bet · H501UbU23 · 2018-05-18 00:00:00 — En gymnasieutbildning för alla Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i skollagen med undantag för de föreslagna bestämmelserna om ett undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Därmed tillstyrker utskottet delvis propositionen och tillstyrker två motionsyrkanden. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden. De lagändringar som utskottet tillstyrker syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vid övergångar mellan skolformer, eller inom en skolform, ska sådan information lämnas som behövs för att underlätta elevens övergång. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro, och kommunernas ansvar för hur ungdomar är sysselsatta (kommunernas aktivitetsansvar) ska justeras för att bli mer träffsäkert. Lagändringarna syftar vidare till att strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val. Delar av lagstiftningspaketet föreslås träda i kraft och andra delar . I betänkandet finns sju reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I en reservation (S, MP, V) föreslås att inte ska avslå propositionens förslag om ett undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla. Tio yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Lagförslaget i fråga om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program En gymnasieutbildning för alla Åtgärder för att motverka frånvaro Rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram 1.Lagförslaget i fråga om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program, punkt 1 (S, MP, V) 2.Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (SD) 4.Åtgärder för att motverka frånvaro, punkt 3 (M, C, L, KD) 5.Rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram, punkt 4 (SD) 6.Skolskjuts för gymnasieelever, punkt 5 (V) 7.Uppdraget som , punkt 6 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 16 kap. 32 a § och motsvarande delar i punkt 2 ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 och avslår proposition 2017/18:183 i denna del. Reservation 1 (S, MP, V) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) utom i de delar som omfattas av utskottets förslag ovan. Därmed bifaller proposition 2017/18:183 i denna del och avslår motionerna 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 3 och 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (SD) Åtgärder för att motverka frånvaro 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Reservation 4 (M, C, L, KD) Rätt att fullfölja utbildningen på ett introduktionsprogram 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) 2017/18:4049 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 6 (V) 2017/18:4049 av m.fl. (V) yrkandena 2–4. Reservation 7 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla och tre följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. En redovisning av regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen till riksdagsbeslut i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag återges i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Utredningen hade inom ramen för detta i uppdrag att överväga om det bör bli obligatoriskt för alla unga kvinnor och män att gå en gymnasieutbildning eller om andra åtgärder som ger ungdomar drivkrafter att påbörja och fullfölja en sådan utbildning är att föredra (dir. 2015:31). Utredningen antog namnet . överlämnade betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). I den nu aktuella propositionen behandlas förslagen i betänkandets avsnitt 25.1 punkterna 4 och 6, 25.3 punkten 2, 25.4 punkten 4, 25.5 punkten 1, 25.6 punkten 1, 25.8, 25.13, 25.14, 25.16 punkterna 1 och 3, 25.17 punkten 1, 25.18 punkterna 1, 2, 5 och 6 och 25.20 punkten 1. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga elevers problematiska frånvaro i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utredaren skulle också analysera orsakerna till frånvaron och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro och vidta åtgärder vid frånvaro kan förbättras. Utredningen antog namnet Att vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro. överlämnade utredningen betänkandet Saknad! Uppmärksamma elevers frånvaro och agera (SOU 2016:94). I den nu aktuella propositionen behandlas förslaget i utredningsbetänkandets avsnitt 13.3.4. Vissa myndigheter och intresseorganisationer har getts tillfälle att yttra sig över hela eller delar av utkastet till lagrådsremiss som i huvudsak har överensstämt med utredningarnas förslag i sak, men som bl.a. inneburit andra författningstekniska lösningar. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I detta betänkande behandlas vidare två tillkännagivanden från till regeringen som regeringen redovisar som slutbehandlade i proposition 2017/18:183. Det är dels ett tillkännagivande om att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga, dels ett tillkännagivande om att införa skriftliga ordningsomdömen på högstadiet och i gymnasieskolan (se detta betänkande s. 23 och 24). När det gäller tillkännagivande om att gymnasiestudier fortsatt ska vara frivilliga (bet. 2014/15:UbU10 punkt 2, rskr. 2014/15:162) konstaterar regeringen att inte har lämnat något förslag om att göra gymnasieskolan obligatorisk utan har gjort bedömningen att andra åtgärder är att föredra. Regeringen lämnar inte heller något förslag om att gymnasieskolan ska vara obligatorisk i proposition 2017/18:183. Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som syftar till att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vid övergångar mellan skolformer, eller inom en skolform, ska sådan information lämnas som behövs för att underlätta elevens övergång. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro, och kommunernas ansvar för hur ungdomar är sysselsatta (kommunernas aktivitetsansvar) ska justeras för att bli mer träffsäkert. Strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val, och elever som har fyllt och bedöms klara av ett nationellt högskoleförberedande program ska få möjlighet till undantag från vissa behörighetskrav för att kunna börja programmet. Delar av lagstiftningspaketet föreslås träda i kraft och andra delar . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att i det första avsnittet behandla motionsyrkanden med förslag om att ska avslå en viss del av regeringens proposition. I det andra avsnittet behandlas dels ytterligare motionsyrkanden med förslag om att ska avslå vissa delar av regeringens proposition, dels regeringens lagförslag i övrigt. I de följande fyra avsnitten behandlas motionsyrkanden som samtliga innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslaget. Lagförslaget i fråga om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program Utskottets förslag i korthet avslår de föreslagna bestämmelserna om ett undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Därmed bifalls två motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (S, MP, V). Undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program En sökande till ett högskoleförberedande program som är elev på ett introduktionsprogram och som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller saknar godkänt betyg i ett eller två av de ämnen som krävs för behörighet, men som uppfyller övriga behörighetskrav, ska ändå anses behörig om den sökande bedöms ha förutsättningar att klara studierna på det sökta programmet. Den sökande får inte sakna godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk. Utbildningen på det högskoleförberedande programmet ska påbörjas senast det första kalenderhalvåret det år den sökande fyller . Den nya undantagsbestämmelsen ska inte få tillämpas som undantaget för godkänt betyg i engelska. Skälen för regeringens förslag Vissa elever som har passerat åldersgränsen för att påbörja ett nationellt program har behov av den utbildning som gymnasieskolan erbjuder Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som har avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller eller i vissa fall (15 kap. 5 och 36 §§ skollagen). Enligt 16 kap. 29 § gäller, utöver vad som anges i 15 kap. 5 § skollagen, vissa ytterligare behörighetskrav. Hänvisningen till 15 kap. 5 § har i praxis tolkats så att en elev på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan som blir behörig till ett nationellt program senast kan påbörja ett nationellt program det första kalenderåret det år eleven fyller (eller i vissa fall ). Många elever som påbörjar sin gymnasieutbildning på ett introduktionsprogram hinner inte uppnå behörighet till ett nationellt program innan de har fyllt . Detta gäller i synnerhet nyanlända elever som påbörjar sin skolgång i i gymnasieskolan. Eleverna har då i stället möjlighet att gå vidare till vuxenutbildning. Det är dock endast cirka en fjärdedel av de elever som är och går ett introduktionsprogram som sedan fortsätter att studera i vuxenutbildning eller på folkhögskola. Ungdomar som har avslutat sin utbildning i gymnasieskolan och har fyllt behöver aktivt söka till vuxenutbildning för att där fortsätta sina studier. Det innebär att många ungdomar inte fullföljer sina studier på gymnasial nivå. Regeringen bedömer därför, i likhet med utredningen, att elever på ett introduktionsprogram som vid utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller bedöms ha förutsättningar att klara studierna på ett nationellt program under vissa förutsättningar bör kunna anses behöriga även om de inte uppfyller alla ordinarie behörighetskrav. Om eleverna läser inom gymnasieskolan kommer de att omfattas av gymnasieskolans bestämmelser om elevhälsa och särskilt stöd (2 kap. 25, 27 och 28 §§ och 3 kap. 7–9 §§ skollagen), vilket kan förbättra förutsättningarna för eleverna att fullfölja sin utbildning. Regeringen vill framhålla att förslaget, som syftar till att öka tillgängligheten till gymnasieskolan, ger bättre förutsättningar för skolan att arbeta med elevernas motivation. Skolinspektionens granskning av språkintroduktion (2017) visar att det finns en utbredd stress bland eleverna att de ska bli för gamla för att hinna påbörja ett nationellt gymnasieprogram. Regeringen anser att ett undantag från vissa behörighetskrav kan motivera eleverna eftersom möjligheten att påbörja ett nationellt program kan komma att uppfattas som nåbar för fler elever. Regeringen anser att vägen till en fullföljd utbildning på gymnasial nivå eller motsvarande kan se ut på olika sätt. För vissa elever kommer vuxenutbildning eller folkhögskola att vara den lämpligaste studievägen. För andra kommer den mer sammanhållna utbildningen på program som gymnasieskolan erbjuder att vara ett bättre alternativ. Vissa elever kan också ha läst en stor del av utbildningen på introduktionsprogram integrerat med ett nationellt program och redan ha fått betyg i flera gymnasiekurser. För dessa elever kommer det sannolikt att handla om en övergång till ett nationellt program snarare än att påbörja programmet ett. För att säkerställa att eleverna väljer den studieväg som ger dem bäst förutsättningar att fullfölja utbildningen anser regeringen att det är viktigt att skolan informerar och vägleder elever på introduktionsprogrammen om dessa olika studievägar inför deras val av fortsatt utbildning. Regeringen anser vidare att det är angeläget att skapa flexibla vägar för att bli behörig till ett nationellt program så att fler ungdomar får möjlighet att få en gymnasieexamen. Det ska införas en ny möjlighet att göra undantag från behörighetskraven för att antas till ett högskoleförberedande program Regeringen anser att en viktig utgångspunkt vid tillämpningen av undantagsbestämmelsen är att eleven bedöms ha förutsättningar att nå målen för programmet, dvs. att få en gymnasieexamen. Vilka ämnen som kan undantas bör därför avgöras av det sökta programmets inriktning och innehåll. Det kan exempelvis förekomma att en elev har goda kunskaper i sådana ämnen som är av särskild vikt för den sökta utbildningen, som eleven ännu inte har fått godkända betyg i andra ämnen som inte bedöms vara lika avgörande för att nå målen för den aktuella utbildningen. Regeringen vill dock betona att det är den enskilda elevens förutsättningar att nå målen för hela utbildningen som är centrala vid bedömningen. I kommittémotion 2017/18:4072 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 begärs att avslår proposition 2017/18:183 i den del som avser förslaget om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Motionärerna hänvisar bl.a. till att det finns en risk att bedömningen av vilka elever som ska få rätt att påbörja en gymnasieutbildning med stöd av undantagsbestämmelsen blir ojämlik eftersom det enligt motionärerna inte framgår vem som ska vara ansvarig för bedömningen och vad bedömningen ska grunda sig på. I motion 2017/18:4029 av och (båda SD) yrkande 1 begärs att avslår proposition 2017/18:183 i den del som avser förslaget om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Motionärerna anser att det inte är acceptabelt att sänka behörighetskraven för att antas till ett högskoleförberedande program. När det gäller förslaget om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program vill utskottet inledningsvis peka på den kritik mot förslaget som framförts av vissa remissinstanser. En remissinstans menar att bestämmelsen riskerar att bygga in ett väntande i systemet då eleven under sitt genom passivt handlande blir behörig trots avsaknad av behörighet till ett eller två ämnen. Andra remissinstanser framför att det skulle behöva tydliggöras vilka ämnen som kan undantas, vem som ansvarar för bedömningen och hur elevens brist på grundläggande kunskaper inom de ämnen som undantagits ska hanteras av gymnasieskolan. Utskottet anser att det finns risk för att bedömningen av vilka elever som får rätt att påbörja en gymnasieutbildning med stöd av den nya undantagsbestämmelsen blir ojämlik och svår att följa upp eftersom det inte framgår vem som ska vara ansvarig för bedömningen och vad bedömningen ska grunda sig på. Dessutom har regeringen inte redogjort för konsekvenserna av att gymnasieskolan får fler elever som inte når upp till de ordinarie kunskapskraven. Ett ökat antal elever som inte nått kunskapsmålen i ökar behovet av lärare och särskilt stöd i gymnasieskolan, annars finns risk för att resurserna inte räcker till och att eleverna inte får det stöd de har rätt till. Utskottet kan vidare konstatera att dagens introduktionsprogram inte fungerar tillfredsställande. Nyanlända elever fastnar ofta på introduktionsprogrammet språkintroduktion där de ägnar sig åt svenska och att läsa in ämnen. En utvärdering från (2016) visar att av eleverna hade gått vidare till ett nationellt gymnasieprogram efter att de började på språkintroduktion. Nästan hälften av eleverna hade slutat att gå på gymnasiet helt och hållet. Utskottet anser att sänkta behörighetskrav till gymnasieskolan inte är lösningen på att stora grupper av elever saknar tillräckliga grundskolekunskaper och att de befintliga introduktionsprogrammen inte fungerar tillfredsställande. Utskottet föreslår mot bakgrund av det som anförs ovan att avslår regeringens förslag i fråga om undantag för elever på introduktionsprogram från vissa behörighetskrav till högskoleförberedande program. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:4072 (L, M, C, KD) yrkande 3 och 2017/18:4029 (SD) yrkande 1. En gymnasieutbildning för alla Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändringar i skollagen. Förslagen innebär bl.a. att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet. Detta gäller alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Vid övergångar mellan skolformer, eller inom en skolform, ska sådan information lämnas som behövs för att underlätta elevens övergång. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha en som följer elevens kunskapsutveckling och studiesituation och som ska uppmärksamma om eleven behöver stöd. Rektorn ska ges ett förtydligat ansvar att utreda upprepad eller längre frånvaro, och kommunernas ansvar för hur ungdomar är sysselsatta (kommunernas aktivitetsansvar) ska justeras för att bli mer träffsäkert. Strukturen och kvaliteten på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan ska förbättras. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, huvudsakliga innehåll och längd. Eleverna ska ha rätt till en garanterad minsta undervisningstid, och nyanlända elevers kunskaper ska bedömas vid mottagandet till språkintroduktion. Rätten att fullfölja utbildningen ska knytas till elevens individuella studieplan. Preparandutbildningen ska ersättas av en bredare utbildning inom programinriktat val. avslår ett motionsyrkande om avslag på lagförslaget i den del som avser mentorer och ett motionsyrkande om avslag på lagförslaget i den del som avser det kommunala aktivitetsansvaret. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD) och 3 (SD). Stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet Stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta ska gälla för alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. Det ska framgå av skollagen att det ska finnas kravnivåer för de ämnesområden som ingår i de individuella programmen i gymnasiesärskolan. Det ska tydliggöras att elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kravnivåer som gäller ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser samt att elever som lätt når de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Det ska vidare tydliggöras att stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen ska ges även när det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kravnivåer som gäller för ett ämnesområde. Det ska också tydliggöras att den anmälningsskyldighet och utredningsskyldighet som enligt skollagen gäller i fråga om särskilt stöd även gäller när det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kravnivåer som gäller för ett ämnesområde. Skälen för regeringens förslag Bristande stöd kan leda till studiemisslyckanden Alla elever behöver någon form av ledning och stöd för sin kunskapsutveckling – vissa mer, andra mindre. (SOU 2016:77) konstaterar att bristande stöd i olika sammanhang framhålls som en av de huvudsakliga orsakerna till studieavbrott. Det finns olika förklaringar både inom och utanför skolväsendet till vad som leder till att elever avbryter sina studier och lämnar gymnasieskolan eller går kvar utan att nå utbildningens mål. konstaterar även att forskning visar att elever som avbrutit sin utbildning ofta efterfrågat särskilt stöd som bättre hade svarat mot just deras behov och svårigheter samt uppgett att stödet till dem kommit , haft för liten omfattning eller till och med saknats. Det finns brister i det stöd som ges i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan De närmare bestämmelserna om barns och elevers utveckling mot målen och om olika stödåtgärder finns i 3 kap. skollagen. Enligt visar forskning att det särskilda stödet till elever är mer bristfälligt i gymnasieskolan än i . Vad ska man tänka på när det gäller stöd vid kursutformad utbildning? har erfarit att gymnasieskolans kursutformning kan innebära svårigheter att ge adekvat stöd. Kraven på stödåtgärder är i huvudsak kopplade till att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås för ett godkänt betyg, dvs. minst betyget E. För gymnasieskolan gäller kunskapskraven enskilda kurser. En stor del av kursen kan dock ha genomförts innan stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd sätts in, och sedan avslutas kursen utan att stödåtgärderna följer med i den resterande utbildningen. Detta skapar brister i kontinuitet när det gäller stödet och bidrar inte till att stärka helheten i elevens utbildning. Motsvarande problematik finns även i gymnasiesärskolan eftersom den också till stora delar är kursutformad. Regeringen anser därför att bedömningen av en elevs stödbehov i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör göras utifrån en helhetsbedömning av elevens förutsättningar att klara hela utbildningen. Det kan t.ex. innebära att stödåtgärder bör sättas in redan i inledningen av en kurs. Det bör förtydligas i lagtexten att stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet Bestämmelserna om särskilt stöd gäller i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det framgår av förarbetena att ett åtgärdsprogram ska omfatta elevens hela skolsituation.