bet · H501KU21 · 2018-05-23 00:00:00 — 2017/18:1 utg. omr. 6) att regeringen beslutat att Försvarsmakten skulle inrätta ett veterancentrum för att stärka och utveckla myndighetens veteran- och anhörigverksamhet. Regeringen anförde vidare att det i anvisningarna till myndigheten står att den ska sträva efter myndighetsöverskridande arbete samt att Försvarsmakten enligt uppdrag i regleringsbrevet inrättade ett veterancentrum . I och med inrättandet av Försvarsmaktens veterancentrum bedömde regeringen att frågan om veterancentrum var omhändertagen och därmed slutbehandlad. Utskottet hade inte några invändningar mot regeringens bedömning (bet. 2017/18:FöU1 s. 50). Utskottet har inte heller nu någon annan uppfattning och delar således regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivandet om förslag (bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149) behandlade utskottet i samband med regeringens redovisning i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg. omr. 6, bet. 2017/18:FöU1 s. 17 f.). Utskottet delade inte regeringens bedömning att tillkännagivande kunde anses som slutbehandlat. Utskottet anförde i betänkandet att regeringen borde vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med förslag (SOU 2014:27). Enligt utskottets mening var utredningens förslag om en särskild lag till stöd och hjälp för civila tjänstemän som deltagit i en internationell insats en viktig del i det arbetet, något regeringen inte hade gått vidare med. Utskottet föreslog därför ett nytt tillkännagivande till regeringen om en lag till stöd för civila som gjort internationella insatser (bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:100). Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen redovisar att dessa tillkännagivanden inte är slutbehandlade och att beredning pågår i . Utskottet är positivt till detta. Vad gäller tillkännagivande om ansvaret för vidmakthållandet av Försvarsmaktens materiel i betänkande 2017/18:FöU1 punkt 5 (rskr. 2017/18:101) hänvisar regeringen till en pågående översyn och att man avser att återkomma till när den är genomförd. Översynen presenterades och är en analys av Försvarsmaktens logistikförsörjning i fråga om vidmakthållande och upphandling. Utskottet behandlar frågan i sitt betänkande Militära frågor (bet. 2017/18:FöU6). I en avvikande mening (M, C, L, KD) påminns om att utskottet i sitt yttrande 2016/17:FöU5y till framhöll vikten av att veteranstödet även skulle omfatta civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett veterancentrum skulle tjäna såväl civila som militära veteraner, vilket är en viktig roll för ett veterancentrum. Det av regeringen beslutade och inrättade centrumet för veteransoldater i Försvarsmakten motsvarar inte vad föreslog. Centrumet framstår inte som tillgängligt för civila tjänstemän som gjort internationella insatser. Därmed finns det fortfarande behov av kompletterande åtgärder när det gäller tillkännagivande i betänkande 2014/15:FöU7 (rskr. 2014/15:132). Vidare anförs i den avvikande meningen att tillkännagivandet om förslag (bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149) och tillkännagivandet till regeringen om stöd till civila som gjort internationella insatser (bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:100) inte är slutbehandlade enligt vad regeringen redovisar i skrivelsen och att beredning pågår i . Det är av yttersta vikt att dessa frågor omhändertas och att regeringen kommer in med förslag på hur frågorna avses att behandlas. I kulturutskottets yttrande (yttr. 2017/18:KrU2y) vill utskottet understryka betydelsen av att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden behandlas skyndsamt av regeringen och att tillräckliga åtgärder vidtas för att följa beslut. Om åtgärderna drar ut är det angeläget att regeringen är utförlig i sin redogörelse för orsakerna till fördröjningen. Utskottet vill också peka på att stor tidsåtgång kan skapa en osäkerhet som kan leda till att ämnet för ett tillkännagivande kommer upp på nytt i olika sammanhang. Utskottet noterar att det finns flera tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde som ännu inte är tillgodosedda. Av dessa vill utskottet särskilt lyfta fram fyra tillkännagivanden som gäller filmpolitiken. Tillkännagivandena, som beslutades , gäller utredning om filmpolitikens framtid, Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform, former för samverkan och inflytande samt finansieringen av filmpolitiken (bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289). Det gäller frågor som på ett avgörande sätt kan påverka förutsättningarna för svensk film. Trots det har regeringen inte vidtagit de åtgärder som förutsätts i tillkännagivandena. Detta är särskilt anmärkningsvärt eftersom utskottet även , i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2016/17:75, påtalade att regeringen inte initierat det utredningsarbete som förutsattes i tillkännagivandena samt hänvisade till att beslutade om ett nytt tillkännagivande om former för samverkan och inflytande (yttr. 2016/17:KrU2y och bet. 2017/18:KrU1, rskr. 2017/18:91). När det gäller tillkännagivandena om utredning om filmpolitikens framtid och om finansieringen av filmpolitiken hänvisar regeringen till att man avser att göra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Det kan, som utskottet påpekade även , inte anses tillräckligt med en utvärdering av den filmpolitik som genom ett flertal tillkännagivanden har haft invändningar mot. Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att verkställa beslut. Utskottet vill också peka på ett tillkännagivande om lan-spel som beslutades (bet. 2014/15:KrU4, rskr. 2014/15:143). Regeringen redovisade (skr. 2015/16:75) att en proposition skulle lämnas och redovisade (skr. 2016/17:75) att en proposition skulle lämnas . Någon proposition har dock ännu inte lämnats, utan regeringen anger nu att det tidigare inledda beredningsarbetet avses att återupptas när den nya spellagstiftningen har beslutats (skr. 2017/18:75). Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har slutbehandlat tillkännagivandet. I en avvikande mening (S, MP) delas bedömningen att det är viktigt att skrivelser respekteras och behandlas med skyndsamhet och att ansträngningar görs för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Man konstaterar dock att regeringen har vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i samtliga de fall då tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde inte har slutbehandlats, vilket man ser positivt på. Det finns därför inte anledning att rikta kritik mot regeringens sätt att handlägga frågorna. I en avvikande mening (V) delas bedömningen att det är angeläget att skrivelser respekteras och behandlas med skyndsamhet och att ansträngningar görs för att undvika onödig tidsåtgång för att hörsamma tillkännagivanden. I fråga om lan-spel delas bedömningen att det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har slutbehandlat tillkännagivandet, som beslutades av . När det gäller tillkännagivandena på filmområdet gör man bedömningen att regeringen har uppfyllt de krav som kan ställas på redovisning och finner inte skäl att rikta kritik mot regeringens sätt att handlägga frågorna. I utbildningsutskottets yttrande (yttr. 2017/18:UbU5y) uppmärksammas att regeringen under gång har valt att i olika propositioner och skrivelser redovisa sin bedömning av om ett tillkännagivande från är slutbehandlat. Utskottet vill påpeka att denna redovisning inte alltid är knuten till den sakfråga som propositionen eller skrivelsen behandlar. Ett exempel är den redovisning med anledning av tillkännagivandet om ett nationellt digitalt lärarlyft som behandlas i skrivelse 2017/18:68 om samisk utbildning. Vidare instämmer inte utskottet i regeringens bedömning att följande fem tillkännagivanden från är slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning (rskr. 2015/16:169) har regeringen kommit fram till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en sådan lärlingsutbildning kan införas. Utskottet anser alltjämt att en lärlingsutbildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är tillgodosett. När det gäller tillkännagivandet om ett nationellt digitalt lärarlyft (rskr. 2015/16:228) har regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet anser att ytterligare insatser behövs på området och anser därmed inte att tillkännagivandet är tillgodosett. I fråga om de båda tillkännagivandena om digitala nationella prov (rskr. 2015/16:228, rskr. 2016/17:250) anser utskottet att dessa frågor inte har hanterats i enlighet med utskottets tillkännagivanden. Därmed är dessa tillkännagivanden inte tillgodosedda. När det gäller tillkännagivandet om eftergymnasial utbildning för särskoleelever (rskr. 2016/17:249) anger regeringen i skrivelsen att en pågående utredning (U 2017:01) har fått ett tilläggsdirektiv (dir. 2017:125) att se över den aktuella frågan och att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Utskottet anser att resultatet av utredningen behöver avvaktas och menar att tilläggsdirektivet till den pågående utredningen inte är en tillräcklig åtgärd för att tillkännagivandet ska anses slutbehandlat. Sammanfattningsvis anser utskottet att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att ovanstående fem tillkännagivanden ska anses vara slutbehandlade. I en avvikande mening (M, C, L, KD) delas utskottets ställningstagande att regeringen inte gör en korrekt bedömning av om de angivna fem tillkännagivandena är slutbehandlade. I motsats till utskottsmajoriteten anförs att inte heller de båda tillkännagivandena om tioårig grundskola är slutbehandlade (rskr. 2014/15:201, rskr. 2015/16:228). Regeringen tillgodoser inte tillkännagivanden i denna fråga. Denna uppfattning om frågan om tioårig grundskola har redogjorts för i en reservation till betänkande 2017/18:UbU7 Skolstart . Ett krav ställs på att regeringen tillsätter en utredning för att ta fram förslag om en tioårig grundskola där lågstadiet blir fyraårigt, vilket innebär att sexåringarna får undervisning som följer kunskapsmål. Utredningen ska utgå från den tidigare regeringens utredningsdirektiv till som den nuvarande regeringen ändrade. Utredningen ska föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas, och även se över behovet av övergångsregler. Utredningen ska också beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i förskoleklassen och i årskurs 1– 3. Även huvudmännens behov av anpassningar i olika avseenden ska beaktas. Vidare ska utredningen föreslå ändringar när det gäller behörighetskrav och överväga behovet av fortbildningsinsatser. Utredningen ska även föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklassen kan utformas. I en avvikande mening (S, MP, V) anförs att man i motsats till utskottets mening delar regeringens bedömning att samtliga fem tillkännagivanden är slutbehandlade: Breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning (rskr. 2015/16:169), Nationellt digitalt lärarlyft (rskr. 2015/16:228), Digitaliserade nationella prov med extern rättning (rskr. 2015/16:228), Digitala och centralt rättade nationella prov (rskr. 2016/17:250) och Eftergymnasial utbildning för särskoleelever (rskr. 2016/17:249). I trafikutskottets yttrande (ytttr. 2017/18:TU5y) anges att den redogörelse som regeringen har lämnat i skrivelse 2017/18:75 i allt väsentligt synes ge en korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet konstaterar att regeringen med några få undantag lämnar utförliga redogörelser för dess behandling av utskottets tillkännagivanden. Redogörelserna innehåller främst information om vidtagna och pågående åtgärder. När det gäller den fortsatta beredningen redogör regeringen för planerade åtgärder i nästan två tredjedelar av ärendena, vilket är en förbättring gentemot föregående år. Utskottet noterar dock att regeringen mer sällan anger när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat och uppmanar därför regeringen att i möjligaste mån redovisa en sådan bedömning. Eftersom flera av utskottets tillkännagivanden är mer omfattande och innehåller olika delar eller moment, exempelvis tillkännagivandet om it och miljö (rskr. 2013/14:168) och tillkännagivandet om åtgärder inom sjöfarten (rskr. 2013/14:374), har utskottet i tidigare yttranden till (yttr. 2016/17:TU4y) påtalat vikten av att regeringen redogör för vidtagna åtgärder för samtliga olika delar eller moment. Utskottet kan nu med tillfredsställelse konstatera att regeringen har följt utskottets uppmaning. Utskottet anser således på ett övergripande plan att regeringens redogörelse i skrivelse 75 har förbättrats och blivit utförligare. Utskottet vill uppmärksamma den nya praxis som synes ha etablerats under mot bakgrund av uttalanden om regeringens möjlighet att återkomma till och redovisa sin behandling av tillkännagivanden i budgetpropositionen eller i en annan proposition eller skrivelse före skrivelse 75 (se bet. 2016/17:KU21). Vad gäller trafikutskottets beredningsområde kan utskottet konstatera att regeringen inför skrivelse 75 har redovisat behandlingen av 18 tillkännagivanden i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) och fem tillkännagivanden i propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63). Utskottet har följt rekommendation i betänkande 2016/17:KU21 om att lämpligen redovisa sin syn på regeringens behandling av tillkännagivanden i deras sakliga sammanhang, dvs. i samband med att regeringen har redovisat sin bedömning. Utskottet lämnade således sin syn på regeringens behandling av dessa tillkännagivanden i betänkandena Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) och Några frågor om alkolås (bet. 2017/18:TU7). Sammanfattningsvis kan konstateras att utskottet inte har haft något att invända mot regeringens bedömning, undantaget tillkännagivandena om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144 och 2016/17:185) och om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101). Vidare har utskottet framfört synpunkter till regeringen inför den fortsatta beredningen av tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206). Vad gäller tillkännagivandena om en luftfartsstrategi och om regionala flygplatser motsatte sig utskottsmajoriteten regeringens bedömning att tillkännagivandena var slutbehandlade, varpå riktade två nya likalydande tillkännagivanden till regeringen (rskr. 2017/18:104). Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig. Utskottet noterar att regeringen i skrivelse 75 redovisar att de ursprungliga tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och om regionala flygplatser är slutbehandlade som regeringen anger att de två nya tillkännagivandena med motsvarande innebörd bereds vidare. Enligt utskottets mening är det viktigaste i sammanhanget att intentionerna i tillkännagivanden lever vidare, vilket de gör genom att de nya tillkännagivandena nu är föremål för beredning inom . Däremot kan det tyckas vara motstridigt att regeringen har valt att redovisa de ursprungliga tillkännagivandena som slutbehandlade som de nya tillkännagivandena med motsvarande innebörd uppges vara under beredning. Tydligheten och transparensen i hanteringen gagnas inte heller av att de ursprungliga tillkännagivandena redovisats som slutbehandlade utan någon närmare motivering eller, vad gäller tillkännagivandet om regionala flygplatser, någon hänvisning till de nya likalydande tillkännagivandena. Det kan i sammanhanget noteras att en annan ordning verkar ha tillämpats av regeringen i fråga om kulturutskottets tillkännagivande om donation av föremål (rskr. 2016/17:281), där regeringen bedömde att tillkännagivande var slutbehandlat men inte delade regeringens bedömning och beslutade om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:91). I detta fall redovisar nämligen regeringen i skrivelse 75 att det ursprungliga tillkännagivandet bereds vidare. Utskottet konstaterar vidare att den nya praxis som vuxit fram under det senaste är positiv såtillvida att den innebär att ges möjlighet att i ett tidigare skede lämna synpunkter om regeringens hantering av tillkännagivanden. I tidigare yttranden till (yttr. 2016/17:TU4y) har utskottet framfört att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. På motsvarande vis är det enligt utskottets mening positivt med en skyndsam återrapportering av vidtagna åtgärder. Utskottet vill dock peka på att utskottet i och med den nya praxisen kan komma att behöva återkomma till samma frågeställningar under ett eftersom det inte är ovanligt att likartade frågor som de som tas upp i tillkännagivandena också tas upp i motionsyrkanden från allmänna motionstiden som utskottet planerat att behandla i ett lämpligare sammanhang senare under . Så var exempelvis fallet i fråga om tillkännagivandet om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101), där utskottsmajoriteten vid den sedvanliga behandlingen av motionsyrkanden om luftfartsfrågor angav att den med anledning av att i samband med budgetberedningen hade riktat ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna inte fann någon anledning att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i frågan (bet. 2017/18:TU10). Eftersom utskottets beredning i samband med att regeringen har redovisat sin behandling av ett tillkännagivande inte nödvändigtvis sammanfaller med när utskottet hanterar motionsförslag inom samma tematiska område menar utskottet att den nya praxisen i vissa fall kan försvåra en samlad behandling av en viss sakfråga. Utskottet kan i sammanhanget också uppmärksamma att de tillkännagivanden som regeringen valde att återrapportera i propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63) synes sakna uppenbar koppling till det framlagda lagförslaget i övrigt. Inför beredning av skrivelse 75 vill trafikutskottet understryka att de ställningstaganden som utskottet redovisat tidigare under i samband med beredningen av regeringens redovisning av hanteringen av tillkännagivandena om en strategi för luftfarten, om regionala flygplatser och om lastbilars och bussars längd och vikt inte har ändrats. Dessa återges kortfattat i det följande. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) framhöll regeringen att den beslutat om En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem , där bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster betonas. Regeringen angav vidare att de båda tillkännagivandena om en strategi för luftfarten (rskr. 2014/15:144 och 2016/17:185) därmed ansågs slutbehandlade. I betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) framförde utskottsmajoriteten att regeringens flygstrategi inte bedömdes vara tillräcklig för att ge svenskt flyg goda villkor och förutsättningar och att de former och riktlinjer som regeringen har som inriktning i arbetet för en flygstrategi borde ändras och ges en ny inriktning. Utskottsmajoriteten delade således inte regeringens uppfattning att tillkänna-givandet var slutbehandlat utan uppmanade att återigen tillkännage för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig och framförde att de inte såg något skäl att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en flygstrategi, utan de delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. De anförde bl.a. att den stora bredd som flygstrategin tar sikte på är positiv när det gäller de fokusområden och prioriteringar som lyfts fram. I budgetpropositionen framhöll regeringen vidare att de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet understryks i den nationella flygstrategin. Regeringen pekade också bl.a. på att nya EU-regler ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen ansåg i och med detta att tillkännagivandet om regionala flygplatser (rskr. 2016/17:101) var slutbehandlat. I betänkandet Utgiftsområde 22 Kommunikationer (bet. 2017/18:TU1) framförde utskottsmajoriteten att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen har presenterat och konstaterade därmed att utskottet inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. Utskottsmajoriteten framhöll att det behövs ett mer systematiskt arbete för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas och uppmanade därmed att tillkännage för regeringen att den bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och reserverade sig och framförde att de delade regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat. De pekade bl.a. på regeringens skrivningar i flygstrategin om de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet och välkomnade regeringens avsikt att genom de nya EU-reglerna öka förutsägbarheten och stabiliteten när det gäller möjligheterna till offentligt stöd till små regionala flygplatser. I propositionen Några frågor om alkolås (prop. 2017/18:63) redovisade regeringen beredningsläget för tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206). I betänkandet Några frågor om alkolås (bet. 2017/18:TU7) påminde utskottsmajoriteten regeringen om utskottets tidigare uttalanden om att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Vidare framhöll utskottsmajoriteten att dessa uttalanden bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för den nya bärighetsklassen BK4. Ledamöterna från Socialdemokraterna, och framhöll i en motivreservation att de välkomnar att ett upplåtande av ett vägnät för BK4 vägleds av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas på ett ansvarsfullt sätt. Ett generellt införande av den nya bärighetsklassen på hela det vägnät som har de fysiska förutsättningarna riskerar enligt reservanterna att leda till en överflyttning av gods från sjöfarten och järnvägen till vägtransporter. I miljö- och jordbruksutskottets yttrande (yttr. 2017/18:MJU4y) noteras att det finns många tillkännagivanden från /15 och tidigare som fortfarande inte är slutbehandlade. har tidigare anfört att det borde höra till undantagen att tillkännagivanden inte kan slutredovisas (bet. 2005/06:KU34). Vidare har påpekat att det inte bör förekomma att tillkännagivanden inte är slutbehandlade utan att det redovisas en bedömning av när de kan bli slutbehandlade (bet. 2015/16:KU21 s. 30). Det är enligt utskottets mening angeläget att skrivelser behandlas med den skyndsamhet som krävs och att de handläggs samvetsgrant. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram tillkännagivandena i riksdagsskrivelserna 2014/15:182 om en översyn av strandskyddet och 2014/15:154 om en viltmyndighet. Utskottet vill återigen betona att det är angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas, att en myndighet inrättas och att berörda tillkännagivanden således hanteras skyndsamt. I en avvikande mening (S, MP, V) konstateras att man utgår från att skrivelser respekteras och hanteras skyndsamt av regeringen.