själv eller erbjuder genom samverkansavtal. Urvalet bör så långt som möjligt anpassas med hänsyn till ungdomars intresse. Det bör vara möjligt att utforma utbildningen programinriktat val även för en enskild elev Programinriktat individuellt val ska utformas för en grupp elever. Det innebär att utbildningen är sökbar och därmed inrättas i förväg med ett huvudsakligt innehåll som är fastlagt innan elever söker utbildningen. Om antalet platser är färre än antalet sökande ska ett urval göras och platserna fördelas mellan de sökande med betygen från som grund (6 kap. 1 § och 7 kap. 2–4 §§ gymnasieförordningen). Regeringen ser positivt på modellen med sökbara utbildningar. Utbildningsalternativen blir tydliga, och ungdomarna kan göra ett aktivt val av inriktning på sin utbildning trots att de ännu inte är behöriga till ett nationellt program. Regeringen bedömer att möjligheten att utforma programinriktat val för en enskild elev är ett viktigt komplement till de sökbara utbildningarna. Mottagandet till programinriktat val som utformas för en enskild elev kan t.ex. ske genom intervjuer av elever och kartläggning av deras kunskaper, en process som kan startas redan under sista år eller eleven går på ett annat introduktionsprogram. Det öppnar för att skapa individuella lösningar och kunna utforma en utbildning utifrån elevernas skilda behov, intressen och förutsättningar. Att utbildningen utformas för en grupp elever eller för en enskild elev har inget att göra med antalet elever som tas emot eller hur utbildningen organiseras. Regeringens förslag att bredda programinriktat val till att omfatta utbildningar inriktade mot alla nationella program, inte bara yrkesprogram, innebär att programmet bör kunna utformas på ett flexibelt sätt för att möjliggöra olika lokala lösningar för att möta elevernas skilda behov och bidra till att fler elever blir behöriga till nationella program. Regeringen föreslår därför att programinriktat val även ska få utformas för en enskild elev. Behov av ändringar till följd av att programinriktat val föreslås få utformas för en enskild elev Enligt nuvarande bestämmelser får meddela att programinriktat individuellt val ska vara riksrekryterande, dvs. att utbildningen ska stå öppen för sökande från hela landet (17 kap. 20 § skollagen). Eftersom programinriktat val föreslås få anordnas även för en enskild behöver denna bestämmelse ändras så att riksrekrytering bara får beslutas när utbildningen på programinriktat val utformas för en grupp elever. Förslaget om att programinriktat val även ska få utformas för en enskild elev innebär vidare att det behöver införas bestämmelser om mottagande, interkommunal ersättning och bidrag till fristående skolor. Korrigering av vissa hänvisningar Hänvisningar i skollagens bestämmelser om gymnasieskolans och gymnasiesärskolans nationella program till skollagens bilagor ska korrigeras. En bestämmelse i skollagen som gäller en hänvisning till bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan ska korrigeras så att det framgår att hänvisningen även avser elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. Lagändringarna ska träda i kraft i fråga om att det ska finnas kravnivåer för ämnesområden i de individuella programmen i gymnasiesärskolan att stödbestämmelserna i 3 kap. även ska gälla i förhållande till de kravnivåer som finns i gymnasiesärskolan att stöd i alla skolformer ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet överlämning av sådana uppgifter om elever som kan underlätta elevernas övergång mellan och inom skolformer rektorns skyldighet att se till att upprepad eller längre frånvaro utreds justeringarna av kommunernas aktivitetsansvar att elever på introduktionsprogrammen ska ha en minsta garanterad undervisningstid att elever ska ha rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram utifrån såväl utbildningsplanen som den individuella studieplanen den bedömning som ska göras av nyanländas kunskaper vid mottagandet till språkintroduktion upphävandet av bestämmelserna om introduktionsprogrammet preparandutbildning och införandet av bestämmelser om programinriktat val undantag från behörighetskraven till högskoleförberedande program för elever på introduktionsprogrammen som fyller korrigeringar av några hänvisningar som gäller bestämmelser om gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Vissa av de bestämmelser som ska träda i kraft ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Detta gäller bestämmelserna under punkterna 9 och 10. Äldre bestämmelser om introduktionsprogrammet preparandutbildning ska gälla för utbildning som påbörjats före . Lagändringarna ska träda i kraft i fråga om att varje elev ska ha en att utbildningsplanen för introduktionsprogram ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. I kommittémotion 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begärs att avslår proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla i den del som avser förslaget om att alla elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en . Motionärerna hänvisar bl.a. till att flera remissinstanser är kritiska till förslaget och att mentorskap är en väl etablerad funktion i gymnasieskolan. I motion 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 3 begärs att avslår proposition 2017/18:183 i den del som avser förslaget om en justering av regleringen av kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. Motionärerna framhåller bl.a. att kommunernas aktivitetsansvar för ungdomarna genom förslaget blir för omfattande. Utskottet kan konstatera att för att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden eller bli behörig för vidare studier krävs ofta en gymnasieutbildning. Även om de allra flesta ungdomar påbörjar en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är det alldeles för många som inte fullföljer en sådan utbildning eller som inte når målen för sina studier. Genomströmningen i gymnasieskolan har i det närmaste varit oförändrad trots olika insatser, bl.a. i form av en omfattande gymnasiereform 2011. Ungefär en fjärdedel av eleverna som påbörjar sina studier på ett nationellt program når inte examen . Genomströmningen i gymnasieskolan är inte tillräckligt hög. Det behövs därför bättre stödstrukturer för att alla ungdomar, unga kvinnor såväl som män, ska fullfölja en gymnasieutbildning. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden det lagstiftningspaket som regeringen lägger fram i propositionen för att fler elever ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bl.a. att stöd i form av extra anpassningar ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Detta förslag och förslaget om överlämning av sådan information om eleverna som behövs för att underlätta övergångar mellan skolenheter och skolformer kommer bl.a. att innebära att elever inte går miste om stödåtgärder vid byte av skolenhet eller skolform och inte att stöd bara ges i enstaka kurser eller ämnen, trots att de har behov av stöd i fler ämnen. När de elever som har behov av stöd får det i alla situationer de behöver det och upplever trygga överlämningar vid byten av skolenheter och skolformer höjs deras motivation, och möjligheterna att nå målen för utbildningen ökar. När det gäller yrkandet om att avslå propositionen i den del som gäller förslaget om mentorer anser utskottet i likhet med regeringen att det finns behov av att någon i den kursutformade gymnasieskolan har ett övergripande ansvar för att följa en elevs kunskapsutveckling och studiesituation för att få en helhetsbild av elevens utbildning. Utskottet ställer sig därför positivt till förslaget att alla elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd och i så fall skyndsamt informera berörd skolpersonal. Utöver bristande stödinsatser är frånvaro en stor riskfaktor när det gäller studiemisslyckanden och studieavbrott. Frånvaro kan leda till att eleverna hamnar utanför arbetsmarknaden, i psykisk ohälsa eller i utanförskap. Det är därför viktigt att gymnasieskolorna uppmärksammar elever med frånvaro och följer upp frånvaron och att man hos alla huvudmän och på alla gymnasieskolor arbetar med att främja närvaro. Enligt utskottets mening är det därför positivt att rektorns ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro oavsett om frånvaron är giltig eller ogiltig tydliggörs i skollagen. Utskottet vill också uppmärksamma att det finns ungdomar som trots olika stödinsatser inom utbildningen aldrig påbörjar eller fullföljer en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Kommunerna har ett särskilt ansvar att följa upp och erbjuda dessa ungdomar individuella åtgärder, i första hand för att motivera dem att fortsätta sin utbildning. Det är viktigt att kommunernas s.k. aktivitetsansvar riktas mot den grupp som har störst behov av insatser. Utskottet välkomnar därför att kommunernas aktivitetsansvar genom förslaget justeras så att det blir mer träffsäkert, vilket bl.a. innebär att aktivitetsansvaret inte omfattar ungdomar som går ett introduktionsprogram. När det gäller yrkandet om att avslå propositionen i den del som gäller förslaget om det kommunala aktivitetsansvaret hänvisar motionärerna bl.a. till att aktivitetsansvaret för ungdomarna genom förslaget blir för omfattande. Utskottet noterar i det sammanhanget att regeringen gör bedömningen att förslaget innebär att totalt sett färre ungdomar kommer att omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret (se propositionen s. 127). I propositionen återfinns även flera förslag som syftar till att strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Förslagen ska ses mot bakgrund av att knappt en femtedel av de elever som påbörjade sin gymnasieutbildning på ett introduktionsprogram hade en gymnasieexamen , jämfört med fyra femtedelar för de elever som började på ett nationellt program. Drygt hälften av eleverna hade inte övergått till ett nationellt program i gymnasieskolan. Vidare är det osäkert om eleverna på introduktionsprogrammen får den undervisningstid de har rätt till. Exempelvis har det framkommit att vissa elever inte har undervisning . Förslagen i propositionen, med bl.a. en garanterad undervisningstid på minst 23 timmars undervisning (vilket motsvarar undervisningstiden på de treåriga yrkesprogrammen omvandlat till timmar ), kommer enligt utskottet att leda till att fler elever blir behöriga till nationella program eller etablerar sig på arbetsmarknaden. Även andra förslag som rör introduktionsprogrammen bidrar enligt utskottet på olika sätt till att utbildningstiden på ett introduktionsprogram kan förkortas, vilket gynnar alla. Förslaget att utbildningsplanen ska innehålla vissa uppgifter innebär att den unge ges bättre förutsättningar att inför valet till gymnasieskolan få information om de olika introduktionsprogrammen. En reglering av vad utbildningsplanen ska innehålla kan även underlätta för elever vid övergångar mellan olika utbildningar. Förslaget om att en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas inför mottagandet till språkintroduktion innebär att elever får bättre förutsättningar att snabbt komma vidare och få en utbildning som motsvarar deras kunskapsnivå. Förslaget att preparandutbildning och programinriktat individuellt val ska ersättas av programinriktat val som kan inriktas mot såväl yrkesprogram som högskoleförberedande program skapar nya vägar för att fler ungdomar ska kunna få en gymnasieexamen.