bet · H501KU28 · 2018-05-25 00:00:00 — Vidare anför motionären att det allra viktigaste för att få mer civilkurage i samhället är att fokusera på vad vi har för ansvar för varandra. Man bör uppmärksamma och uppmuntra alla de goda exempel som finns på människor som gör saker för andra eller som hjälpt en människa i nöd. I motionen anförs också att flera kommuner har infört ett civilkuragepris för invånare som genom civilkurage utmärkt sig på ett föredömligt sätt. Det är enligt motionären ett enkelt sätt att visa uppskattning och kan vara mycket betydelsefullt för enskilda individer. lämnade betänkandet Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? (SOU 2011:16). Utredaren avråder från att införa en straffsanktionerad allmän skyldighet att bistå nödställda personer, dvs. vad som även brukar benämnas en civilkuragelag. I enlighet med sitt uppdrag presenterar utredaren ändå en teknisk modell till en sådan lagstiftning. Utredaren har inte funnit något behov av att i övrigt förtydliga, utvidga, på annat sätt ändra eller samla gällande bestämmelser eller införa nya sådana om skyldighet att agera vid farliga situationer. I betänkandet anförs att svensk rätt inte statuerar en allmänt gällande plikt att bistå den som befinner sig i fysisk fara eller som löper risk att få sin egendom skadad. Underlåtenhet att hjälpa en nödställd person är alltså straffsanktionerad endast när så är särskilt föreskrivet eller följer av allmänna rättsprinciper. I alla andra fall är underlåtenheten straffri, således oavsett om underlåtenheten från moralisk synpunkt ter sig lika eller nästan lika straffvärd som ett aktivt orsakande av skadan. Vissa kommuner och organisationer delar ut olika former av civilkuragepriser. Utskottet finner liksom inte någon anledning för att ta initiativ i frågan om att inrätta ett civilkuragepris. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ett tillkännagivande om att uppmärksamma 70-årsminnet av . I motion 2017/18:1620 av (S) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att den på ett lämpligt och värdigt sätt bör uppmärksamma att det 2015 hade gått den svenska flygaren stupade. Motionären skriver att är den enda svenska flygaren som dödades i en luftstrid över svenskt territorium under . Händelsen inträffade efter det att beskjutits av ett tyskt hydroplan. En minnessten över flygaren restes i – efter händelsen. Utskottet behandlade i betänkande 2012/13:KU17 ett motionsyrkande om att minnet av borde uppmärksammas av . Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att beslutanderätten i denna typ av frågor i första hand ligger hos ledning. I betänkande 2013/14:KU13 behandlade utskottet ett motionsyrkande om ett tillkännagivande till regeringen om att 70-årsminnet av borde uppmärksammas. Utskottet avstyrkte motionen och anförde att det kunde finnas skäl att hedra minnet av , men utskottet fann det dock inte nödvändigt med något initiativ från i frågan. I betänkande 2014/15:KU8 fann utskottet liksom tidigare att det inte var nödvändigt med något initiativ från i frågan och avstyrkte det aktuella motionsyrkandet. Utskottet anser liksom tidigare att det inte är nödvändigt med något initiativ från i frågan och avstyrker motionen. Översyn av det offentliga belöningssystemet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Det svenska belöningssystemet reformerades 1975 mot bakgrund av att man ansåg att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn genom att ge uttryck för värderingar och samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Vidare motiverades reformen med att ordnarna inte kunde fylla sin uppgift när det gällde att belöna viktiga samhällsinsatser. Förslaget som läggs fram om att se över belöningssystemet och återinföra de vilande ordnarna reflekterar inte heller nu behoven i dagens samhälle. Mot bakgrund av detta bör avslå förslaget om tillkännagivande om översyn av det offentliga belöningssystemet. Flagglag, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 16. råder en ordning som innebär att utseendet på svenska flaggan regleras i lag men flaggdagarna regleras i en förordning. Det finns inga föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller ens vilken flagga som ska föras. Frågan om flaggning över enskilda myndigheter blir i stället föremål för beslut för den enskilda myndighetschefen. Många myndigheter flaggar även med EU-flaggan eller med politiska och ideologiska flaggor, t.ex. den s.k. prideflaggan. Den svenska flaggan är en symbol för och därmed i förlängningen för svenska myndigheter. Alla regler för flaggning bör stadgas i en flagglag. Flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan och andra myndighetsspecifika flaggor. Det finns även skäl att se över om det bör bli förbjudet att skända flaggan. EU-flaggan och andra icke officiella flaggor bör aldrig finnas på offentliga byggnader. Flagglagen bör främst ta sikte på myndigheter och officiella byggnader, detta för att vi menar att privat flaggning bör uppmuntras snarare än påtvingas. Med bifall till motionen bör tillkännage detta för regeringen. nationalsång, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 18 och 2017/18:2036 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:2782 av (SD). Frågan om nationella symboler är mycket viktig, och det offentliga bör överlag arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det offentliga rummet. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör det stadgas att Du gamla, du fria är officiella nationalsång. bör tillkännage detta för regeringen. Allmänna helgdagar, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 5 och 2017/18:504 av (L) och 2017/18:524 av (SD) yrkandena 1–3. En paragraf bör införas där det stadgas vilka de svenska helgdagarna är och att de vilar på en historisk grund som kan vara både icke-konfessionell, och hednisk. Vid en sådan lagändring bör första maj utgå och ersättas med en annan dag, t.ex. , Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. finns en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer. Det har tyvärr visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga. Mot denna bakgrund bör tillkännage för regeringen att den bör utreda möjligheten att införa en svensk minnesdag, såväl som ett monument, tillägnad kommunismens offer. Nationella symboler, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 17 och 2017/18:2036 av (SD) yrkande 3. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både riksdag och regering verka för en ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. När t.ex. president talar i tv finns ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. Regeringen bör därför ta fram förslag för att stärka nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Offentliga belöningssystem, punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har länge motionerat om att det svenska ordensväsendet ska återinföras så att även svenska medborgare som gjort sig förtjänta av en utmärkelse ska kunna få en sådan. Det är en märklig ordning att svenska medborgare som gjort insatser för landet inte ska kunna belönas på samma sätt som utländska medborgare belönas. Utskottets förslag om en översyn av det offentliga belöningssystemet inbegriper att utmärkelser inom samtliga ordnar ska kunna delas ut till svenska medborgare. Vårt förslag är således tillgodosett i sak och vi avstår därför från att reservera oss till förmån för vår motion. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:165 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-flaggan inte ska vara hissad eller upphängd inom och svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:504 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det fria ordets dag bör ersätta första maj som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:524 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en särskild minnesdag för alla som stupat för frihet bör fastställas, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minnesdagen ska bli och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt minnesmärke i varje större svensk stad och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersätta första maj som helgdag och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det svenska ordensväsendet och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en omarbetad allmän flagglag och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka exponeringen av nationella symboler och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsången och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1467 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillägg i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar genom införande av som tillfällig allmän flaggdag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1475 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av dagens allmänna flaggdagar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1620 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hedra minnet av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2036 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den svenska nationalkänslan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2077 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett årligt civilkuragepris och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2094 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra det kungliga ordensväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2107 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta nya medaljer och förtjänsttecken för samhällsförbättrande verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2258 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda den skånska flaggans officiella status enligt intentionerna i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2782 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2835 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning angående ett modernt offentligt belöningssystem som bl.a. innebär att svenska medborgare kan belönas på samma sätt som utländska medborgare, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3782 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastställa regler för ceremoniel och flaggtider och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3860 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det officiella belöningssystemet för att återinföra möjligheten att utdela officiella ordnar till svenska medborgare och tillkännager detta för regeringen. Vi står självklart bakom alla våra reservationer i det här betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 4. Just dagens debatt är lite extra trevlig och rolig att hålla. Vi ska ju behandla ett utskottsinitiativ med ett innehåll som faktiskt ligger varmt om hjärtat. Det handlar om vårt kungahus, våra flaggdagar och våra offentliga belöningssystem. blev vi tyvärr inte inbjudna till den diskussion som föregick själva utskottsinitiativet. I det följande kommer jag därför att lägga ut texten lite grann när det gäller vad som vore lämpligt som tilläggsdirektiv till kommittén. Vad gäller återinförandet av ett ordenssystem kan vi konstatera att det ska ske en översyn av det offentliga belöningssystemet. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska se över och, om så behövs, komma med författningsförslag avseende formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika belöningar. Översynen ska omfatta en rad medaljer, utmärkelsen professors namn, den statliga utmärkelsen för nit och redlighet i rikets tjänst samt Försvarsmaktens och medaljer. Översynen ska även beakta de kungliga medaljerna. Så långt är allt gott och väl. Däremot är vi synnerligen skeptiska till att så kallade jämställdhets- och mångfaldsaspekter ska vägas in i översynen. Poängen med ett statligt belöningssystem är att det är goda gärningar och nit som ska uppmuntras. Man ska inte premieras med medalj för att man råkar vara man, för att man råkar vara kvinna eller för att man är född någon annanstans. Vid sidan om den parlamentariska kommitténs arbete ska även samråd ske mellan Kungl. Maj:ts orden och företrädare för kommittén om ändringar i ordnarnas stadgar. Detta samråd ska genomföras dels i syfte att ta fram stadgar för och Svärdsorden, dels i syfte att anpassa stadgarna för till att dess utmärkelser ska kunna tilldelas även svenska medborgare, dels i syfte att överväga en förändring avseende vilka grader det ska finnas inom de befintliga ordnarna samt hur ordnar ska få bäras. Detta är såklart ypperligt. Det är bra. Kommittén ska också ha i uppgift att se över de kungliga flaggdagarna. Låt mig därför föreslå ett tilläggsdirektiv där en total översyn av systemet med flagga och flaggning görs. råder en ordning som innebär att utseendet på svenska flaggan regleras i lag, medan flaggdagarna regleras i en förordning. Det finns inte heller några föreskrifter som reglerar när myndigheterna ska flagga eller ens vilken flagga som faktiskt ska användas. Frågan om flaggning över enskilda myndigheter blir i stället föremål för beslut för den enskilda myndighetschefen. Många myndigheter flaggar även med till exempel EU-flaggan eller med politiska och ideologiska flaggor, till exempel prideflaggan. Den svenska flaggan är en symbol för , och därmed i förlängningen också för våra svenska myndigheter. Alla regler för flaggning bör därför finnas och stadgas i en gemensam flagglag. Flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella och att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan och andra myndighetsspecifika flaggor. Det finns även skäl att se över om det bör bli förbjudet att skända den svenska flaggan. EU-flaggan och andra icke officiella flaggor bör aldrig finnas på svenska offentliga byggnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna helgdagar m.m. Flagglagen bör främst ta sikte på myndigheter och officiella byggnader. Vi menar att privat flaggning såklart bör uppmuntras snarare än att påtvingas. Betydelsen av nationella symboler för ett land kan inte nog betonas. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både riksdag och regering verka för en ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. När till exempel president talar i tv finns ofta en nationalsymbol - den amerikanska flaggan - bredvid eller bakom podiet. Kommittén bör därför ta fram ett förslag för att stärka nationalkänslan genom en större exponering av just nationalsymboler. Slutligen något om de nationella helgdagarna. Den svenska kulturen är unik och dess uttryck likaså. Det gäller det som kan ses med blotta ögat, till exempel våra kulturlandskap eller nationsflaggan, men även våra uttalade eller outtalade regler för socialt umgänge. En sak som man kanske inte tänker på så ofta är hur vi som folk väljer våra helgdagar. För att skydda dessa helgdagar från klåfingriga EU-politiker eller kulturrelativistiska politiker här hemma bör de stadgas i grundlag. Stadgandet bör reglera de svenska helgdagarna och slå fast att de vilar på en historisk grund som kan vara icke-konfessionell, eller hednisk. Därvid bör vi en gång för alla utmönstra första maj och ersätta den med en annan dag, förslagsvis eller Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. Jag ska vara kortfattad i detta anförande. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1, som handlar om översynen av det offentliga belöningssystemet. I detta betänkande finns det tillkännagivanden om en parlamentarisk kommitté som ska se över belöningssystemet, flaggdagarna och utformningen av anslag till hovet. har motionerat om att man ska se över anslaget till hovet. Vi vill avskaffa monarkin, men vi vill i väntan på det se över hur medlen till hovet ser ut och hur de regleras. Vi har till exempel haft förslag om att man som statschef ska ha ett arvode och att medel ska avsättas som anslag för representation och liknande, som vi har för till exempel vår statsminister. Det är alltså bra att man ser över hur pengarna ska regleras och hur anslagen ska utformas. Det är också rimligt att man i samband med det eller tidigare ser över de allmänna flaggdagarna. Jag tycker däremot inte att politikerna ska bestämma exakt vilka flaggor som ska få användas på olika myndigheter och hur kommunerna generellt ska få flagga. Det är de nationella flaggdagarna som man ska se över i detta sammanhang. Däremot tycker att det inte finns någon anledning att återinföra ett belöningssystem som ansågs förlegat . Vi kan inte se att det har hänt någonting som gör att det finns anledning att återinföra ordnar i på det sätt som framförs här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna helgdagar m.m. Att man har en utredning som ser över hur samhället uppmärksammar personer som har gjort saker är en sak. Men här talas det uttryckligen om att denna utredning ska lyfta in ordenssystemet igen. Det tycker vi är väl mossigt. Därför yrkar jag bifall till reservation 1. I när förtroendet för vårt samhälle utmanas av populistiska krafter och utländska intressen är det viktigt att vi vårdar vår samhällsgemenskap. I när det finns krafter som drar isär vårt samhälle är det viktigt att skapa motkrafter som för oss samman och som visar att vi ser, uppskattar och lär av varandra. Mot denna bakgrund är det mycket glädjande att sex partier - allianspartierna och regeringspartierna - har ingått en överenskommelse som innebär att en parlamentarisk utredning ska analysera ett antal frågor som rör det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och anslaget till kungahuset. Det är också glädjande att detta initiativ, när det presenterades i , fick stöd av ytterligare partier, bortsett från en reservation som vi hörde talas om från och som rör en del av initiativet. Men bortsett från det har initiativet stöd av hela utskottet. Jag tycker att det är en styrka för svensk demokrati att vi även ett valår när den politiska temperaturen är hög kan samla oss när det gäller frågor som om möjligt inte bör vara föremål för politisk strid. Våra partier närmar sig uppenbarligen statsskicket från olika ideologiska utgångspunkter. Vi står dock bakom Torekovsöverenskommelsen, som innebar att monarkin bevarades men att monarken berövades all formell politisk makt och i stället fick som främsta uppgift att tillsammans med övriga medlemmar av kungahuset företräda och vara en nationell symbol. För att statschefen och kungahuset ska kunna spela dessa roller även måste statschefsinstitutionens legitimitet och förtroende vårdas. I flera andra monarkier i förs en diskussion om det är motiverat att avgränsa den krets av personer av kunglig börd som förväntas utföra officiella uppdrag och som därmed kan göra anspråk på att få tillgång till åtgärder som finansieras via statsbudgeten. Det är rimligt att en sådan diskussion förs även i . Det svenska kungahuset har fått betydligt fler medlemmar. Man kan konstatera att strikta regler för giftermål, enbart manlig tronföljd, hög spädbarnsdödlighet och dålig sjukvård gjorde att antalet arvsberättigade medlemmar av kungahuset inte blev så stort i historien. Det har förändrats. Kungahuset består nu av 15 personer, varav 11 har arvsrätt till tronen om man inkluderar kungen. I nästa generation därefter kan man förvänta sig ytterligare ett antal arvsberättigade personer. Om alla dessa skulle agera som officiella företrädare för och få verksamhet finansierad av anslag skulle det handla om en relativt stor grupp personer. Detta skulle riskera att undergräva kungahusets legitimitet och förtroende. Vi vill därför att en parlamentarisk utredning som ett av sina uppdrag i samråd med hovet ska överväga hur anslag till hovet kan bidra till att kungahusets officiella åtaganden främst utförs av ett begränsat antal av dess medlemmar. Vi vill att det ska utarbetas principer för hur det här ska gå till. Det är inte rimligt att se framför sig att anslagets storlek skulle öka i takt med att antalet arvsberättigade personer uppnår vuxen ålder. I stället bör man definiera vilka personer i varje släktled som i första hand bör utföra de officiella plikterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna helgdagar m.m. En annan fråga om nationella symboler som också har koppling till frågan om legitimitet rör flaggdagarna. är det allmän flaggdag på statschefens, statschefens gemåls och tronföljarens respektive födelsedagar och namnsdagar. Det kan diskuteras om det finns en bred folklig förankring för så många kungliga flaggdagar, och vi är därför överens om att man i samband med nästa tronskifte bör reducera antalet flaggdagar så att endast statschefens och tronföljarens födelsedagar och namnsdagar blir flaggdagar. Jag vill även uppehålla mig en del vid det offentliga belöningssystemet. Det handlar om ordnar, medaljer och andra utmärkelser som delas ut å vägnar i olika former. Detta är viktiga nationella symboler och också viktiga verktyg för att, som jag var inne på inledningsvis, skapa krafter som för oss samman och som visar att vi ser och uppskattar varandra. Det här systemet reformerades senast . Då avskaffades i princip möjligheten att ge svenska ordnar till svenska medborgare. Två av ordnarna, och Svärdsorden, förklarades vilande. Vid fick svenska medborgare ordensutmärkelser mer eller mindre med automatik om man var statstjänsteman eller officer. När man uppnådde ett visst antal tjänsteår och hade en viss tjänstegrad fick man en orden, oavsett hur man hade utfört sitt uppdrag. Detta var självklart ett orimligt system som hade stelnat i sina former, och det var rimligt att det utsattes för omfattande kritik. är min uppfattning att det var ett misstag att helt avskaffa möjligheten att ge svenska ordnar till svenska medborgare, och jag är glad att vi nu kan ändra på det förhållandet. Det är väl ganska uppenbart att det gradvis har blivit mer och mer accepterat i vårt samhälle att enskilda individer som utför extraordinära insatser lyfts fram, uppmuntras och uppskattas för det.