bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Halterna av flera välkända särskilt farliga – och förbjudna eller begränsade miljögifter – minskar, vilket visar att åtgärderna gett önskvärd effekt. Analyser av ett flertal miljögifter i modersmjölk och blod visar att halterna av reglerade ämnen har minskat medan ämnen som inte har uppmärksammats eller reglerats däremot har ökat, som t.ex. vissa långlivade högfluorerade ämnen. presenterade en ny s.k. matkorgsundersökning[32]. Ett av resultaten visade att intaget av flera metaller, bl.a. kadmium, bly och kvicksilver, inte har minskat . I den uppdaterade nationella genomförandeplanen för om långlivade organiska ämnen konstaterades att nivåerna av dioxin och dioxinlika PCB:er i dels kvinnors bröstmjölk, dels fet fisk från och de större svenska insjöarna långsamt minskar men är oacceptabelt höga. Anslaget för sanering och återställning av förorenade ämnen har bidragit till att 110 av mest förorenade områden har sanerats och inte längre utgör någon risk för hälsa eller miljö. Resultatredovisningen kommenterar dock inte att utfallet för anslag 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev ca (21,) lägre än anvisat i statens budget främst på grund av en omfattande ansökningsprocess och att det tar att sätta igång saneringsprojekt än beräknat. Regeringen beskriver arbetet inom ramen för handlingsplan för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Nuvarande uppdrag är att vidareutveckla och genomföra handlingsplanen . Satsningarna på handlingsplanen har gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökande satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att är det land som efter lämnar flest förslag på åtgärder för dessa ämnen. De ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Handlingsplanen bidrar enligt regeringen också till att stärka och utveckla tillsynen. Totalt inspekterades 59 företag och från dessa kontrollerades 162 varor. av varorna innehöll förbjudna ämnen. 7.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet noterade att en redovisning av indikatorer, statistik och tidsserier saknades för målet Giftfri miljö i budgetpropositionen . Utskottet konstaterade även att det för målet Giftfri miljö saknades uppgifter om den faktiska utvecklingen för dess olika delar. Regeringen gjorde inte heller någon bedömning av hur utvecklingen såg ut för tre målpreciseringar (Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen, Användningen av särskilt farliga ämnen och läget för spridningen av Oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper). Utskottet ansåg därför att det inte var möjligt att utifrån resultatredovisningen få en uppfattning om måluppfyllelsen i denna del. Enligt utskottet vore det önskvärt om regeringen förtydligade varför man valde att inte redovisa indikatorer eller andra motsvarande uppgifter för ett visst resultatområde. Utskottet såg det även som önskvärt att regeringen även skulle återkomma till med underlag som gör det möjligt att bedöma den faktiska utvecklingen inom området när så kan ske. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet antogs av 2014 (rskr. 2013/14:185). Utskottet ansåg att det hade varit önskvärt om regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till strategin. 7.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet framhöll vid budgetbehandlingen att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Utskottet har understrukit att det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå målet. I samband med behandling av regeringens resultatskrivelse Giftfri vardag fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen (skr. 2015/16:169, bet. 2016/17:MJU7, rskr. 2016/17:153). Enligt tillkännagivandet var det angeläget att regeringen intensifierade arbetet och med kraft fortsatte att verka för ett förbättrat så att hanteringen och bedömningen av grupper av kemiska ämnen blir effektivare. Utskottet såg fram emot att regeringen skulle återkomma till med en beskrivning av vad regeringen avsåg att vidta för åtgärder med anledning av tillkännagivande. 7.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 7.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Förbättrad uppföljning med indikatorer Uppföljnings- och utvärderingsgruppen konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har hörsammat flertalet av synpunkterna som utskottet framförde i förra årets budgetbetänkande gällande resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Gruppen välkomnar särskilt att regeringen i årets budgetproposition redovisar två indikatorer med tidsserier. Fortsatt önskvärt med koppling till strategi Gruppen anser liksom att det hade varit önskvärt om regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till den särskilda strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som antogs av 2014 (rskr. 2013/14:185). Positivt med återkoppling kring tillkännagivandena Gruppen välkomnar redovisningen av vidtagna åtgärder med anledning av tillkännagivande om hantering av grupper av kemiska ämnen samt om avancerad vattenrening. 7.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Gruppen anser att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Gruppen ser positivt på att är aktivt i arbetet med åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det är enligt gruppen också positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Önskvärt med fler redovisade resultat Gruppen vill påminna om den ser fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom nya satsningarna. Gruppen anser även att det är önskvärt att resultat redovisas i så stor utsträckning som möjligt för genomförda insatser och åtgärder. [1]Se framst. 2005/06:RS3 och bet. 2005/06:KU21 samt även förs. 2000/01:RS1 och bet. 2000/01:KU23. [2] Uttalandet/bedömningen i denna del kom från (jfr framst. 2005/06:RS3 s. 132) och mötte inga invändningar under riksdagsbehandlingen (se bet. 2005/06:KU21 s. 67). [3] . 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [4] . 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115. [5]Prop. 1995/96:220, s. 21 f. [6]Jfr bl.a. prop. 1987/88:150, bilaga 1, s. 68-74 och prop. 1990/91:100, bilaga 1, s. 53 f. [7] Prop. 2017/18:1, förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 772 f. [8] Se bet. 2015/16:FiU1, s. 165. [9] Se rapporten resultatredovisning (ESV 2017:72). [10] Prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 s. 20. [11] Skr. 2017/18:265 s. 7. [12] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. [13] Prop. 2017/18:100 s. 48, bet. 2017/18:FiU20, rskr. 2017/18:434. [14] Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300 och prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. [15] Med utsläpp i ESR-sektorn avses växthusgasutsläppen utanför EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS), i enlighet med den tredje handelsperiodens omfattning exklusive LULUCF (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk) och utrikes transporter. Detta motsvarar den icke-handlande sektorn –2020. [16] Skr. 2017/18:238, bet. 2017/18:MJU22, rskr. 2017/18:440. [17] Preciseringarna har sedan förra årets budgetproposition fått en kortare rubricering. De mer utförliga preciseringarna finns att läsa på miljömålsportalen (). [18] Kväve- och fosforbelastning på havet, miljöstatus för övergödning enligt havsmiljöförordningen, nedfall av kväve till barrskog, status för näringsämnen enligt vattenförvaltningsförordningen samt syrefattiga och syrefria bottnar. [19] , Miljömålen, Årlig uppföljning av nationella miljömål 2018 reviderad version , rapport 6833. [20] i , rapport 2016:19. [21] Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning 2014/15:RFR1. [22] Högst får användas för bidrag enligt förordningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA-projekt), se Havs- och vattenmyndighetens regleringsbrev . [23] Preciseringarna är på rubriknivå. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbsidan . [24] Föryngring av flodpärlmussla, God status för vatten och Åtgärdade fysiska hinder. [25] Prop. 2017/18:243, bet. 2017/18:CU31, rskr. 2017/18:383. [26] 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [27] Preciseringarna är på rubriknivå. För att läsa preciseringarna i fulltext, se webbsidan . [28]Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. [29] Allergiframkallande kemiska produkter, farliga ämnen i slam och växtskyddsmedel i ytvatten. [30] . 2016/17:MJU7 punkt 8, rskr. 2016/17:153. [31] . 2017/18:MJU11 punkt 7, rskr. 2017/18:171. [32] rapportserie nr 26, 2017. [33] Årsredovisningen för staten 2017, s. 120. Koldioxidutsläppen i världen fortsätter att öka. såg ökningarna ut att komma av sig, men till min och mången annans besvikelse ser vi nu hur utvecklingen åter går åt helt fel håll. Även i ser vi att den nedgång vi haft har stannat upp. Högkonjunkturen har stannat upp en nedgång vi varit stolta över. Det säger oss bara en sak: Det vi gjort räcker inte. Vi måste ytterligare öka våra ansträngningar, politiskt besluta om fler åtgärder, öka våra investeringar för klimatet och se hur vi kan göra det enklare för människor att göra rätt. Hållbarhet får aldrig vara en klassfråga, utan alla måste kunna komma ombord i omställningsarbetet. Svaret på den utmaning vi står inför kan aldrig vara det som och föreslår: minskade investeringar och färre åtgärder för det gemensamma. FN:s klimatpanel IPCC har förstärkt allvaret i budskapet. Vi vet nu att konsekvenserna redan vid två graders global temperaturökning är förödande. Vi måste radikalt bryta trenden och minska utsläppen omgående. Vad vi gör i betyder någonting på riktigt. Vi kan visa att världens första fossilfria välfärdsland är möjligt. Vi kan visa att den nya tekniken kan ge både minskade utsläpp och fortsatt välstånd. måste agera på ett stabilt och trovärdigt sätt. Det är först när vi i visar att vi kan minska utsläppen och klara tillväxt och jobb som vi kan övertyga andra att ta steget mot till exempel koldioxidskatt, flygskatt, reduktionsplikt, klimatinvesteringar, miljöbilsbonusar eller vilka styrmedel de nu finner bäst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Men, fru talman, som jag inledde med att säga: Allt det vi har gjort, alla de investeringar som leder till stora utsläppsminskningar, räcker inte. Det är en enorm uppgift vi står inför, och för att lösa den krävs en handlingskraftig regering. Det krävs en regering som håller klimatförnekarna i riksdag borta från inflytande. Om klimatförnekarna ges utrymme blir det inget av med världens första fossilfria välfärdsland. Då ska vi vänta tills andra har gjort något, och då backar vi in . Ytterligare andra kommer då att peka på oss och fråga: Men varför gör ni ingenting? Klimatförnekarna kan då svara: Men vi är ett så litet land, så det vi gör påverkar inte så mycket. Resultatet blir lätt att ingen gör något. Alla bara står och tittar och väntar, vilket är precis den situation vi har haft . Vi har alla vetat vad som väntar. Det är en dyrköpt väntan som vi inte har råd med. sa i öppningstalet på : Det är mycket, mycket bråttom. Att det varit mycket, mycket bråttom är faktiskt något som är mänsklighetens stora sorg. Vi har vetat, och vi har väntat. Vi har 16 miljökvalitetsmål som denna riksdag har beslutat om. Vi kan inte unna oss lyxen att helt fokusera på klimatfrågan. påverkas vårt sätt att leva av en mängd andra hot och utmaningar. Om den biologiska mångfalden utarmas hotas den känsliga balans som finns i naturen. Jag vet att det kan vara svårt att förstå varför vi måste värna mossarter eller svampar, insekter, fåglar eller ibland rovdjur. Den mat vi äter, den luft vi andas, det sötvatten vi så väl behöver, byggnadsmaterial, energi och så vidare produceras i ekosystem som är komplexa nät av arter som agerar tillsammans och bearbetar, cirkulerar och uppgraderar grundämnen till näringsämnen. Utan denna mångfald av arter fungerar inte systemen. När arter försvinner sluter sig detta nät igen, anpassar sig och fungerar till synes som . Men för varje gång en art försvinner blir nätet tunnare, och systemets motståndskraft minskar. Slutligen kraschar det, och produktionen upphör. I har vi en naturtyp som är minst lika globalt viktig som regnskogen i eller savannen i . Den kallas för det boreala barrskogsbältet eller, som många av oss säger, taigan. Det är planetens syrefabrik. Men det är också en kolinsamlare som bromsar klimatförändringarna. Vi har i utvecklat ett skogsbruk som bygger på en balans mellan utnyttjande och bevarande av denna resurs. Skogsbrukets dubbla mål har varit en framgångsfaktor för , och självklart måste vi strängt bevaka att de naturvårdskrav vi har efterföljs. Självklart måste en del av skogen sparas som genbanker för den biologiska mångfalden. Men de politiska principerna och vår grundlag om äganderätten gör att vi såklart också måste se till att det finns budgetmedel för att ersätta den skogsägare vars skog inte kan brukas som han eller hon hade tänkt på grund av denna genbanksstatus. De här skogsägarna gör någonting som är till för allas bästa och för allas vår framtid. Att i det läget göra som och och kraftigt dra ned på de statliga medlen är allvarligt och därtill ologiskt. Låt oss åter blicka . Vi kan konstatera att vi har mycket mer kunskap om alla de miljöproblem vi står inför. Vi har ny teknik, och vi har innovationer för att ta nästa steg. Men tyvärr har också problemen vuxit till sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård På ett område ser jag att vi ligger långt efter, och även om medvetenheten har ökat står vi inför viktiga politiska vägval. Det handlar om den cirkulära ekonomin. Jag ser det som en viktig uppgift för oss under innevarande mandatperiod, både i och i EU, att utveckla politik på området. Det handlar om att se hur vi kan styra materialflöden, hur vi kan utnyttja avfallet som en resurs och hur vi kan minska påverkan på miljö och klimat. Jag vill avsluta med att tala om havet. Då handlar det åter om de kretslopp som jag var inne på och som naturen själv har skapat. Två otroligt viktiga ämnen i kretsloppen är fosfor och kväve. Det är två ämnen som är grundläggande byggstenar i allt levande, i vårt DNA och i våra näringsämnen. Det vi människor tyvärr har gjort är att vi har satt dessa kretslopp ur spel. Obalanser som vi ser , i till exempel i mitt hemmahav , är i grunden orsakade av hur vi storskaligt har påverkat kretsloppet för kväve och för fosfor. Det är ett sjukt hav vi ser. Det finns stora områden med döda bottnar. Det sker kraftiga svängningar i bestånd av fisk, som drabbar näringen, och av alger som förstör våra kuster. Regeringen efter regering har tagit fram åtgärder i olika omfattning. Det har gjorts tillfälliga insatser, som ibland har blivit alltför kortvariga på grund av omprioriteringar eller för att en ny regering tillträtt. Därför är jag glad att vi nu har gett i uppdrag till Miljömålsberedningen att försöka samla partierna för att dammsuga de uppslag till lösningar som står till buds. Vi behöver en långsiktig kraftfull politik för haven som står sig över regeringsskiften och mandatperioder. Jag hoppas att alla partier i beredningen kan bidra med en lösningsorienterad inställning. behandlar vi utgiftsområde 20. Det skulle kunna ha rubriken , med versaler. Utgiftsområdet handlar om politiska åtgärder för att våra barn och barnbarn ska ha en framtid. Den oerhört anmärkningsvärda nedskärning av politiken för klimat och miljö som är resultatet av budgetomröstningen kommer att få långtgående konsekvenser. Klimatlagen - välkänd för denna kammare - kräver att regeringen redovisar hur målen i det klimatpolitiska ramverk som har beslutat om ska nås. Att och har tagit bort åtgärder, investeringar och styrmedel utan att tydligt redovisa hur utsläppen i stället ska minska är fruktansvärt oansvarigt gentemot denna riksdags beslut. Det är också oansvarigt gentemot nästa generation, mot de andra länderna i EU och mot de förhandlare i som med stor förvåning såg hur förebilden på klimatområdet plötsligt vände tvärt och gick bakåt i stället för framåt. Vi socialdemokrater kommer att lägga ned våra röster i detta ärende eftersom vårt förslag till ramar redan har fallit i denna kammare. Jag sätter i stället mitt hopp till att en ny handlingskraftig regering kan tillträda och förstärka detta utgiftsområde genom en ändringsbudget - en ändringsbudget som stärker framtidsutsikterna men också återigen stärker vår internationella trovärdighet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård saknar fortfarande en riktig regering, men får nu i alla fall en miljöbudget. Jag vill säga att det är en miljöbudget som går i sverigedemokratisk riktning. Det är något som vi får för att tillsammans med och i praktiken nu har formerat ett konservativt block, i alla fall när det kommer till budgetbehandlingen. Vi får mindre av socialistisk och liberal politik på miljöområdet. Den ineffektiva klimatpolitiken börjar skäras ned, och mer effektiva satsningar på forskning och internationella investeringar införs. Vi bromsar den expansiva politik på skogsområdet som hotar svensk industri och tillväxt. Åter kan vi börja ta stegen mot en skogspolitik som lever upp till den inriktning mot frihet under ansvar som har rått. Vi har världens bästa skogsbrukare i det här landet, och de är förtjänta av mer förtroende och mindre klåfingrighet från myndigheternas sida. Vi är särskilt glada att vi även kan ta ett steg mot en mer effektiv klimatpolitik, där de ineffektiva satsningarna på klimatinvesteringarna kraftigt skärs ned. Klimatpolitik ska inte bedrivas genom ineffektiva subventioner i kommuner och landsting till verksamheter som i alla fall skulle ha fått stöd någon annanstans ifrån. Vi är nöjda med att elfordonspremien nu avskaffas. Detta har varit lite av typexemplet på de socialistiska partiernas symbolpolitik. Man räddar inget klimat genom att låta skattebetalarna stå för en stor del av kostnaden när storstadsbor ska köpa elcyklar. Elcykelmarknaden växte explosionsartat före subventionerna, och kommer den att fortsätta att växa helt utan statlig inblandning. Det talas om en slakt på miljöbudgeten från kammarens socialistiska ledamöter. Det är en märklig verklighetsbild. Den miljöbudget som vi nu klubbar är på ungefär samma nivå som den budget den tidigare rödgröna regeringen beslutade om 2016. Man kan undra om det var ett katastrofalt år för svensk miljö. Jag tror inte det. Det finns naturligtvis mycket på miljöområdet där vi skulle behöva ännu mer sverigedemokratisk miljöpolitik. Världen är fullkomligt beroende av fossil energi. av all energi är fossil , och det förväntas inte bli någon större förändring . Vind- och solkraft växer långsamt, och kolkraften fortsätter att växa. Det är inte så att människor bränner fossila drivmedel och bränslen för att det är kul. Man gör det för att det är kostnadseffektivt och ändamålsenligt och för att fullgoda alternativ saknas. Skulle man helt sluta bränna fossila bränslen skulle det få allvarliga konsekvenser för världsekonomin och därmed allvarliga konsekvenser för människor - människor skulle dö. Det är alltså inte så enkelt som att bara upphöra med detta, utan det måste finnas alternativ. Då krävs det satsningar på ny teknologi. I har vi varit förskonade från just fossil energi. Tack vare kärnkraft och vattenkraft har vi ännu inte detta problem, även om den svenska fossilfria energiproduktionen hotas av den förtida avvecklingen av kärnkraften, som genom politisk påverkan på energimarknaden rycker allt närmare. Många forskare, inklusive IPCC, har varnat för att tillväxten av kärnkraft i världen ligger på en alltför låg nivå. Vi borde ta detta på större allvar, och därför vill jag nämna förslag om att inrätta en ny forskningsreaktor för nästa generations kärnkraft och att genom nya ägardirektiv förmå att avbryta nedstängningen av reaktorerna i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Ett annat område jag vill lyfta upp är transportpolitiken, som inte håller ihop. Vi har ineffektiva åtgärder i form av klimatbonus för utsläppssnåla bilar. Det gynnar företag och välbärgade människor som barnfamiljer, som kanske har råd med en ny Dacia, har fått fördubblad skatt. Dessa subventioner hamnar hos företag och biltillverkare som kan öka sina marginaler och hålla högre priser på grund av skattesubventionerna. Företag leasar ut dessa bilar, och när leasingperioden avbryts hamnar bilarna i . Nästan alla våra elbilar hamnar där, så genom skattesubventioner förser vi den norska marknaden med nästan nya elbilar. Det är ett ganska dumt sätt att använda skattemedel, och det borde upphöra . Vi har också en drivmedelspolitik som motverkar sitt syfte. Den svenska reduktionsplikten är på dagens nivå direkt skadlig för klimatet. Världens forskare är tämligen överens om att storskalig användning av biodrivmedel inte fungerar och inte är hållbar. Räknar vi med indirekta effekter är utsläppen från grödobaserade biodrivmedel alltför stora och i regel större än från fossila drivmedel. har även svenska forskare uppmärksammat detta, vilket vi kunde läsa om på . Detta är egentligen mittfåran inom forskningen. Samma forskare som avslöjade dieselbluffen hos har talat om detta . Vad som framstår som bra i våra svenska kalkyler har alltså direkt negativa följder på global nivå. Jag är därför oförstående till att man fortsätter med denna skadliga politik. Det är en politik som också leder till höjda drivmedelspriser, framför allt för diesel. Det återspeglas i priserna vid tank , där vi kan se en ökad prisskillnad mellan diesel och bensin, vilket delvis beror på just att inblandningen i diesel är betydligt högre. Allt pekar dessutom på att priserna kommer att fortsätta att öka till följd av att reduktionsplikten skruvas upp. Vi behöver fortsätta på den inslagna vägen, med mer effektiv miljöpolitik och ökade satsningar på forskning och utveckling. Årets miljöbudget är ett steg på vägen, men det finns mer att göra. Fru talman och ärade riksdagskollegor! Jag ska inte hymla med att det har varit något av en dröm att få stå i just denna talarstol i just denna debatt och representera just mitt parti. Miljö- och klimatfrågorna är i grunden anledningen till att jag engagerade mig politiskt, precis som för många andra i min generation. Jag ville få mer politisk kraft bakom att lösa ödesfrågan för vårt samhälle och för min generation. Men jag ska också vara ärlig med att det hade varit skönare om vi hade sluppit stå i just denna debatt, om vi inte hade sett de hot vi ser mot hav och sjöar, mot ekosystemen och odlingsförutsättningarna och mot själva grunden för den globala ekonomin och människans möjlighet att försörja både sig själv och vårt moderna samhälle. Att stoppa den globala uppvärmningen och minska vår negativa påverkan på ekosystem, naturliga kretslopp och naturmiljöer är verkligen en ödesfråga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård ambition i denna budgetprocess liksom under detta riksdagsår och mandatperioden är att möta dessa utmaningar. Vi vill använda politikens kraft för att skapa ett ramverk som styr mot ett hållbart samhälle, mot lägre utsläpp och en cirkulär ekonomi. Vi vill styra individens skaparkraft och marknadsekonomins hela styrka in bakom processen mot detta hållbara samhälle. Vi vill ta fasta på miljöhoten och lösningarna, men vi vill också visa på ett hållbart samhälle. Det handlar inte bara om att undvika en katastrof utan faktiskt också om att bygga ett bättre samhälle.