bet · H501KU36 · 2018-04-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkande 1. För att förebygga otillräckligt förankrade förändringar när det gäller erkännandet av de nationella minoriteterna och minoritetsspråken bör dessa nämnas i regeringsformen och denna fråga uppmärksammas i en kommande grundlagsöversyn. Bestämmelser om svenskt medborgarskap, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 2. Svensk grundlag ska i första hand åsyfta och åtnjutas av svenska medborgare. Vi vill därför ta tillbaka senare grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare. Regeringen bör bereda en ändring i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Regeringsarbetet och ett statsråds uppdrag, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 14, 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 14 och 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 1 och 7 samt 2017/18:164 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3308 av (M). Vi anser att för att påminna om högtidligheten och allvaret i statsrådsuppdraget bör en moderniserad statsrådsförsäkran återinföras. Dessutom bör det införas ett moderniserat ämbetsansvar för högt uppsatta politiker såsom statsråd. Det är angeläget att utöka möjligheterna att utkräva ansvar i de fall den som utövar eller har utövat delegerad makt inte håller sig till, eller inom, de angivna ramar och intentioner som meddelats av eller på annat sätt åsidosatt vad som är rimligt att förvänta sig av någon i den aktuella tjänsteställningen. Vidare är det av vikt att utreda frågan om ansvarsutkrävande gentemot regeringen för det arbete som särskilt utsedda s.k. nationella samordnare bedriver på regeringens uppdrag. Dagens regelverk medger endast att en regering alternativt ett enskilt statsråd som misstänks äventyra kommunernas och myndigheternas grundlagsskyddade självständighet anmäls till eller underställas en misstroendevotering. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Nationella folkomröstningar, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2361 av (SD), 2017/18:336 av (SD) och 2017/18:1552 av (SD) samt 2016/17:2360 av (SD), 2017/18:337 av (SD) och 2017/18:1566 av (SD). En representativ demokrati är ett av de mest effektiva sätten att styra ett land. Det kan dock, om representanterna för folket inte är tillräckligt lyhörda gentemot väljarna, innebära att avståndet mellan väljarna och företrädarna för väljarna upplevs för stort. Ett sätt att skapa en högre legitimitet för den förda politiken, på ett generellt plan, är att öppna för att i större utsträckning låta väljarna avgöra politikens inriktning genom en ökad frekvens av folkomröstningar. Regeringen bör bereda lagändringar för att öka användningen av folkomröstningar på nationell nivå och återkomma till med ett sådant förslag. En författningsdomstol och normprövning, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkande 4 och 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:367 av (C), 2016/17:1742 av (SD), 2016/17:1778 av (L), 2016/17:2332 av (SD), 2016/17:2752 av (M), 2016/17:2856 av Skånberg m.fl. (KD), 2017/18:10 av (KD), 2017/18:141 av (L), 2017/18:328 av (SD), 2017/18:1557 av (SD), 2017/18:1803 av (M), 2017/18:2270 av (M) och 2017/18:2853 av (C). Även om nuvarande konkreta normprövning i huvudsak kan anses fungera bra menar vi att det kan finnas skäl att överväga om det också bör införas en möjlighet till abstrakt normprövning. Det är angeläget att en domstol kan granska befintliga lagar om dessa inte längre bedöms kunna tillämpas så som ursprungligen var avsett. En sådan abstrakt normprövning bör ske på en domstols initiativ alternativt av någon myndighet som är utsedd för ändamålet. Vidare bör , eller Lagrådet, på motsvarande sätt som anser sig ha tolkningsföreträde över svensk grundlag, ha till uppgift att pröva huruvida anhängiggjorda påbud och dekret från EU är förenliga med svensk grundlag. Målet i denna del är dock inte att införa en renodlad författningsdomstol där alla författningar eller beslut från alla myndigheter ska kunna överprövas. granskning, punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2931 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:879 av m.fl. (SD, -) yrkandena 2–4. Vi vill knyta , JO och domstolarna närmare varandra för att på så sätt öka möjligheterna till ett effektivare ansvarsutkrävande. Utskottet ges härmed fler verktyg att verka genom rättsvårdande instanser. Därutöver bör en domstol på begäran av , eventuellt biträdd av JO, kunna förelägga tidigare statsråd och andra att vid vite inställa sig till utfrågningar. Dessutom bör en sanningsplikt övervägas för de som inställer sig till utskottets utfrågningar. Regeringen bör bereda ändringar i regeringsformen i enlighet med vårt förslag och återkomma till med ett sådant förslag. Penningenheten, punkt 23 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 8 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 10 och 2016/17:1298 av (MP) och 2017/18:289 av (MP). kan en enkel majoritet i besluta att ska gå med i valutaunionen. För att undvika detta bör regleringen om penningenheten i finnas i regeringsformen. Den nuvarande bestämmelsen i lagen om riksbank bör alltså flyttas till regeringsformen. Regeringen bör bereda nödvändiga lagändringar för att flytta formuleringen om penningenheten i till regeringsformen och återkomma till med ett sådant förslag. Public service, punkt 26 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1139 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. I saknar public service ett effektivt grundlagsskydd, och i stället ges public service skydd genom kombinationen av en oberoende licensfinansiering och konstruktionen av den ägarstiftelse som utser styrelserna. Public services oberoende kan stärkas på olika sätt. Ett grundlagsskydd skulle både säkra oberoendet och vara hållbart . Ett annat sätt att säkra oberoendet för public service är att beslut i frågor som rör public service alltid ska fattas med kvalificerad majoritet. Regeringen bör bereda nödvändiga lagändringar för att i grundlag skydda public service och återkomma till med ett sådant förslag. Det civila samhällets betydelse för demokratin, punkt 28 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Dag Klackenberg (M), (L) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3121 av m.fl. (M, C, L, KD). Vi efterlyser en demokrati där varje medborgare ges möjligheter till deltagande, inflytande och delaktighet, inte bara vid valtillfället utan kontinuerligt. För det krävs att arbetsformerna inom det representativa politiska systemet, den offentliga förvaltningen och partierna utvecklas så att det aktiva deltagandet uppmuntras och verkligt inflytande kan uppnås. En fungerande demokrati förutsätter jämställdhet mellan kvinnor och män. Alliansregeringen lade 2009 fram en ny politik för det civila samhället som en ersättning till den tidigare folkrörelsepolitiken. Syftet med detta var att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, att utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och att ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. En utvecklad samverkan mellan samhällets olika sektorer har också en viktig demokratisk dimension, eftersom människors möjligheter att påverka ökar. Det civila samhället har också en viktig roll i att fostra till delaktighet, ansvarstagande och demokrati genom den verksamhet som bedrivs. Vi vill understryka betydelsen av det civila samhället som demokratibärare. Det är därför angeläget att slå vakt om och utveckla den politik som alliansregeringen bedrev, så att inte det civila samhället förpassas tillbaka till en plats i kulisserna av den nya regeringen. Sammantaget vill vi lyfta fram det civila samhällets betydelse för demokratin och behovet av att utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och att fortsätta att utveckla politiken för det civila samhället. En demokratikanon, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1733 av (L), 2017/18:370 av och (båda L) och 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 30. Det är angeläget att regeringen ger en grupp experter från olika delar av samhället i uppgift att ta fram en demokratikanon som ska kunna användas i bl.a. skolor. En demokratikanon ska bestå av en samling texter som har haft särskild betydelse för framväxten av demokratin i . En författningsdomstol och normprövning, punkt 18 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), Dag Klackenberg (M), (L) och Skånberg (KD) anför: I finns det inte några möjligheter till en abstrakt normprövning. Det är alltså inte möjligt att i väcka talan i en domstol och begära att domstolen ska upphäva en viss bestämmelse i en viss lag med hänvisning till att bestämmelsen strider mot en bestämmelse i en grundlag. Det är inte heller möjligt för , eller en minoritet i , att hänskjuta ett lagförslag till en domstol och begära att domstolen ska avgöra om förslaget strider mot en grundlag eller inte. Både en abstrakt normprövning i efterhand och en abstrakt normprövning i förväg förekommer i andra rättssystem. Olika argument kan anföras för respektive emot en abstrakt normprövning i allmänhet. Det finns också olika argument i fråga om huruvida en abstrakt normprövning bör utövas före eller efter det att lagar och andra föreskrifter har antagits. Frågan om en abstrakt normprövning behandlades endast kortfattat av (SOU 2008:125 s. 375), och det kan därför finnas behov av ytterligare utredningsåtgärder i denna del. Som exempel kan nämnas att närmare analysera skälen för och emot att införa en möjlighet till en abstrakt normprövning, antingen före eller efter det att en lag eller annan föreskrift har antagits. Det kan även vara angeläget att utreda möjligheterna att inrätta en särskild domstol med uppgiften att utöva den abstrakta normprövningen, en författningsdomstol. Även andra sätt att organisera den abstrakta normprövningen kan övervägas i detta sammanhang. Frågan om behovet av en författningsdomstol och normprövning har dock relativt utretts av . Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden. Mot bakgrund av detta avstår vi från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Domstolarnas oberoende, punkt 19 (M) (M), (M), (M) och Dag Klackenberg (M) anför: Vi står förvisso fortfarande bakom våra övriga förslag i kommittémotionerna 2016/17:3294 och 2017/18:3128 till åtgärder för att stärka domstolarnas och domarnas oberoende. Eftersom det nu finns enighet i flera viktiga frågor väljer vi, av respekt för denna överenskommelse, att inte reservera oss i övriga delar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:57 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och sedermera införa medborgerlig förslagsrätt till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:367 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1051 av m.fl. (MP, V, L, C, S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning om avskaffande av monarkin och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till avskaffande av statschefens åtalsimmunitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till avskaffande av bekännelsetvånget för statschefen, dvs. en religionsfrihet för alla medborgare, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag till avskaffande av successionsordningens krav på att prinsar och prinsessor av det kungliga svenska huset inte får ingå äktenskap i det fall att regeringen efter hemställan från konungen inte lämnat sitt samtycke därtill och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till avskaffande av förbudet för tronföljare att lämna riket utan konungens vetskap och samtycke och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1155 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett demokratiskt statsskick och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som ser över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1156 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef, för barnens skull, och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1158 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att fasa ut monarkin till förmån för ett demokratiskt statsskick och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1265 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1291 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda i vad mån den i 10 kap. 13 § regeringsformen föreskrivna skyldigheten att hålla utrikesministern underrättad är förenlig med principen om domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas självständighet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1298 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från riksbankslagen till grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1345 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysa en ny folkomröstning om medlemskap i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1449 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett minskat antal riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1468 av Boriana (M): Del 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser färre parlamentariker. 2016/17:1649 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att innan/under valet folkomrösta om utträde ur EU och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1733 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en demokratikanon och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1735 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att republik bör införas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungen fråntas sin roll som ordförande i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utländska ambassadörer överlämna sina kreditivbrev hos talmannen eller utrikesministern och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör statschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen eller statsministern och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1742 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en svensk författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1778 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en författningsdomstol i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1929 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2264 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över införandet av e-petitioner och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2332 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2347 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling av medlemskapet i EU så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2360 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2361 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2549 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en skrivning om att en ny monark ska väljas om den nuvarande ätten utslocknar, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka monarkens roll vid regeringsbildandet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2560 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny programskrivning med kontinental förebild, där vi erkänner att är svenskarnas land samt den svenska kulturella särarten, det svenska språket och den svenska historien så som avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de helgdagar, med undantag för första maj vilken bör ersättas med en annan helgdag, som anges i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar ska lyftas in på lämplig plats i regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2562 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i stället för att räkna upp organisationer i regeringsformen ha en skrivning om att deltar i internationella samarbeten där sådana är gynnsamma för riket, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2729 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över antalet riksdagsledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2752 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inrätta en konstitutionsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2801 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny maktutredning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2807 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2809 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska verka för att EU ska vidta åtgärder mot och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2856 av Skånberg m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att inrätta en svensk författningsdomstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2921 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:2931 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett moderniserat ämbetsansvar, även för statsråd, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta KU, JO och domstolarna närmare varandra för att öka möjligheterna till ett effektivare ansvarsutkrävande än , och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även f.d. statsråd ska vara skyldiga att vid vite infinna sig till KU:s utfrågning, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ett ändamålsenligt abstrakt normprövningssystem kan bli en del i svensk rättsordning, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur ansvar kan utkrävas av regeringen om den agerat genom ombud, som t.ex. en nationell samordnare eller en ombudsman, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2932 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en ny programskrivning med kontinental förebild där den svenska grundlagen erkänner den svenska historien, det svenska språket, att är svenskarnas land och den svenska kulturella särarten såsom avgörande för framväxten av det moderna och att det nutida är en fortsättning på den svenska historien, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reversera sentida grundlagsrevisioners utmönstringar av begreppet svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla helgdagar, utom första maj, som anges i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar ska lyftas in på lämplig plats i regeringsformen, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort EU och FN ur regeringsformen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsfästa att valutan i är svensk krona och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att grundlagsfästa att Du gamla, du fria är officiella nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med engelsk förebild folkomrösta om medlemskapet i EU och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra monarkens uppgift att utse regering och tillkännager detta för regeringen.