bet · H501UbU16 · 2018-03-23 00:00:00 — UKÄ handlägger anmälningar från främst studenter, gör lärosätestillsyn och gör riktade tillsynsbesök på förekommen anledning eller när någon speciell fråga utreds inom ramen för ett projekt. ska alla lärosäten genomgå en särskild juridisk tillsyn där resultatet ska utgöra ett underlag i granskningar av lärosätenas interna kvalitetssäkringsarbete. Utskottet vill peka på följande. Bestämmelser om examination finns reglerade i högskoleförordningen. Därutöver finns uttalanden från UKÄ:s jurister om olika frågor om examinering. När det gäller frågor eller klagomål över beslut som högskolor och universitet har fattat, t.ex. om kostnader inom den högre utbildningen, finns det en möjlighet för studenter att vända sig till UKÄ respektive . Vad gäller frågor om kurslitteratur vill utskottet påminna om möjligheten till lån av litteratur samt tillgång till digital litteratur, bl.a. via lärosätesbibliotek. Utskottet konstaterar vidare att frågan om studenthälsa behandlas i den pågående utredningen om tryggare och effektivare studier, och att ett delbetänkande har lämnats om bl.a. ansvar för studenters rehabilitering. Utskottet anser att beredningen av utredningen bör avvaktas. I övrigt finner inte utskottet anledning att föreslå några åtgärder i de frågor som ovanstående yrkanden tar upp om studentrelaterade frågor och avstyrker därmed motionerna 2016/17:1497 (M), 2016/17:2971 (C) yrkande 13, 2016/17:3038 (C) yrkande 9, 2017/18:1669 (M), 2017/18:1825 (S), 2017/18:3602 (V) yrkandena 4, 5 och 6, 2017/18:3167 (M), 2017/18:3760 (C) yrkandena 9 och 18 samt 2017/18:3776 (C) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om genomströmning i utbildningar. Jämför reservation 66 (M) och 67 (C). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 43 framförs att längden på högskoleprogrammen liksom möjligheten att avsluta ett program i snabbare takt bör ses över. Orsaken är att det behövs en högre genomströmning än i den högre utbildningen, menar motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 4 och i kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 6 understryks att en ökad genomströmning också kräver att heltidsstudier faktiskt motsvarar heltid. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 5 lyfts behovet av att utreda en förordningsändring angående vem som ska initiera att ett examensbevis utfärdas. Motionärerna hänvisar till att en stor andel svenska studenter inte tar ut sina examensbevis och att detta är något som kan försämra deras möjlighet till internationell rörlighet som yrkesverksamma. I motion 2016/17:496 av (M) föreslås att antalet studieveckor ska utökas. I motion 2016/17:1970 av (M) efterfrågas incitament för att snabbare gå igenom utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 13 föreslås ett mer flexibelt terminssystem i syfte att öka genomströmningen. I motion 2016/17:938 av och (båda S) vill motionärerna att det införs ett frivilligt treterminssystem då ett sådant kan underlätta för studerande att snabbare bli färdiga med sina studier. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Uppgifter framtagna av () och SCB om genomströmning på grundnivå och avancerad nivå fram t.o.m. /16 visar att för de större utbildningarna mot en yrkesexamen var examensfrekvensen högst på utbildningen till barnmorska och läkare, där av studenterna vid de utbildningarna hade tagit ut avsedd yrkesexamen. Lägst examensfrekvens hade studenterna på arkitektutbildningen där tog ut en arkitektexamen. Kvinnor hade högre examensfrekvens än män på alla större yrkesutbildningar. Examenskrav gäller främst för yrken som kräver en examen för att få legitimation eller speciell behörighet, t.ex. utbildningar inom vård och medicin. Inom många andra områden krävs inte ett examensbevis för att få anställning. Detta påverkar studenternas benägenhet att ta ut examen och kan därmed vara en förklaring till skillnader i examensfrekvens mellan olika program. I uppföljningen syns att det på de generella programmen mot högskoleexamen, kandidatexamen, magisterexamen och masterexamen var låga andelar som tog ut respektive examen (Statistiskt meddelande UF 20 . UKÄ, SCB). Antalet examinerade och examina minskade något /17 jämfört med /16, uppgång. Studietiderna har förlängts sedan utbildning på avancerad nivå infördes genom att antalet studenter som studerar har ökat kraftigt (Statistisk analys. Prestationsgrad är ett mått som visar antalet avklarade högskolepoäng, omräknat till helårsprestationer, i förhållande till antalet helårsstudenter. /15 uppgick prestationsgraden till , en uppgång jämfört med tidigare läsår och en ökning /07. Prestationsgraden var högre för studenter på program mot yrkesexamen än för studenter på program mot generell examen, . För studenter på fristående kurser var prestationsgraden , för campusstudenter och för distansstudenter. Prestationsgraden för campusstudenter och distansstudenter på generella program var respektive . För studenter på yrkesprogram var skillnaden inte så stor mellan campusstuderande och distansstuderande (20 . Varken högskolelagen (1992:1434) eller högskoleförordningen (1993:100) reglerar hur många studietimmar som utgör heltidsstudier eller hur många timmar lärarledd undervisningstid en student bör erbjudas eller delta i under en normal studievecka. Utifrån resonemang som regeringen för om normal studietid i propositionen Ny värld – ny högskola (prop. 2004/05:162) kan man dock dra slutsatsen att studietiden för en genomsnittlig student under ett normalt läsår skulle kunna ligga inom spannet 37,5–. UKÄ och Universitets- och högskolerådet (UHR) har i en enkätstudie studerat studenters tidsanvändning. Resultaten pekar på att de flesta av de heltidsstuderande som svarade på enkäten har en kombinerad studietid, i form av lärarledd undervisning och självstudier, på heltid. Omfattningen av den lärarledda tiden, och därmed andelen självstudier, varierar mellan olika studieområden (Studenters tidsanvändning. I en senare undersökning uppger de svarande studenterna att de i genomsnitt lägger totalt på studierelaterade aktiviteter, dvs. lärarledd undervisning, självstudier och grupparbete. I genomsnitt har studenterna 12 timmars lärarledd undervisning , men antalet timmar varierar mellan olika ämnen (Studentspegeln. I 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) anges att omfattningen av utbildningen ska anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår av 6 kap. 13 § samma förordning att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Det finns inga bestämmelser som reglerar hur många terminer som ska finnas eller utbildning ska genomföras. Utredningen om högskolans utbildningsutbud (SOU 2015:70) bedömde att på grund av överenskommelser inom Bolognaprocessen inte ensidigt kan förlänga det akademiska året genom att använda sommaren som utbildningstid. För enskilda studenter finns enligt utredningen alltid möjligheten att förkorta sin studietid genom att öka sin studieinsats exempelvis genom att läsa sommarkurser. Om regeringen vill öka utnyttjandet av sommarkurser för att förkorta studietider föreslog utredningen att lärosätena ges i uppdrag att öka utbudet inom ramen för särskilda åtgärder. I budgetpropositionen aviserade regeringen en satsning på sommarkurser och angav att ett större utbud av sådana relevanta kurser ger studenter möjlighet att bedriva effektivare studier, t.ex. inom ramen för den kompletterande pedagogiska utbildningen för att bli ämneslärare. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). gav regeringen elva utpekade lärosäten i uppdrag att anordna fler kurser . Lärosätena ska i första hand anordna sommarkurser som är relevanta för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen och för att möjliggöra kompetensutveckling och vidareutbildning för obehöriga lärare. Kurser som ska prioriteras är inom den utbildningsvetenskapliga kärnan, svenska som andraspråk och behörighetskompletterande kurser för att öka antalet idrottslärare (/04678/UH). Syftet anges vara att studenterna ska bli klara med sina utbildningar i snabbare takt och därigenom komma ut i arbetslivet tidigare (pressmeddelande ). I 6 kap. 9 § högskoleförordningen (1993:100) anges att en student som uppfyller fordringarna för en examen på begäran ska få examensbevis av högskolan. Utredningen om högskolans utbud föreslog i betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70) att regeringen skulle utreda en ändring av högskoleförordningen med innebörden att högskolan ska utfärda examensbevis för yrkesexamen och konstnärlig examen när studenten har fullgjort fordringarna för examen. Utredningen bedömde att lärosätena bör utveckla ett system för att ta samma ansvar för generella examina. Utskottet anser att det är viktigt med en god genomströmning av studerande i högskolan och en tidig etablering på arbetsmarknaden. Utredningen om högskolans utbud föreslog att om regeringen skulle vilja öka utnyttjandet av sommarkurser för att förkorta studietider kan lärosäten ges i uppdrag att öka utbudet inom ramen för särskilda åtgärder. Regeringen lämnade förslag i budgetpropositionen om en satsning för att öka antalet relevanta sommarkurser, och beslutade i enlighet med förslaget. Utskottet kan konstatera att regeringen har lämnat ett uppdrag till elva universitet och högskolor i en första omgång om att anordna fler kurser , med prioritet för lärarutbildningen. Utskottet ser positivt på den möjlighet till effektivare och snabbare studier som sommarkurser kan innebära. När det gäller frågan om vem som ska initiera att ett examensbevis utfärdas så kan utskottet konstatera att Utredningen om högskolans utbildningsutbud har föreslagit att regeringen ska utreda en ändring i högskoleförordningen avseende denna fråga. I övrigt anser inte utskottet att det finns anledning att föreslå några åtgärder i de frågor rörande bl.a. genomströmning och faktisk studietid som lyfts i yrkandena. Utskottet avslår därmed motionerna 2016/17:496 (M), 2016/17:938 (S), 2016/17:1970 (M), 2016/17:3038 (C) yrkande 13, 2016/17:3048 (M) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3357 (M) yrkande 6 och 2017/18:3567 (M) yrkande 43. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningars arbetslivsanknytning. Jämför reservation 68 (M), 69 (SD) och 70 (C). I partimotion 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 20 efterfrågas reformer för att anpassa utbildningsväsendet bättre till arbetsmarknadens efterfrågan och yrkesverksammas behov av omställning och kompetensutveckling. I kommittémotion 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 14 föreslås att varje lärosäte ska lämna en samlad redovisning med information om de examinerades sysselsättning året efter examen fördelat på utbildningsområde och inrikes och utrikes födda. I kommittémotion 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkande 4 menas att alla akademiska utbildningar bör redovisa kvalitet och etablering på arbetsmarknaden efter examen i en nationell rankningslista. I motion 2017/18:3111 av (M) poängteras att utbildningar ska vara mer relevanta för de lokala arbetsmarknaderna. I kommittémotion 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 2 förordas en ökad skyldighet för högskolorna att samverka med det omgivande samhället för att öka studenternas anställningsbarhet efter examen och att relevant forskning kommer till nytta. I motion 2016/17:787 av (SD) och i motion 2017/18:1636 av (SD) föreslås att ett näringslivsår införs på högskolor och universitet med syftet att gynna både företag och studenter. I motion 2016/17:2392 av (SD) och motion 2017/18:2283 av (SD) yrkande 2 framförs att matchningen mellan dem som ska välja ett framtida yrke och arbetsmarknadens behov kan förbättras genom information om arbetstillfällen. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 14 och i kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 13 uppmärksammas behovet av att koppla den högre utbildningen till arbetsmarknaden genom entreprenöriellt lärande, utökad praktik och ett utvecklat studentmedarbetarsystem. Utbildningars samverkan med arbetsmarknad och samhälle behöver förbättras, enligt motionärerna. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete UKÄ har en instruktionsenlig uppgift att följa upp de högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden. Det mått UKÄ använder för att följa upp etableringen är konstruerat för att fånga upp de personer som kan anses vara relativt väl förankrade på arbetsmarknaden. För att en person ska definieras som etablerad ställs därför betydligt högre krav än om personen bara är sysselsatt. För att en individ ska räknas som etablerad krävs en ganska stark förankring på arbetsmarknaden, och har andelen etablerade bland de som tog ut en examen ungefär legat på strax . Av de som tog ut en yrkesexamen /13 hade etablerat sig på arbetsmarknaden . hade av dem som tog ut en generell examen /13 etablerat sig. För de yrkesutbildningar som är vidareutbildningar för redan yrkesverksamma är andelarna för etablering höga. Vidare finns också stor efterfrågan på arbetsmarknaden på dem som tagit ut examen efter utbildningar till läkare, sjuksköterska m.fl. (Årsrapport . I SCB:s rapport på arbetsmarknaden för universitets- och högskolestuderande 2013/14 belyses situationen på arbetsmarknaden efter avslutad högskoleutbildning och i vilken utsträckning arbete efter avslutad utbildning överensstämde med inriktningen på studierna. I rapporten redovisas även orsaker till att inte ta ut examen och nöjdhet med utbildningen. Majoriteten av populationen, 22 400 personer, har läst yrkesexamensprogram, medan 17 500 har läst generella program eller fristående kurser. av de som har läst yrkesexamensprogram har tagit examen, och andelen var större bland kvinnor än bland män. Bland de som har läst yrkesexamensprogram var det av kvinnorna som har tagit examen, men bland männen var det . Bland de som har läst ett generellt program eller fristående kurser har tagit examen. Här är skillnaden i andelen examinerade mellan kvinnor och män mindre än för yrkesexamensprogram (Temarapport 2017:8. Enligt SCB:s publikation Trender och prognoser 2017 riskerar bristen på lärare inom flertalet lärarkategorier att öka . Även dagens brist på specialistutbildade sjuksköterskor riskerar att tillta. Det beror på en allt större befolkning och en betydande ökning av antalet barn, ungdomar och äldre. Enligt prognosen väntas en fortsatt brist på utbildade fritidspedagoger, ämneslärare, yrkeslärare, förskollärare och lärare . Inom vård- och omsorgsområdet visar prognosberäkningarna på stora utmaningar för att täcka det framtida personalbehovet. Utöver specialistutbildade sjuksköterskor finns det risk för fortsatt brist på bl.a. barnmorskor och röntgensjuksköterskor samt risk för brist på fysioterapeuter och biomedicinska analytiker (Trender och prognoser 2017. beslutade att tillkännage för regeringen som sin mening att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 172) redovisade regeringen i anslutning till detta att () hade fått ett uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuerligt med externa parter i frågor om dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensioneringsfrågor (U2017/03135/UH). Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Uppdraget ska redovisas till () . I direktivet till Styr- och resursutredningen påpekas att det finns obalanser i dimensioneringen för vissa samhällsviktiga utbildningar och att regeringen på olika sätt har försökt påverka utbildningsutbudet för att komma till rätta med detta. Utredningen ska föreslå hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov, hur en ändamålsenlig styrning bör utformas i de fall där regeringen behöver påverka dimensioneringen för att minska tydliga obalanser i utbildningsutbudet och hur styrningen bör utvecklas för att säkerställa att olika gruppers utbildningsutbud kan tillgodoses, särskilt när det gäller möjligheten till livslångt lärande (dir. 2017:46). Utskottet vill påminna om att UKÄ redan har i uppdrag att följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden i samverkan med universitet och högskolor. Utskottet ansåg vid beredningen av forskningspropositionen 2016 (bet. 2016/17:UbU12) att denna ordning fungerar väl och har ingen annan uppfattning i frågan . Utskottet vill vidare erinra om det tillkännagivande som lämnade till regeringen och som just utgår från frågan om dialog mellan arbetsgivarna och lärosäten. UKÄ har i uppdrag att arbeta med kartläggning m.m. i syfte att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra parter. Utskottet anser att redovisningen av myndighetens uppdrag bör avvaktas. Vidare är frågan om dimensionering och utbildningars koppling till arbetsmarknaden något som den pågående Styr- och resursutredningen ska analysera. Även här anser utskottet att utredningens förslag bör avvaktas. Utskottet avstyrker utifrån det ovan anförda motionerna 2016/17:787 (SD), 2016/17:2392 (SD), 2016/17:3038 (C) yrkande 14, 2016/17:3128 (M) yrkande 14, 2017/18:911 (SD) yrkande 2, 2017/18:1636 (SD), 2017/18:2283 (SD) yrkande 2, 2017/18:3111 (M), 2017/18:3357 (M) yrkande 4, 2017/18:3592 (M) yrkande 20 och 2017/18:3760 (C) yrkande 13. Förslag till delmål , punkt 1 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3041 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Vi föreslår att nedanstående delmål ska inrättas till det övergripande mål för högre utbildning, forskning och innovationspolitik som Alliansen har föreslagit: ”ska vara en framstående kunskapsnation där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft.” Delmålen ska systematiskt utvärderas samt ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden. Följande sju delmål föreslås: • andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram ska vara 2020. • offentliga och privata investeringar i FoU ska överstiga EU:s mål. • Svensk forskning och innovation ska fortsätta att vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag () och samlat innovationsindex (European Innovation Scoreboard). • Jämställdheten ska öka såväl inom grundutbildningar som bland meriteringsanställningar. • En bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur såsom , ESS och ska stimuleras. • Mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. • Fördelningen av resurser från forskningsfinansiärerna ska ske effektivt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitetsutvärdering, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5 samt 2017/18:2995 av (M) och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi anser att utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten. Det är även viktigt att kunna se hur kvaliteten på ett lärosäte har utvecklats . Antalet timmar lärarledd undervisning är ett mått som bör redovisas. Det bör vidare ses över hur mer kvalitetsdata kan samlas in och offentliggöras. Vi menar också att kvalitetsutvärdering bör stärkas. Utbildningar ska inte bara bedömas och utvärderas utifrån akademiska framgångar, utan också utifrån hur bra studenterna lyckas när de lämnar utbildningen, t.ex. vad gäller jobbchanser, lön och entreprenörskap. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitetsutvärdering, punkt 2 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:2995 av (M) och 2017/18:3357 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 5. Jag vill att möjligheterna att införa ett transparent utvärderingssystem ska ses över. Genom att tydligare presentera uppgifter om utbildningens kvalitet, koppling till arbetsmarknaden och tidigare studenters omdömen kan blivande studenter göra välinformerade studieval. Ett bra externt kvalitetssystem är nödvändigt för att investeringar och pengar för högre utbildning ska öka likvärdigheten och ge så god utbildning som möjligt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolelandskapet, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 7, 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:1313 av (KD) yrkande 3, 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkandena 6, 7 och 19. Vi vill att det utreds hur högskoleväsendet kan optimeras genom administrativ effektivisering och rationalisering. har ett decentraliserat system med universitet och högskolor på relativt många orter. Vi vill se administrativa sammanslagningar av mindre högskolor för att använda samhällets och högskolornas resurser mer effektivt. Kursutbud och utbildningar bör, där det är relevant, koncentreras till vissa högskolor för att det ska bli tillräckligt hög kvalitet i utbildningarna. Kvalitet måste gå före prestige i utbildningsutbudet. Vi menar vidare att ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning samt de samiska språken ska utses. På så sätt skulle utbildnings- och forskningsmöjligheterna öka, vilket är en förutsättning för den samiska kulturens bevarande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolelandskapet, punkt 3 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkandena 6, 7 och 19 samt 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1313 av (KD) yrkande 3, 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 5. Jag vill att lärosätenas autonomi stärks och mer makt flyttas från politikerna till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad denna behöver för att utvecklas. Det behövs därför mer fristående lärosäten, t.ex. stiftelser, och det bör därför ses över hur intresserade lärosäten ska få möjlighet att ombildas till fristående lärosäte. Vidare anser jag att de svenska lärosätena bör uppmuntras till att etablera sig utomlands. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Högskolelandskapet, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 7, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 4,