bet · H501SkU9 · 2018-03-15 00:00:00 — Vindkraften har en reducerad fastighetsskatt och betalar enbart , i stället för den normala industrifastighetsskatten om . har dock meddelat i ett ställningstagande att fastighetsskatten för en elproduktionsenhet med vindkraftverk är lägre än för övriga elproduktionsenheter, vilket kan vara ett otillåtet statsstöd enligt artikel 107 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Fastighetsskatten för en elproduktionsenhet med vindkraftverk får därför endast beräknas med den lägre skattesatsen (0,) om takbeloppet (för en period om tre beskattningsår) inte överskrids enligt kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse. För att inte snedvrida konkurrensen mellan de olika kraftslagen och undanröja administration för att följa statsstödsreglerna menar vi att fastighetsskatten på vindkraftverk ska justeras till den nivå som råder för övriga industrifastigheter, vilket även är den nivå som råder för exempelvis kärnkraft- och kraftvärmeverk. Boendebeskattning, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 13 och 17 samt 2017/18:81 av (SD), 2017/18:85 av (SD), 2017/18:580 av (S), 2017/18:588 av och (båda S), 2017/18:696 av (S), 2017/18:766 av m.fl. (S), 2017/18:815 av (S) yrkande 1, 2017/18:1681 av (MP), 2017/18:1692 av (MP), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 6, 2017/18:2275 av (M), 2017/18:2300 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:2518 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2017/18:3289 av (M) och 2017/18:3372 av (MP). Byggklar mark som står obebyggd förekommer i stor skala och är en av orsakerna till att det byggs mindre än vad det finns möjlighet till. För att kommunerna ska kunna ställa krav på att marken bebyggs efter försäljning behöver möjligheten förstärkas genom lagstöd. Detta syftar till att öka byggandet och motverka att byggbolag och markägare sitter på byggklar mark. Därmed kan kommuner snabba på processen från försäljning av byggklar mark till färdigbyggd byggnad. Vi föreslår att regeringen utreder frågan om beskattning av byggklar mark. På de flesta av högskoleorter, inte minst i storstäderna, är det brist på studentbostäder, vilket riskerar att slå mot såväl tillväxten som utbildningsväsendet. Det handlar om ett växande problem i form av utbredd osäkerhet, långa köer, trångboddhet, långpendling och i många fall en växande svart marknad med diverse kontrakt. Det är inte rimligt med dessa förhållanden för våra studenter. Vi anser att det är orimligt att studentbostäder inte betraktas som elevhem, vilka man gör undantag för i fastighets-taxeringslagen, med slopad fastighetsavgift som följd. Vi vill avskaffa den kommunala fastighetsavgiften för studentbostäder. Boendebeskattning, punkt 9 (V) av Momodou Jallow (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:81 av (SD), 2017/18:85 av (SD), 2017/18:580 av (S), 2017/18:588 av och (båda S), 2017/18:696 av (S), 2017/18:766 av m.fl. (S), 2017/18:815 av (S) yrkande 1, 2017/18:1681 av (MP), 2017/18:1692 av (MP), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 6, 2017/18:2275 av (M), 2017/18:2300 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2518 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2017/18:3289 av (M), 2017/18:3372 av (MP) och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 13 och 17. har villaägare och de som äger en bostadsrätt möjlighet att använda kostsamma subventioner för att renovera sin bostad. Motsvarande ROT-avdrag gäller inte för boende i hyresrätt. Det är ett ojämlikt förhållande där de som bor i hyresrätt i praktiken betalar för villaägares möjlighet att kakla om badrummet via skatten. har länge drivit frågan om att införa ett upprustningsstöd riktat till hyresrätter. Det är därför mycket positivt att vi tidigare har kommit överens med regeringen om att äldre hyresrätter ska få statligt stöd för att moderniseras på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt som innebär att hyreshöjningen begränsas efter renoveringen. Budgetpropositionen innebar att avsätts till detta ändamål (prop. 2016/17:1). Stödet bidrar till att upprätthålla den höga och sammanhållna svenska bostadsstandarden. Upprustningsstödet löser en del av de akuta problem som råder vad gäller renoveringsbehovet i dagens bostadsbestånd. I ett mer långsiktigt perspektiv behövs dock även andra åtgärder. Ett sådant förslag är just nu under utredning och handlar om statliga energisparlån för att underlätta energirenoveringar. Ytterligare en åtgärd som bör utredas är att införa skattefria underhållsfonder. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:1311 av (KD) yrkande 3. Lärosätena ska bli mer autonoma, och mer makt måste flyttas från politikerna till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Vi behöver därför mer fristående lärosäten, likt stiftelser. För att stärka lärosätenas ekonomi och möjliggöra satsningar på verksamheten bör donationer göras avdragsgilla. Det bör också i större utsträckning finnas en mångfald och flexibilitet kring examinationsformer, och det ska vara upp till lärosätena själva att bestämma hur icke-akademiska meriter ska jämföras med akademiska meriter vid exempelvis anställningar på högskolor och universitet. Professionen vet bäst vilken kompetens den efterfrågar. Ojämställdheten inom idrotten börjar redan från de första knaggliga träningarna på småbarnsben och är ett problem som multipliceras . Att föreslå lösningar som lyfter bort uppenbara skattetekniska hinder som står i vägen för jämställd sponsring är regeringens ansvar och borde stå högt upp på prioriteringslistan för den feministiska regeringen. Jag anser därför att regeringen har ett ansvar för att se över den befintliga skattelagstiftning som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag. Som ser det är det skatterättsliga regelverket på detta område till stor del styrt av praxis som i vissa fall går tillbaka till 1970-talet. För en livskraftig och jämställd idrott behöver nu regelverket ses över. Det första regeringen skulle kunna göra är att tillsätta en utredning som ser över det omoderna regelverket. Därför vill jag att regeringen tar fram förslag för att underlätta jämställd sponsring och att en utredning tillsätts som ser över den befintliga skattelagstiftning som gör det dyrare och svårare för företag att sponsra damlag än herrlag. Tonnageskatt, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 44 och 2017/18:1744 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3. Sjöfarten har stor betydelse för det svenska transportsystemet. Vikten av att värna och utveckla våra stora hamnar genom att exempelvis säkerställa tillräckliga djup kan inte nog understrykas. av utrikeshandel, mätt i volym, transporteras sjövägen, vilket innebär ca transporterat gods. Vid sidan av dessa godstransporter transporteras ungefär 30 miljoner passagerare med färja till och från grannländer. infördes tonnagebeskattningssystemet i som länge efterfrågats av sjöfartsnäringen. Syftet med skatten är att stärka svenska rederier och ge dem likvärdiga konkurrensvillkor som andra länder i . Det finns anledning att tro att systemet kan bli mer inkluderande ifall vissa justeringar görs gällande exempelvis fartygsstorlek. Vi vill därför se över möjligheten att justera tonnagebeskattningssystemet i syfte att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft. Tonnageskatt, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1744 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 44. har tidigare tagit ställning för införandet av ett tonnage-beskattningssystem, och vi ser mycket positivt på att det finns ett svenskt tonnagebeskattningssystem. Det är viktigt att ett sådant system finns och att det anpassas till de förutsättningar som gynnar svensk sjöfart, även kustsjöfarten. I tonnagebeskattningens olika delar finns det några förhållanden som kan ge upphov till orättvisa och missriktade inskränkningar i möjligheten för rederier att ansluta sig till tonnagebeskattningen. Regeringen måste göra nödvändiga ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och i skatteförfarandelagen (2011:1244) om svensk tonnage-beskattning så att svensk kustsjöfart också inlemmas i systemet. Svenska rederier måste kunna ha sina fartyg flaggade i utan att få skattemässiga nackdelar i förhållande till om de flaggat ut dem till våra grannländer. Det gäller både stora och små rederier, allt från Gotlandsbolaget till mindre skärgårdsrederier. Våra invändningar mot att regeringen exkluderade svensk kustsjöfart från att kunna konkurrera på lika villkor med utflaggade rederier bemöttes inte i sak av något av de övriga partierna, varför vi har anledning att tro att de egentligen har samma uppfattning som vi i sak. Det är tråkigt att vi inte kunde få majoritet då för att ge svensk sjöfart de bästa förutsättningarna för att bedriva sin verksamhet under svensk flagg och därmed betala skatt i . Det skulle alla parter tjäna på. Vi anser att detta är en så viktig fråga att vi vill driva på för att åstadkomma en förändring till det bättre, genom att ta upp denna fråga igen. Vi menar att regeringen bör inleda en snabb utredning om hur kustsjöfarten kan tas med i tonnagebeskattningssystemet och möjligt återkomma till med ett förslag i denna riktning. I har vi många små rederier med förhållandevis små fartyg. Under behandlingen av det ursprungliga lagförslaget 2016 påpekades det av flera remissinstanser att den nedre gränsen på 100 tons bruttodräktighet för att kunna ansluta sig till tonnagebeskattningssystemet är väl hög. De flesta menade att gränsen i stället bör vara en bruttodräktighet om 20. anser att det är en rimlig bedömning, mot bakgrund av att ett av den svenska sjöfartens starkaste utvecklingssegment ligger just i mindre fartyg. Det skulle därför gynna en ytterligare expansion av svensk kustsjöfart om gränsen sänktes. Vi menar att det är viktigt att anpassa lagstiftningen till den verklighet som ska regleras så att lagstiftaren inte sätter onödiga käppar i hjulet för expanderande branscher och annan företagsamhet. Vi menar därför att frågan om den nedre gränsen för bruttodräktigheten, med hänsyn till de synpunkter som sjöfartens organisationer, men även , har framfört i detta avseende, bör involveras i tidigare nämnd utredning och förslag till . Vårt förslag bygger på att man inte ska kunna flytta vinster och kostnader på ett sådant sätt att man minimerar skatteuttaget ur verksamheten. Det är en god anledning, men skapar regeringen ett nytt problem för de koncerner som har både bolag som bedriver internationell sjöfart och bolag som till bedriver nationell sjöfart. Genom att nationell sjöfart, oavsett konkurrenssituation, inte har tillgång till tonnagebeskattningen och att hela koncernen måste kunna godkännas för tonnagebeskattning misskrediteras sådana rederikoncerner skattemässigt. Det kan finnas goda skäl till att dela upp en verksamhet på det sättet eller att expandera en verksamhet i den ena sektorn till den andra genom att bygga en koncern med flera bolag, inte minst i de fall då verksamheter fusioneras eller fissioneras. Vi menar därför att koncerner med bolag som verkar nationellt och bolag som verkar internationellt måste kunna utnyttja tonnagebeskattning för de delar av koncernen som uppfyller övriga krav. Regeringen bör därför även i detta fall skyndsamt utreda en sådan komplettering av tonnagebeskattningssystemet och återkomma till med ett förslag i denna riktning. Konstinköp, punkt 13 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5. vill att regeringen utreder möjligheten att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag. Det kan vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Detta bör tillkännage för regeringen. Enskilda näringsidkares personliga friskvård, punkt 14 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2839 av (C) yrkande 4 och 2017/18:2013 av (M). När det gäller friskvårdsbidrag är företagare missgynnade, trots de positiva effekterna av möjligheten att få friskvårdsavdrag. Den som driver ett eget företag har inte möjlighet att få friskvårdsbidrag från det egna företaget trots att den som driver ett företag har precis lika stort behov som, och ibland större , de anställda när det gäller friskvård. Det är rimligt att de som är grunden till vår välfärd också inkluderas i välfärdssystemen. Vi behöver fler som blir företagare och förverkligar sina idéer. Då är det också viktigt att de uppmuntras – inte motarbetas – av systemen. Därför måste regeringen se över reglerna för vilka som får nyttja friskvårdsbidrag så att även egenföretagare har möjlighet att göra avdrag för friskvård. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:38 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga det svenska skattesystemet för företag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:76 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda inlåsningseffekterna av reavinstskatten på bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:81 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att systemet med fastighetsavgift bör utredas för att ändra förutsättningarna så att det blir attraktivare att bosätta sig och att etablera sig i glesbygden genom lägre fastighetsavgift i glesbygden jämfört med i städer, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:85 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa den kommunala fastighetsavgiften och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:110 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett borttagande av vinstskatt vid småhusförsäljning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:271 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda om stiftelsers skattefrihet ger dem en särställning vid köp av skogs- och jordbruksmark som bör upphöra, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:578 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en ny lagstiftning vad gäller beskattningen av konsumentkooperativa ekonomiska föreningar, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:580 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att se över hur rättvisa villkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:588 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över skatter och ROT-avdrag för hyresrätter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:696 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn syftande till skatteneutralitet mellan boendeformerna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:766 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn kring rättvisan mellan upplåtelseformerna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:815 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hyresskatten ska ses över så att den i förlängningen sänks, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att justera fastighetsskatten för vindkraft till den normala industrifastighetsskatten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reformera svenska skatter för en större internationell konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:904 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av innovationsboxar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:919 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten för juridiska personer att använda investeraravdraget och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka nivån på investeraravdraget och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beräkningen av schablonintäkten för investeringssparkonton och kapitalförsäkringar ska återställas till den ursprungliga nivån som rådde vid införandet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:945 av m.fl. (C): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla skogskonto och skogsskadekonto i sin nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1227 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad rörlighet på bostadsmarknaden utan reavinstbeskattning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1311 av (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det kan utvecklas så exempelvis även företag kan ge ideella gåvor avdragsgillt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1428 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördubbla schablonavdraget för uthyrning av bostad till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1608 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram förslag angående idrottsrörelsens förbättrade skatteregler och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1674 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över direktavskrivning för energieffektiviseringsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1681 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en rättvis skattebelastning av de olika upplåtelseformerna för boende och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1692 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en rättvis beskattning av de olika upplåtelseformerna för boende och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1743 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av villkoren för reavinstbeskattning vid försäljning av bostadsfastigheter och bostadsrätter för att uppnå en rättvis beskattning, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1744 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tonnageskattesystemet till att gälla även svensk kustsjöfart och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa den nedre gränsen för bruttodräktighet för att kunna ansluta ett fartyg till tonnagebeskattning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öppna upp tonnagebeskattningssystemet så att rederiföretag ska kunna använda tonnagebeskattning på tillämpliga delar av sin verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:1905 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över lagändringar så att globala digitala reklam- och medieleverantörer ska kunna beskattas i baserat på faktiska intäkter och vinst för den verksamhet de bedriver här och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1982 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förtydliga skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag med F-skattsedel som fakturerar sitt styrelsearvode, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2013 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa avdragsrätt för friskvård i enskild firma och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2072 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefrihet vid delvis uthyrning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2275 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av stämpelskatterna vid fastighetsköp och belåning av fastigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2300 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klassa studentbostäder som elevhem och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om beskattning av studentkorridorer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2315 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av en permanentbostad och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att försöka identifiera vilka negativa konsekvenser den nuvarande eviga reavinstbeskattningen medför samt lämna förslag till hur en ändrad lagstiftning skulle kunna utformas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2318 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet till bolag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur skattefria underhållsfonder kan användas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2349 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av skattesystemet vid företagsbeskattning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2518 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra det kostnadsfritt att skriva in ytterligare ägare i en fastighet i efterhand och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2544 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över effekterna av förändringar i ränteavdragen enligt föreslagna exempel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2606 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skogskonto och skogsskadekonto ska finnas kvar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att överlåta skogskonto och skogsskadekonto genom arv eller gåva och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska vara möjligt att avsätta ersättningen som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond, i likhet med dagens skogskonton, och tillkännager detta för regeringen.