bet · H601TU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla före-tag inom ramen för den egna verksamheten. investeringsplan för perioden –2021 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar svarar enligt regeringen för den större delen, . Vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Prioriteringarna styrs enligt regeringen i hög grad av de krav på systemutveckling som ställs genom lagkrav på EU-nivå samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. Investeringarna fördelas på kategorierna flygtrafiktjänst, kommersiella investeringar samt övrigt. Projekt inom flygtrafikledningsutrustning avser främst det pågående internationella samarbetet om kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. I övrigt vidtas åtgärder för förbättrad säkerhet och kontinuitet. Investeringar som gäller s.k. fjärrstyrda torn, som ingår i kategorin kommersiella investeringar, avser fortsatt utveckling av systemet kopplat till den utbyggnadstakt som förutses inom ramen för avtalet med . Regeringen anger att en analys av tillkommande regelkrav från kom-missionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 av om inrättandet av det gemensamma pilotprojektet till stöd för generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, allmänt omnämnd , med krav på gemensam teknisk funktionalitet, har visat på behov av att påbörja nya investeringar i syfte att möjliggöra införandet av de föreskrivna funktionerna . Regeringen föreslår att investeringsplanen för flygtrafikledning –2021 godkänns som riktlinje för investeringar. Tabell 11 Investeringsplan för 2019–2021 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. Anslaget 2:1 får användas till Post- och () förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktions-nedsättning får användas till utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas till utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov, t.ex. när det gäller tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas till utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas till utgifter för att tillhandahålla grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning som bor på landsbygden. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får även användas till utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser och post. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas till utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för digitaliseringspolitiken liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas till utgifter för åtgärder och samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas till utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får även användas för utgifter för administration av åtgärderna. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 12 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Källa: Prop. 2018/19:1 utg.omr. De principer som tillämpats vid utformningen av propositionen innebär att anslaget 2:1 ökas med . trädde lagen (2018:1174) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster och en ny förordning, förordningen (2018:1175) om informationssäkerhet för samhällsviktiga och digitala tjänster i kraft. Detta regelverk genomför och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av om åtgärder för en hög gemensam nivå på säker-het i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet) i svensk rätt. I förordningen utses PTS som tillsynsmyndighet för sektorn digital infrastruktur och digitala tjänster. Detta innebär ökade kostnader för myndigheten. Anslaget ökas därför med 2019. Vidare har regeringen utsett PTS till nationell tillsynsmyndighet enligt och rådets förordning (EU) 2018/644 av om gränsöverskridande paketleveranstjänster. Anslaget ökas därför med 2019. Enligt propositionen sker finansiering genom att anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster minskas med 2019. Avgifter för skydd av elektronisk kommunikation Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att de som bedriver verksamhet som är anmäld enlig lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringen anger i propositionen att ett bemyndigande behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2022. Vidare föreslår regeringen av samma skäl att den bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. Regeringen föreslår också av samma orsak att den bemyndigas att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. I kommittémotion 2018/19:2899 av m.fl. (M) betonas att ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för jobb och tillväxt i hela landet. För att det ska vara möjligt behöver både människor och företag ett hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som man kan lita på. Motionärerna framhåller att en fungerande infrastruktur även är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens. I yrkande 1 föreslår motionärerna anvisade anslag . När det gäller anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur framhåller motionärerna att anslaget bör minskas med vad beträffar medel till förbättringsåtgärder på vägnät. Anslaget föreslås därutöver minska med när det gäller främjande av kollektivtrafik i landsbygd. Båda nedskärningarna utgör korrigeringar med anledning av de principer som använts vid framtagandet av budgetpropositionen. Motionärerna vill vidare avskaffa reformen om gratis kollektivtrafik för unga och föreslår därför att anslaget 1:1 minskas med . Motionärerna bedömer att reformen bör avskaffas till förmån för finansiering av andra mer prioriterade åtgärder (yrkande 4). Sammantaget föreslås anslaget 1:1 minska med . Ett väl fungerande vägnät är enligt motionärerna av avgörande betydelse för jobb och tillväxt i hela . De påtalar att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats och menar att det är av yttersta vikt att vända den utvecklingen (yrkande 3). Motionärerna vill därför satsa –2021 på drift och underhåll av vägnätet för att få bättre, förstärkta och säkrare vägar i hela landet. Motionärerna framhåller även att det behövs ny kapacitet på järnvägen, men att det behöver säkerställas att den järnväg som redan finns fungerar. De understryker att tågens förseningar och järnvägens underkapacitet inte bara drabbar privatpersoner utan även näringslivet (yrkande 2). Motionärerna föreslår därför en satsning på –2021 på att öka järnvägsunderhållet. Motionärerna föreslår sammantaget att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med (yrkande 5). Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:3 minskas med och att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med . Minskningarna bör enligt motionärerna göras för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciper som gällt vid utformningen av propositionen (yrkandena 6 och 8). Motionärerna anser också att flygskatten ska avskaffas . Till följd av detta föreslår motionärerna att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser minskas med (yrkande 7). Sammantaget föreslår en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2018/19:2368 av m.fl. (SD) konstateras att den gemensamma infrastrukturen är en resurs som betingar ett stort värde. Infrastrukturen måste enligt motionärerna kontinuerligt utvecklas, och det är viktigt att satsningarna görs på ett samhällsekonomiskt sunt sätt och på de projekt som är mest brådskande, lönsamma och skapar störst nytta. Motionärerna framhåller att många kommuner har pressade ekonomier, och därför skiljer sig skicket på de kommunala vägarna i förhållande till det statliga vägnätet. Motionärerna föreslår därför ett riktat stöd till kommuner för upprustning av vägar och anser att bör anslås till detta inom anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur. Även motion 2018/19:1121 av m.fl. (SD) yrkande 3 tar upp frågan om ett sådant stöd till kommunerna. Motionärerna ser positivt på att kommuner kan söka stöd för att stärka kollektivtrafik och exempelvis satsningar på ökat cyklande. Motionärerna ställer sig dock frågande när det gäller motprestationer i form av bostadsbyggande. Avtalet bör i stället riktas mot realistiska trafikåtgärder som förbättrar framkomligheten i städerna. Anslaget 1:1 föreslås därför minska med . Motionärerna menar att järnvägsunderhållet i har havererat och att en alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen använts som en budgetregulator. Motionärerna anser därför att en kraftig satsning på järnvägsunderhållet behövs. Motionärerna vill införa en marknadspott för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Marknadspotten, som bör ges mandat att använda, syftar till att snabbt kunna användas för att bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar inom näringslivet. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna ett nytt anslag, Marknadspott, omfattande . Motionärerna betonar att det finns ett stort underhållsbehov när det gäller kontaktledningssystemet och anser att genomgripande åtgärder är nödvändiga i den befintliga infrastrukturen för att säkerställa tågens elförsörjning och därmed minska driftstoppen. För att stärka upp kontaktledningssystemet föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:1 med . Motionärerna värnar om sjöfarten som transportmedel och föreslår därför satsningar och förslag som har som främsta uppgift att trygga svensk sjöfart genom att minimera utflaggningar, förhindra att arbetstillfällen förloras och att minska negativ miljöpåverkan. De föreslår ett nytt anslag, Satsning på sjöfart, som ska omfatta . I ett första skede möjliggör detta för att sänka eller ta bort farledsavgifter och kostnader för isbrytning i svenska vatten. En s.k. sjöfartsmiljard bör enligt motionärerna ge sjöfarten ekonomiska lättnader och därmed möjliggöra att mer gods transporteras med fartyg. Satsningen på en sjöfartsmiljard är varaktig och inte så administrativt betungande. Det genererar vidare minskade kostnader och är därmed enligt motionärerna mer konkurrenskraftigt för sjöfarten i sin helhet. Motionärerna föreslår därför att det tillfälliga Eko-bonussystemet kan tas bort och att anslaget 1:1 därmed bör minska med . För att kunna nyttja sjöfartens kapacitet maximalt måste enligt motionärerna farleder och hamnar vara tillräckligt djupa för att kunna ta emot de nya och större fartyg som byggs. Därför föreslås ett nytt anslag, Farledsfördjupning. Inom anslaget anslås . Vidare anser motionärerna att torrhamnar, s.k. dryports, bör användas i större omfattning för att få mer plats och effektivare flöden i hamnar. Genom att snabbt flytta containrar till torrhamnar i väntan på tull, tar de inte upp onödig plats i hamnarna. Motionärerna föreslår att anslås till detta inom anslaget 1:1. Det är enligt motionärerna också viktigt att följa upp hur införandet av alkobommar påverkar exempelvis lossningen av fartyg eller hur köer vid utfart påverkas i hamnarna. Man behöver bl.a. se över placeringen av bommar och hur många bommar som är effektivt att ha, för att införandet av ytterligare alkobommar ska generera största möjliga nytta. Motionärerna föreslår att anslås till detta inom anslaget 1:1. Motionärerna ser även ett behov av att bygga ut kapaciteten för både små och stora flygplatser för att dels möjliggöra fler avgångar, dels möjliggöra trafik av större flygplan men även öka kapaciteten när det gäller infrastrukturen som är kopplad till flygplatser. Ett införande av ett investeringsstöd som inte strider mot europeiska konkurrensregler bör utredas enligt motionärerna. Inom anslaget 1:1 anslås till detta ändamål. Motionärerna uppmärksammar att är en export- och handelsberoende nation och menar att såväl kapacitet och teknik som anslutande infrastruktur behöver ses över och byggas ut för att säkerställa särskilda direktlinjer. Inom anslaget 1:1 anslås ytterligare till detta. När det gäller registrering av cabotagetransporter som ska ske vid ankomst till landets gränser förespråkar motionärerna införandet av ett elektroniskt system, likt det tyska LKW-Maut-systemet. Systemet bygger på att transpondrar monteras i de lastbilar som vill utföra transporter i . Motionärerna anser att bör anslås till detta inom anslaget 1:1. Sammantaget föreslår en ökning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Motionärerna vill satsa på flyget och motsätter sig den införda flygskatten. Driftsstödet som uppstått till följd av flygskatten och tillhörande administrativa kostnader och avgifter behöver följaktligen ses över. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser föreslås därför minska med , och anslaget 1:12 Transportstyrelsen föreslås minska med . Sammantaget föreslår en ökning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2018/19:2627 av m.fl. (C) föreslås inte några skarpa anslagspåverkande ändringar jämfört med budgetpropositionens förslag under detta utgiftsområde . I motionen beskrivs dock ett antal inriktningar för den långsiktiga politik som ämnar verka för. Motionärerna betonar att en välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till biobaserade drivmedel gör att kommunikationerna även i fortsättningen kan vara goda i hela landet utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. Motionärerna vill driva på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att spela. Motionärerna prioriterar att öka underhållet av järnvägen, ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad. Motionärerna vill värna hela landets utveckling och anser att det är av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. I kommittémotion 2018/19:2734 av m.fl. (KD) betonas att bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. I yrkande 1 föreslår motionärerna anvisade anslag . Motionärerna avvisar satsningen på avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar, som introducerades i budgetpropositionen . Detta innebär en budgetförstärkning på , som motionärerna föreslår en minskning med ytterligare när det gäller tidigare aviserade åtgärder för stadsmiljöavtal. Sammantaget innebär dessa förändringar en minskning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med . Motionärerna föreslår att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser minskas med som en konsekvens av man anser att flygskatten ska tas bort. Beloppet motsvarar den kompensation som budgeterats för att kompensera dessa flygplatser för minskad lönsamhet till följd av flygskatten. Motionärerna framhåller att cykling har en stor utvecklingspotential med såväl goda miljö- och klimateffekter som hälsoeffekter. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras högre i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Det är även viktigt att arbeta för säker cykling. Motionärerna föreslår därför ett nytt anslag, Cykelinfrastruktur, som omfattar . För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det enligt motionärerna viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Motionärerna föreslår därför stöd till investeringar i laddinfrastruktur. Stödet ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner runt om i landet, och ska kunna användas till publikt tillgängliga laddstolpar för såväl snabbladdning som normalladdning (yrkande 3). Motionärerna föreslår ett nytt anslag, Laddinfrastruktur, om för detta ändamål 2019–2021. Motionärerna understryker också att väg- och transportsystemet bör stärkas för att stå emot terrorattacker. Enligt motionärerna bör , i samarbete med kommuner och landsting, skyndsamt arbeta fram en åtgärdsplan för att öka tryggheten och säkerheten inom infrastrukturen och göra den mindre sårbar för sabotage och terror (yrkande 74). Motionärerna föreslår därför ett nytt anslag, Ökad säkerhet på järnvägsstationer, som omfattar . Sammantaget föreslår en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2018/19:2954 av m.fl. (L) konstateras att välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Transportsektorn är central när det gäller att nå ambitiösa miljö- och klimatmål och målet om en fossilfri fordonsflotta. Motionärerna betonar att de inte vill förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Motionärerna framhåller även vikten av att i hela landet ha en fungerande postservice och en möjlighet att kommunicera digitalt. Motionärerna motsätter sig satsningen med gratis kollektivtrafik för skolungdomar och prioriterar i stället kollektivtrafik i landsbygd genom differentierade reseavdrag. Av detta skäl föreslås att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Motionärerna framhåller att cyklandet behöver ges bättre förutsättningar. saknas exempelvis regelverk som betraktar cykeln som ett eget transportmedel. I den infrastrukturplan som presenterades föregående mandatperiod ströks flera planerade satsningar på utbyggda regionala cykelstråk. Motionärerna betonar att cykling behöver prioriteras och föreslår därför att ytterligare avsätts inom anslaget 1:1 till en nationell satsning på utveckling av regional cykelinfrastruktur. Motionärerna anger att de öppnar upp för möjligheten att använda intäkterna från trängselskatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. De avvisar dock budgetpropositionens fortsatta anslag för stadsmiljöavtal eftersom de anser att satsningen riskerar att endast komma enstaka kommuner till del. Motionärerna vill således avveckla satsningen på stadsmiljöavtal, vilket innebär en minskning av anslaget 1:1 med . Sammantaget föreslås en minskning av anslaget 1:1 med . Motionärerna vill avskaffa nuvarande flygskatt. Som en konsekvens av detta avvisas kompensationen för det ökade driftsunderskottet till icke-statliga flygplatser i . Därmed föreslås att anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser minskas med . I stället för en bonus–malus för privata bilar vill motionärerna se en omvänd miljöbilsbonus, vilket beskrivs närmare i deras motion för utgiftsområde 20. Detta innebär en konsekvensändring inom utgiftsområde 22 i form av en utgiftsminskning på under anslaget 1:12 Transport-styrelsen. Motionärerna föreslår slutligen att pris- och löneuppräkningen justeras ned , vilket påverkar bl.a. anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, 1:3 och 1:12 Transportstyrelsen. Sammantaget föreslår Liberalerna en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga när det gäller var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grundfunktioner i samhället. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet än den som återges i budgetpropositionen . Utskottet ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning som och har presenterat i utskottet. finns det ett flertal frågor där utskottets uppfattning överensstämmer med regeringens förslag. När det gäller storleken på medelstilldelningen till ett flertal anslag, anslagsvillkor, anslagsändamål, bemyndiganden m.m. föreslår utskottet bifall till propositionens förslag i dessa delar. Utskottets förslag till anslag innebär att sammanlagt ca anvisas till utgiftsområde 22, varav till transportpolitiken och till politiken för informationssamhället. I budgetpropositionen redovisar regeringen att de totala utgifterna inom transportområdet uppgick till . Prognosen för de totala utgifterna uppgår till . I det följande redovisas utskottets ställningstagande till regeringens förslag till medelsfördelning och till frågor som har förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. är ett glesbefolkat land i norra utkant med långa avstånd. är också ett land med stark urbanisering till stora och små städer. Utskottet vill framhålla att en fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens och lägger därmed grunden för fler jobb och tillväxt. För att ska hålla ihop måste människor och företag ha möjligheter att växa och utvecklas, oavsett om de finns på landsbygden eller i storstäderna.