bet · H601NU3 · 2018-12-17 00:00:00 — Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. – ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). har även beslutat om flera energipolitiska mål till 2020 enligt propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). De tre sistnämnda målen genomför de EU-mål som beslutade om att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och om att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020. och har en gemensam elcertifikatsmarknad . Ett gemensamt mål om att öka den förnybara elproduktionen med har satts upp och delas mellan länderna genom att till 2020 ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande och (prop. 2015/16:1, bet 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). har godkänt att elcertifikatssystemet utökas med ytterligare nya elcertifikat till 2030 och att systemet förlängs till 2045 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330) som en del i genomförandet av energiöverenskommelsen. Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus för insatserna inom energiforskningen är områden som dessutom utgör viktiga förutsättningar för tillväxt och för export (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). har även konkretiserat tre delmål för forskning och innovation på energiområdet (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). Forskning och innovation på energiområdet ska – bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet – utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader – bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. beslutade vidare bl.a. att det nya långsiktiga klimatmålet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska då vara lägre än utsläppen . Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Utöver ovanstående mål för politikområdet redovisas vissa andra mål som relaterar till de mål som har beslutat. Principer för utformningen av propositionen Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har generella justeringar gjorts för utgiftsområdena enligt följande: – Anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål har pris- och löneomräknats på sedvanligt sätt. – Anslag som avser regelstyrda transfereringssystem har justerats utifrån ändrad makroekonomisk utveckling liksom ändrade volymer (t.ex. antal personer som omfattas). – Anslag har justerats till följd av beslutade lagar och förordningar, internationella avtal, civilrättsligt bindande avtal eller EU-rättsakter. – Anslag har justerats med anledning av att beslutat om flyttar av ändamål och verksamheter mellan utgiftsområden. – Anslag har justerats om det har krävts för att nödvändiga samhällsfunktioner ska kunna upprätthållas. – För att verksamhet som baseras på ett beställningsbemyndigande ska ges förutsättningar att bedrivas i samma omfattning 2019–2021 har anslagsnivåerna justerats med hänsyn till nivån på beräknade infrianden av de ekonomiska åtagandena . I det följande avsnittet redogörs för förslagen till anslag . I de fall där förslaget avviker från anslagsnivån budget redovisas skälen för detta i enlighet med vad som anförs i propositionen. För uppgifter om vilka tidigare aviserade insatser som uteblir eller fortsätter trots att de enligt vad som tidigare aviserats skulle ha upphört hänvisas till propositionen. Regeringen föreslår att 3 anvisas till utgiftsområde 21 Energi . Hur beloppen fördelas på de tio olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. För fem av anslagen föreslår regeringen att den ska bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag och bemyndiganden för utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 1:1 får användas för förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Myndigheten bedriver också viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Vidare finansieras viss verksamhet vid myndigheten genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 , vilket är en ökning av anslaget med jämfört med det belopp som anvisades . Anslaget ökas till följd av att myndighetens förvaltningskostnader pris- och löneomräknats enligt de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen. Vidare tillskjuts för att myndigheten ska kunna utöva tillsyn över aktörers efterlevnad av de nya krav som ändringarna i drivmedelslagen (2011:319) och drivmedelsförordningen (2011:346) medför vid ikraftträdandet . Tillskottet ligger i linje med de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen om att anslag justerats till följd av beslutade lagar och förordningar. För att finansiera tillsynsverksamheten föreslår regeringen att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden (utg.omr. 20) minskas med . Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering får användas för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering av befintliga och nya lågenergibyggnader. Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering, vilket är samma belopp som anvisades . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, vilket är samma belopp som anvisades . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2021. Anslaget 1:4 Energiforskning får användas för utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget får även användas för myndighetens arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Energiforskning, vilket är samma belopp som anvisades . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2024. Anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft får användas för utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, landsting och länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget får även användas för utgifter för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. Anslagets ändamål föreslås ändras från att omfatta kommunala och regionala samverkansorgan till att omfatta landsting. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft, vilket är samma belopp som anvisades . Anslaget 1:6 får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 , vilket är mer än vad som anvisades till följd av att myndighetens förvaltningskostnader pris- och löneomräknats enligt de särskilda principer som tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen. Viss verksamhet vid myndigheten finansieras genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Anslaget 1:7 Energiteknik får användas för utgifter för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Energiteknik, vilket är samma belopp som anvisades . Anslaget 1:8 Elberedskap får användas för utgifter för elberedskap, civilt försvar inom energisektorn och ersättning för solidaritetsgas som begärs enligt artikel 13 i enlighet med och rådets förordning (EU) 2017/1938 av om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas och om upphävande av förordning (EU) nr 994/2010 och för dammsäkerhet. Anslagets ändamål föreslås vidgas till att även omfatta ersättning för solidaritetsgas enligt ovannämnda EU-förordnings artikel 13 som träder i kraft . Enligt artikeln ska medlemsstaterna visa solidaritet med varandra i händelse av en naturgasförsörjningskris och bistå den medlemsstat där krisen inträffar med gas (solidaritetsgas). Den medlemsstat som kan komma att bistå med gas är . En solidaritetsåtgärd ska vidtas som en sista utväg, och den ska endast vidtas efter en särskild begäran och om den begärande medlemsstaten förbinder sig att i enlighet med artikeln snabbt säkerställa att skälig ersättning utgår för gasen. Inriktningen är att ersättning för solidaritetsgas enligt artikel 13 i EU-förordningen i normalfallet ska hanteras inom ramen för det s.k. systembalansansvaret (jfr prop. 2017/18:25 Solidaritet vid kris i naturgasförsörjningen bet. 2017/18:NU27, rskr. 2017/18:413). Skulle staten undantagsvis behöva gå in och i ett första skede utge ersättning för solidaritetsgas enligt EU-förordningen bör detta belasta anslaget enligt regeringens förslag. är behörig myndighet enligt EU-förordningen och därmed den myndighet som för statens räkning kan förbinda sig att säkerställa att ersättning snabbt utgår till en annan medlemsstat. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Elberedskap, vilket är samma belopp som anvisades . Regeringen föreslår vidare att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget 1:8. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för elberedskapsutgiften fastställs till högst . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020–2023. Anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer får användas för utgifter till internationella organisationer samt för utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer, vilket är samma belopp som anvisades . Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning får användas för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier. Anslaget får även användas för stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och offentlig upphandling. Anslagets ändamål föreslås ändras när det gäller stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt från kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn, fysisk planering samt planeringsstöd för vindkraft till t.ex. miljötillsyn, fysisk planering och upphandling. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning, vilket är samma belopp som anvisades . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det enligt regeringen nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2020. Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. Regeringen föreslår att ska godkänna Svenska kraftnäts investeringsplan för elförsörjning som totalt uppgår till –2021 som en riktlinje för affärsverkets investeringar. Regeringen anser att investeringsverksamheten inom därigenom kan planeras med relativt god framförhållning. Vidare framhåller regeringen att den är medveten om att tidsmässiga förskjutningar kan förekomma som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts investeringsplan. Regeringen konstaterar dock att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Regeringen betonar därför vikten av att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. I budgetpropositionen (s. 52 f.) redovisas översiktligt Svenska kraftnäts investeringsprojekt som vart för sig överstiger . Det konstateras att det kommer att genomföras stora investeringar . Projekten befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Redovisningen ska därför ses som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. Då ledtiderna är långa för verkställandet av investeringar i stamnätet är förändringarna i planerna små. Bland de större investeringarna som belastar perioden –2021 kan följande nämnas. Sydvästlänkens södra anslutningspunkt kommer att vara 400 kV-stationen i Hurva. För att utnyttja förbindelsens fulla kapacitet behöver anslutande 400 kV-nät förstärkas. En ny ledning med högre överföringskapacitet mellan Hurva och planeras där investeringen uppgår till . Projekt , den nya likströmsförbindelsen till , har tagits i drift. För att omhänderta det ökade effektflödet och upprätthålla driftssäkerheten behöver 400 kV-nätet till förstärkas. Två nya ledningar byggs, vilket medför en investering på . För att klara överföringar i stamnätet genomför även systemförstärkningar. Programmet omfattar drygt 50 olika delprojekt där följande investeringar planeras: –ny 400 kV-ledning med en investering på , ny 400 kV-station med en investering på , –ny 400 kV-ledning med en investering på och ny 400 kV-station med en investering på . Bland övriga systemförstärkningar kan följande större investeringar nämnas: en ny 400 kV-ledning mellan och med en investering på och en ny 400 kV-ledning mellan Långbjörn och med en investering på . Vidare utvecklar en central informationshanteringsmodell, en s.k. elmarknadshubb, på den svenska elmarknaden som medför en investering på . När det gäller reinvesteringar konstaterar regeringen att det är lika viktigt att reinvestera i befintliga anläggningar som att investera i nya. Vid reinvesteringar i ledningar är genomförandetiderna långa, vilket gör att förnyelsen behöver göras etappvis. Bland de större reinvesteringarna nämns Öresundsförbindelsens 400 kV-kablar, med en investering på . Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringens förslag är att den ska bemyndigas att – låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför – besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier – besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om – bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer att äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . Avgiftsinkomster och översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering av s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. Regeringen konstaterar att nätkundernas kostnader har höjts och anser även att de kan behöva höjas framöver för att möta Svenska kraftnäts höga investeringstakt. Regeringen redovisar vidare att det pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar som affärsverket står inför i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov. I kommittémotion 2018/19:2943 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 3 . Det är mindre än förslaget i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering minskas med till följd av att delar av regeringens förslag om att utöka det statliga stödet till energi- och klimatrådgivning i budgetpropositionen avvisas, och att anslaget ökas med för att justera för de anslagsförändringar som uppstått för satsningen Energisteget till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen . Motionärerna föreslår därmed att anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering minskas med totalt (yrkande 2). Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:4 Energiforskning ökas med avseende energiforskning för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda budgetprinciperna som gällt för utformningen av budgetpropositionen (yrkande 3). Motionärerna föreslår att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med genom att stödet till solceller minskas. Vidare menar motionärerna att en stegvis utfasning av stödet bör göras. som anslaget föreslås minskas bör subventionsgraden sänkas till i enlighet med rekommendationer (Förenklad administration av solcellsstödet ER 2018:19) för att stödet ska räcka till fler och vara i nivå med subventionen i ROT-avdraget (yrkande 4). Samtliga förslag till anslag enligt yrkandena 1–4 framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2018/19:2377 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås ändringar som innebär att anslagsnivån för utgiftsområde 21 Energi totalt uppgår till 2 . Det är mindre än förslaget i budgetpropositionen . Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 minskas med då motionärerna inte ser behovet av myndighetens tidigare anslagsökning till följd av satsningar på bl.a. smarta elnät, solceller och energilager. Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:2 Insatser för Energieffektivisering med i förhållande till förslaget i budgetpropositionen. Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft föreslås minskas med respektive och avskaffas som ett led i en övergripande energistrategi med syfte att skapa mer jämbördiga marknadsförutsättningar för olika energislag. Motionärerna föreslår också att anslaget 1:7 Energiteknik minskas med och avskaffas då anslaget uteslutande avser investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring. Vidare föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer med för att bör ansluta sig till (), med målsättningen att utveckla framtidens kärnkraftsteknik. Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning föreslås minskas med och avskaffas då motionärerna konstaterar att de inte har med motsvarande satsningar i sitt budgetförslag.