bet · H501UbU20 · 2018-03-28 00:00:00 — I motion 2017/18:3170 av i (M) yrkande 2 föreslås att regeringen ska tillsätta en utredning om att följa, stödja och utveckla sex- och samlevnadsundervisningen. I yrkande 3 framförs att även unga som bor på HVB-hem har rätt till likvärdig undervisning i sex och samlevnad och att personal på boenden för ensamkommande barn och unga därför behöver kompetens att möta frågor och behov kring sexuell hälsa och rättigheter. I motion 2017/18:3466 av m.fl. (C) yrkande 1 efterfrågas att en särskild läroplan bör specificera hur och gymnasieskolan i sin sex- och samlevnadsundervisning bör ta upp samtal med elever om pornografi. I yrkande 2 anförs vidare att ett material om pornografi och dess påverkan på barns och ungas hälsa, normer och allas lika värde bör tas fram för skolor att använda i undervisningen. I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 18 behandlas kvaliteten på skolans sexualundervisning, som enligt motionärerna varierar alltför mycket mellan olika skolor. I partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 3 framförs att sexualundervisningen behöver ses över så att frågor kring sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck finns med på ett tydligare sätt och att blivande lärare får möjlighet att fördjupa sina kunskaper i dessa frågor. Bakgrund och gällande rätt Av läroplanen för (Lgr 11 s. 18–19) framgår att skolans rektor har ett särskilt ansvar för att i undervisningen i olika ämnen integrera ämnesövergripande kunskapsområden, bl.a. i sex och samlevnad. Även av läroplanen för gymnasieskolan (Gy 11 s. 15–16) framgår att rektorn har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om sex och samlevnad. Frågor om sex och samlevnad ingår också specifikt i kurs- och ämnesplanerna för flera ämnen både i och i gymnasiet. I Lgr 11 nämns kunskaper som berör sex och samlevnad särskilt i kursplanerna för ämnena biologi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Motsvarande framgår av kursplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena i Gy 11 att olika aspekter av sex och samlevnad berörs i ämnena naturkunskap, historia och religionskunskap. har tagit fram stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisningen i olika åldrar och olika skolformer. har även anordnat ett antal konferenser och seminarier på temat, tillsammans med bl.a. . publicerade Skolinspektionen en kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen (dnr 400-2016:11445). Granskningen visar bl.a. att det har blivit vanligare att lärare integrerar sex och samlevnad i ämnesundervisningen. finns många viktiga områden som behöver stärkas. Exempelvis bör undervisning inom sex och samlevnad bedrivas återkommande och inte endast vid enstaka tillfällen, lärarna behöver samverka mer med varandra och med elevhälsan, och rektorerna behöver koppla sex- och samlevnadsundervisningen till skolans övergripande värdegrundsarbete. Utskottet kan konstatera att flera begrepp som rör sex och samlevnad ingår i kursplaner och i gymnasieskolans ämnesplaner. Läroplanerna förtydligar vidare att undervisningen i sex och samlevnad är ett ämnesövergripande kunskapsområde som ska integreras i utbildningen. Vidare tydliggör skollagen och skolans styrdokument att utbildningen bl.a. ska utformas i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna som individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Sex- och samlevnadsundervisningen har också ett brett syfte som inkluderar frågor om jämställdhet, sexualitet, könsmönster, relationer, kön och normer. Utskottet kan dock konstatera att Skolinspektionens kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen har visat att det har blivit vanligare att lärare integrerar sex och samlevnad i ämnesundervisningen och att det också finns områden som behöver stärkas. Resultaten från granskningen bör enligt utskottets mening bidra till att förstärka sex- och samlevnadsundervisningen. Särskilt värdefullt är att koppla frågor om sex och samlevnad till skolans övergripande värdegrundsarbete och till frågor som jämställdhet, allas lika värde och könsnormer. Utskottet vill här även påminna om att har tagit fram stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisningen i olika åldrar och för olika skolformer. Utskottet vill avslutningsvis understryka att sex- och samlevnadsundervisningen är av stor vikt, men är inte nu berett att ställa sig bakom ytterligare åtgärder. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1848 yrkande 18, 2017/18:3170 yrkandena 2 och 3, 2017/18:3466 yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3578 yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om entreprenörskap i skolan och om samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv. Jämför reservation 26 (M), 27 (C), 28 (M, C, L, KD), 29 (SD) och 30 (C). Motioner om entreprenöriellt lärande och hållbar utveckling I kommittémotion 2017/18:3042 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 efterfrågas en utvärdering av de effekter och resultat som styrdokumenten har fått med betoning på vad lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för effekter på verksamheterna, alltifrån grundskola till högre utbildning. I kommittémotion 2017/18:3360 av m.fl. (M) yrkande 9 framförs att alla skolor bör kunna erbjuda sina elever utbildning om företagande och företagares villkor. Enligt motionärerna har praktisk övning i entreprenörskap många goda effekter, bl.a. att fler senare i livet startar företag, att kvaliteten på de startade företagen ökar och att kvinnor startar företag. I motion 2017/18:1042 av m.fl. (M) anförs att det är viktigt att inom hela utbildningsområdet ta till vara det entreprenöriella lärandet för att möta konkurrensen i arbetslivet. I motion 2017/18:1432 av och (båda M) föreslås att regeringen ser över och överväger möjligheten att alla kommuner ska ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att driva eget företag. I motion 2017/18:2730 av och (båda M) förespråkas att alla barn och ungdomar under sin skoltid bör ges utbildning i entreprenörskap. I motion 2017/18:3103 av och (båda M) anförs att företagande och entreprenörskap ska beaktas vid utformningen av all utbildning. I motion 2017/18:3200 av (M) framförs att entreprenörskap ska främjas redan i och i större omfattning än . I motion 2017/18:177 av (SD) föreslås att regeringen ska få i uppdrag att möjliggöra ökade kunskaper om företagsamhet i skolan. I motion 2017/18:546 av (SD) framför motionären att regeringen bör utreda huruvida en stimulanspeng kan införas för att främja förståelsen för egenföretagande. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 13 framförs att entreprenöriellt lärande ska vara ett naturligt perspektiv i hela utbildningssystemet. Enligt motionärerna främjar det entreprenöriella lärandet kompetens att fatta beslut, kommunicera och samarbeta. Motioner om samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 31 förordas ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet. Motionärerna anser att om både föreningslivet och näringslivet är med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans med både fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. I kommittémotion 2017/18:3761 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 8 efterfrågas möjligheter för föreningslivet att komma till skolor och fritidshem för att låta barn testa nya aktiviteter. Att barn samlas runt intressen ger möjlighet till ökad integration och till att stärka föreningslivet. Samverkan med arbetslivet, entreprenörskap och hållbar utveckling är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål samt ämnes- och kursplaner för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) samt gymnasieskolan (Gy 11). Rektorn har ett särskilt ansvar för att utveckla samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan så att eleverna får konkreta erfarenheter som har betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. I de övergripande målen för läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden och även har inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika skolan som en lärande miljö. Lärarna ska bl.a. medverka till att utveckla kontakter med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. Vidare anges det i läroplanen att skolan ska stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt vilja till att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar ett förhållningssätt som främjar entreprenörskap. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan (Gy11) anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetslivet. Skolan ska även bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Därigenom ökar elevernas möjligheter att starta och driva företag. Det framgår vidare att entreprenöriella förmågor är värdefulla för arbetslivet, samhällslivet och vidare studier. Gymnasieskolan ska nära samverka med arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet och få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. I många av examensmålen för gymnasieskolans nationella program ingår krav på kunskaper om entreprenörskap. Ämnet entreprenörskap, som är tvärvetenskapligt men har sin bas i företagsekonomi och psykologi, ingår som ett programgemensamt ämne i flera program. I ämnet företagsekonomi finns t.ex. kursen entreprenörskap och företagande, som ska ge kunskaper om att starta och driva ett företag. Vidare anges det i läroplanen för gymnasieskolan att alla elever ska genomföra ett gymnasiearbete. Målen för gymnasiearbetet framgår av programmens olika examensmål. För yrkesprogrammen anges bl.a. att gymnasiearbetet kan utformas så att det ger eleverna möjlighet att pröva sitt yrkeskunnande i företagsliknande arbetsformer. I läroplan under Skolans uppdrag anges bl.a. att undervisningen ska belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. Ett av läroplanens kunskapsmål är att eleven efter genomgången grundskola har fått kunskaper om förutsättningarna för en god miljö och en hållbar utveckling. Att på olika sätt belysa hållbar utveckling ingår även i kursplanerna för ett flertal av ämnen. Som tidigare nämnts (i avsnitt 6.2) är miljöperspektivet ett av de övergripande perspektiv som nämns i Lgr 11 och Gy 11 som ska anläggas i alla undervisning. Miljöperspektivet ska ge eleverna insikter så att de dels själva kan medverka till att hindra skadlig miljöpåverkan, dels kan skaffa sig ett personligt förhållningssätt till de övergripande och globala miljöfrågorna. Undervisningen ska vidare belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa hållbar utveckling. I läroplanen sägs vidare att ett kunskapsmål är att varje elev efter avslutad utbildning kan observera och analysera människans samspel med sin omvärld utifrån perspektivet hållbar utveckling. Hållbar utveckling ingår även i examensmålen för ett flertal gymnasieprogram liksom i ämnen och kurser. Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv beslutade om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv genom att huvudmän för grundskolor och specialskolor blir ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, s.k. prao (prop. 2017/18:24, bet 2017/18:UbU9, rskr 2017/18:155). I ska prao omfatta minst sammanlagt fr.o.m. årskurs 8. I specialskolan gäller samma omfattning som fr.o.m. årskurs 9. Syftet med prao är att eleverna ska få kunskaper om arbetslivet inför kommande studie- och yrkesval. I första hand ska prao för en elev anordnas på en arbetsplats och i andra hand genom att eleven deltar i undervisningen på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. beslut omfattade även vissa förändringar i regelverket vad gäller utbildningskontrakt för elever på gymnasial lärlingsutbildning och för lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Pågående arbete om entreprenörskap i skolan Regeringen meddelade i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 198) att den avsåg att förlänga och förstärka den pågående satsningen på entreprenörskap och företagande bland unga i bl.a. skolväsendet. För ändamålet avsattes –2020 inom utgiftsområde 24. ska enligt myndighetens instruktion särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap inom skolväsendet. Uppdraget knyter an till myndighetens uppgift att lämna statsbidrag enligt förordningen (2011:192) om statsbidrag för entreprenörskap i skolan samt upphandling av tjänster för att stödja entreprenörskap inom skolväsendet. Syftet med insatser är att främja utvecklingen av huvudmännens arbete med entreprenörskap i skolan. redovisar i sin årsredovisning vilka insatser som genomförts inom regeringsuppdraget och lämnar även en sammanfattande redogörelse för vad statsbidragen har använts till. I årsredovisning anförs bl.a. att myndigheten inom ramen för uppdraget har genomfört två uppdragsutbildningar om entreprenörskap med totalt 1 970 deltagare. har också genomfört en uppföljning av den kursverksamhet i entreprenöriellt lärande som genomfördes –2015. Uppföljningen visade att kursdeltagarna i stor utsträckning fått en bättre förståelse för entreprenörskap i skolan och att de efter kursen arbetar aktivt med att stimulera elevernas entreprenöriella förmågor. tog 2015 fram en reviderad kunskapsöversikt av erfarenheter, begrepp och forskning kring entreprenörskap i förskolan, , gymnasieskolan och vuxenutbildningen (Skapa och våga – Om entreprenörskap i skolan). I publikationen diskuteras bl.a. hur skolor arbetar med området, och den ger en bild av relevant forskning. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2013/02553/S, U2013/01285/S, U2013/00941/S, U2015/00941/S, U2015/00299/S, U2015/03844/S) redovisade bl.a. en genomförandeplan för ett program om skola och arbetsliv samt vidare studier. Detta program syftar till att skapa bättre förutsättningar för elever att kunna göra väl underbyggda val inför fortsatta studier eller arbetsliv, samt för att underlätta övergången mellan olika skolformer och mellan skola och arbetsliv eller vidare studier. Skolan ska också bidra till att eleverna utvecklar kunskaper som främjar företagande och innovationstänkande. Inom ramen för programmen ingår bl.a. ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktad till lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. Programmet Skola och arbetsliv omfattar även statsbidraget för entreprenörskap i skolan (förordning 2011:192), vilket syftar till att stimulera elevernas kreativitet, nyfikenhet och självförtroende samt viljan att pröva och omsätta nya idéer i handling. Statsbidraget får bl.a. lämnas till organisationer och huvudmän för verksamhet vid skolor som syftar till att utveckla kunskaper om projekt och företagande, stimulera entreprenöriella kompetenser och förhållningssätt, stimulera skolors samarbete med entreprenörer inom näringslivet, kulturlivet och föreningslivet, eller främja flickors och unga kvinnors entreprenörskap. Pågående arbete om hållbar utveckling har i sin instruktion ett ansvar för att verka för att de s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås och vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). rapporterar bl.a. till i denna fråga. samverkar också med andra aktörer på området och hanterar dessutom den särskilda utmärkelsen för hållbar utveckling. I förskolans, och gymnasieskolans styrdokument finns tydliga kopplingar till innehåll och kunskapskrav som går att hänföra till miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Som ett led i detta arbete samverkar med både myndigheter och frivilligorganisationer i olika nätverk. har också samrått med och 2014 redovisat sitt ställningstagande om myndighetens roll på området. deltar även i arbetet med Agenda 2030 tillsammans med andra myndigheter samt med genomförandet av GAP (Global Action Plan) i samverkan med (årsredovisning 2017, s. 69). Inom ramen för arbetet med uppföljning och utvärdering har utbildningsutskottet låtit utarbeta en förstudie om utbildningens roll för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande (rapport från 2012/13:RFR9). anordnade utskottet även ett kunskapsseminarium i om utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande. Olika experter och organisationer hade bjudits in till seminariet för att ge sin bild av hur man arbetar med dessa frågor. Företrädare för Svenska angav vid seminariet att internationellt har ansetts vara mycket framgångsrikt när det gäller insatserna för utbildning för hållbar utveckling, med t.ex. förändringar i styrdokument. har varit mycket drivande i det internationella arbetet med utbildning för hållbar utveckling, i att ta fram strategier och förslag. har också lyft fram att det är viktigt att följa upp arbetet, och då inte bara se till genomförda aktiviteter och regelförändringar utan också faktiska effekter. Seminariet finns dokumenterat i en rapport från (2013/14:RFR19). Utskottet instämmer inledningsvis i motionärernas uppfattning om vikten av entreprenöriellt lärande. Satsningar som uppmuntrar ungas entreprenörskap och innovationskraft är av stor betydelse eftersom de kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar på arbetsmarknaden. Eleverna har nytta av kunskaper om företagande i många sammanhang både under och efter studierna, oavsett om de fortsätter studera eller övergår till arbetslivet. Utskottet vill påminna om att skolans styrdokument lyfter fram dessa frågor på olika sätt. Enligt läroplanerna ska skolan bl.a. stimulera elevernas kreativitet och nyfikenhet samt vilja att pröva egna idéer och lösa problem. Vidare ska skolan bidra till att eleverna utvecklar kunskaper och förhållningssätt som främjar entreprenörskap, företagande och innovationstänkande. Utskottet kan konstatera att det pågår ett flertal insatser och utvecklingsarbete inom dessa frågor. har bl.a. i uppdrag att särskilt stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet samt att lämna statsbidrag för entreprenörskap i skolan. Vidare arbetar för att stärka samverkan med arbetslivet genom ett flertal aktiviteter, bl.a. inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Utskottet vill även erinra om att regeringen har förlängt satsningen på entreprenörskap och företagande bland unga, bl.a. i skolväsendet. har också beslutat om en stärkt koppling mellan skola och arbetsliv, ett beslut som innebär att huvudmän för grundskolor och specialskolor blir ansvariga för att anordna obligatorisk praktisk arbetslivsorientering, prao. Vad gäller motionsyrkandet som efterfrågar en utvärdering om vilka effekter och resultat som styrdokumenten har fått med betoning på vad lärande för hållbar utveckling och entreprenöriellt lärande har fått för effekter på verksamheterna, vill utskottet anföra följande. har det genomförts olika insatser, bl.a. har rapporter och material tagits fram för att stödja lärande för hållbar utveckling och för entreprenörskap inom skolväsendet. Här kan bl.a. nämnas uppdrag att verka för att nå det s.k. generationsmålet och miljökvalitetsmålen, föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling samt samverka med myndigheter och frivilligorganisationer. När det gäller uppdraget att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolväsendet har genomfört en uppföljning av de insatser som gjorts, bl.a. angående den kursverksamhet i entreprenöriellt lärande som genomfördes –2015. Uppföljningen har visat att kursdeltagarna i stor utsträckning fått en bättre förståelse för entreprenörskap i skolan och att de efter kursen i skolan arbetar aktivt med att stimulera elevernas entreprenöriella förmågor. Utskottet vill här även erinra om den rapport om utbildning för hållbar utveckling, inklusive entreprenöriellt lärande, som utskottet tog fram 2013 inom ramen för dess uppföljnings- och utvärderingsuppgift. Utskottet instämmer i att utbildningens roll är viktig när det kommer till frågor om samverkan mellan skola, arbetsliv och föreningsliv. Enligt de övergripande målen i läroplanerna ska varje elev ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter som kan berika skolans lärande miljö. Utskottet vill även lyfta fram att det i arbete med samverkan inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen ingår ett utbildningspaket om skola och arbetsliv som är riktat till lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare. När det gäller frågan om samarbete med föreningslivet enligt den s.k. Bunkeflomodellen, som är ett samverkansprojekt mellan skolan och den lokala idrottsföreningen där eleverna har fysisk aktivitet som ett obligatoriskt inslag i skolan , kan utskottet konstatera att detta är en fråga för varje skolhuvudman och skola att besluta om. Med hänvisning till gällande rätt och till det anförda avstyrks motionerna 2017/18:177, 2017/18:546, 2017/18:1042, 2017/18:1062 yrkande 31, 2017/18:1432, 2017/18:2730, 2017/18:3042 yrkande 1, 2017/18:3103, 2017/18:3200, 2017/18:3360 yrkande 9, 2017/18:3759 yrkande 13 och 2017/18:3761 yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skriftliga ordningsomdömen, om objektiv och rättssäker betygsättning samt om sammanfattande betyg. Jämför reservation 31 (M) och 32 (SD). I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 27 föreslås att det ska införas omdömen i ordning och reda som en skriftlig kommentar och bilaga till terminsbetygen i och i gymnasieskolan. I motion 2017/18:660 av (M) yrkande 1 föreslås att det ska utredas hur betygsättningen kan förändras för att bättre säkerställa att bedömningarna görs objektivt. I yrkande 2 föreslås att betyg ska gå att överklaga. Enligt motionären skulle möjligheten att överklaga göra systemet mer rättssäkert och stärka förtroendet för att betygen ger en korrekt bild av elevens förmåga. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 15 framförs att möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 bör tas bort. I yrkande 18 föreslås att det ska införas skriftliga ordningsomdömen från första klass. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om betyg och betygsättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i , specialskolans och sameskolans ämnen samt i gymnasieskolan i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 7 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen (se 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 §, 13 kap. 16 §, 15 kap. 22 § skollagen). I grundsärskolans ämnen ska betyg sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. Det framgår även att när betyg sätts innan ett ämne har avslutats ska betygsättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har inhämtat i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (se bl.a. 10 kap. 19 och 20 §§). Ett nytt regelverk träder i kraft vad gäller skollagen 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 § (prop. 2016/17:143, bet. 2016/17:UbU23, rskr. 2016/17:339).