bet · H501FiU34 · 2018-02-14 00:00:00 — Utskottet föreslår i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform. Utskottet tillstyrker därmed kommittémotion 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. I övrigt föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden om genomförandet och tillämpningen av lagen om offentlig upphandling (), sociala kriterier och sociala företag, små och medelstora företag, djurskydd, livsmedelsproduktion, utmaningsrätt, miljökrav och funktions- och innovationsupphandling. I betänkandet finns 9 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Cirka 40 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Genomförandet och tillämpningen av Sociala kriterier och sociala företag Små och medelstora företag 1.Genomförandet och tillämpningen av , punkt 1 (C) 2.Genomförandet och tillämpningen av , punkt 1 (L) 3.Sociala kriterier och sociala företag, punkt 2 (L) 4.Sociala kriterier och sociala företag, punkt 2 (KD) 5.Små och medelstora företag, punkt 3 (S, MP, V) 6.Djurskydd och livsmedelsproduktion, punkt 4 (SD) 7.Miljökrav, punkt 6 (KD) 8.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 7 (M) 9.Innovations- och funktionsupphandling, punkt 7 (KD) 1.Små och medelstora företag, punkt 3 (M) 2.Små och medelstora företag, punkt 3 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Genomförandet och tillämpningen av 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13. Reservation 1 (C) Reservation 2 (L) Sociala kriterier och sociala företag 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 4, 2017/18:2809 av (M), 2017/18:3160 av i (M), 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 3 (L) Reservation 4 (KD) Små och medelstora företag ställer sig bakom det som utskottet anför om att krav vid offentlig upphandling ska genomsyras av enkla, tydliga och likvärdiga villkor oavsett företagens storlek och företagsform och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2017/18:1203 av (M), 2017/18:2167 av (M) yrkande 4, 2017/18:2545 av (M), 2017/18:2932 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–9, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 5 (S, MP, V) 2017/18:1153 av (M), 2017/18:2381 av (SD) yrkande 5, 2017/18:2429 av och (båda C), 2017/18:2675 av (M) och 2017/18:2866 av (C). Reservation 6 (SD) 2017/18:1290 av Finn (M) och 2017/18:3158 av i (M). 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 7 (KD) 2017/18:1041 av (M), 2017/18:2551 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3407 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3409 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 27 och 28. Reservation 8 (M) Reservation 9 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 41 motionsyrkanden om offentlig upphandling från allmänna motionstiden /18. Förslagen i motionerna rör frågor om genomförandet och tillämpningen av lagen om offentlig upphandling (), sociala kriterier och sociala företag, små och medelstora företag, djurskydd, livsmedelsproduktion, utmaningsrätt, miljökrav och funktions- och innovationsupphandling. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Genomförandet och tillämpningen av Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om genomförandet och tillämpningen av lagen om offentlig upphandling (). Utskottet hänvisar till pågående arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå med syfte att förbättra regelverket om upphandling och främja investeringar. Jämför reservation 1 (C) och 2 (L). (M) anser i motion 2017/18:2167 yrkande 4 att bör verka för att EU ska göra en jämförande granskning av införlivandet och efterlevnaden av EU-direktiven om offentlig upphandling. Som skäl anför motionären att syftet med är att skapa en effektiv och rättvis konkurrens och att lika villkor är grunden för all näringsverksamhet inom EU. Det blir därför märkligt att olika länders myndigheter kan tolka och genomföra EU-direktiven på olika sätt. För att få klarhet i denna fråga bör en granskning av förhållandena vidtas. I motion 2017/18:3395 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–9 framhålls att det bör införas en statlig strategi för offentlig upphandling, att lagstiftningen ska förenkla för företag att delta i upphandlingar, att den nya upphandlingsmyndigheten ska få i uppdrag att skapa en svensk modell för att utveckla mogna upphandlingsorganisationer, att de sociala och miljömässiga krav som kan ställas vid upphandlingar ska vara rimliga och inte onödigt långtgående, att statistiken på upphandlingsområdet ska säkerställas, att det ska införas en rätt till skadestånd för otillåtna urvalskriterier för att säkerställa att upphandlingar blir korrekta, att det ska säkerställas att beräkningarna är korrekta vid upphandlingar och att nollanbud inte används och, om nollanbud ändå används, att det beivras. m.fl. (L) anför i kommittémotion 2017/18:3613 yrkande 5 att möjligheten att etablera en offentlig upphandlingsplattform där all information finns tillgänglig för alla som vill lämna anbud bör undersökas. En sådan modell är enligt motionärerna vanlig i de flesta länder inom EU, exempelvis i . I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 12 och 13 yrkar motionärerna att regeringen ska få i uppdrag att utvärdera effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen och att det görs en utvärdering av konsekvenserna för offentliga upphandlingar för perioden mellan och . Utskottet har tidigare behandlat förslag om tillämpningen av lagen om offentlig upphandling (), senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena och påminde om att det är varje upphandlande myndighet och enhet som ska säkerställa att nödvändig kompetens finns hos den egna personalen som arbetar med upphandling. Vidare poängterade utskottet att det är av avgörande betydelse för en väl fungerande offentlig upphandling att konkurrensen är effektiv. Utskottet noterade att inom ramen för sitt ansvarsområde verkar för en effektiv konkurrens. Utskottet avstyrkte också ett yrkande om statistik med motiveringen att regeringen hade påbörjat ett arbete för att förbättra den nationella upphandlingsstatistiken. I betänkandet hänvisas också till förordningen (2015:527) med instruktion för där det framgår att myndigheten har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs. Genomförandet och efterlevnaden av EU-direktiven presenterade kommissionen ett meddelande om offentlig upphandling i och utanför EU (COM(2017) 572). I meddelandet anser kommissionen att det gått långsamt att införliva direktiven i nationell lagstiftning. Under processen för den europeiska planeringsterminen identifierades många områden där förbättringar på nationell nivå skulle bidra till konkurrenskraft och effektivitetsvinster. Enligt kommissionen använder medlemsstaterna inte i full utsträckning den offentliga upphandlingen som ett strategiskt verktyg för att stödja hållbara offentligpolitiska mål och innovationer. I meddelandet presenteras också en strategi för offentlig upphandling som fastställer övergripande ramar och definierar tydliga prioriteringar för att förbättra praxis och främja investeringar inom EU. Kommissionen tar tre konkreta initiativ i och med denna strategi. Den föreslår en mekanism för stora infrastrukturprojekt som ger de offentliga myndigheterna vägledning i fråga om offentlig upphandling. Den föreslår också en rekommendation för professionalisering av offentliga upphandlare eftersom kompetent arbetskraft är väsentligt för ett effektivt genomförande. Vidare lanserar kommissionen ett riktat samråd om ett utkast till vägledning för offentlig upphandling av innovationer. presenterar kommissionen en resultattavla för den inre marknaden () för att följa upp genomförandet av alla EU-direktiv som kan påverka den inre marknaden. Kommissionen följer upp genomförandet av alla direktiv. Regeringens mål med den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. I arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna har regeringen tagit fram en strategi, Nationella upphandlingsstrategin (Fi 2016:8). Den riktar sig främst till de statliga myndigheterna och innehåller sju inriktningsmål: – offentlig upphandling som strategiskt verktyg för en god affär – effektiva offentliga inköp – en mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens – en rättssäker offentlig upphandling – en offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar – en miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling – offentlig upphandling som bidrar till ett socialt hållbart samhälle. har fått i uppdrag att genomföra och följa upp strategin. ansvarar för det statliga upphandlingsstödet och ger stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive bl.a. innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Myndigheten ansvarar också för en nationell databas för annonsering () inom områden där lagen om valfrihetssystem (LOV) och lagen om valfrihetssystem hos Arbetsförmedlingen är tillämpliga. Vidare ska den, som anges ovan, genomföra och följa upp den nationella upphandlingsstrategin. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 130) skriver regeringen att statistiken på upphandlingsområdet behöver förbättras. Regeringen kommer därför att prioritera arbetet med att ta fram ett författningsförslag för att förbättra statistiken. publicerade regeringen promemorian Statistik på upphandlingsområdet (Ds 2017:48). I promemorian föreslås att statistik om offentlig upphandling i första hand ska tas fram genom uppgifter om genomförda upphandlingar och i annonser om upphandlingar. Syftet är att förbättra statistiken på upphandlingsområdet för att bl.a. förbättra möjligheterna till en strategisk styrning, uppföljning och utvärdering. Remisstiden gick ut , och frågan bereds nu i . Den nya regleringen föreslås enligt promemorian träda i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 130) anger regeringen att det är angeläget att, med behållna krav på rättssäkerhet, vidta åtgärder för att minska de negativa konsekvenserna av att många upphandlingar begärs överprövade. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att analysera för- och nackdelar med att införa bestämmelser om processkostnadsansvar och ansökningsavgifter i mål om överprövning av upphandling (dir. 2017:69). Regeringen avser även att återkomma med anledning av förslag om att bl.a. införa en s.k. preklusionsfrist i upphandlingsmål (SOU 2015:12). har vidare fått i uppdrag att, i samverkan med , kartlägga och analysera mål om överprövning av upphandling (Fi2017/02676/OU). Utredningsuppdraget ska redovisas . finns det regler i upphandlingslagstiftningen om onormala anbud. har ett tillsynsansvar för dessa frågor. har lämnat sitt remissvar på promemorian Statistik på upphandlingsområdet (Ds 2017:48) som bl.a. behandlar frågor om inrättande av en nationell statistikdatabas på upphandlingsområdet och om det bör införas en nationell annonsdatabas i offentlig regi. Vad gäller frågan om en nationell annonsdatabas lämnade följande synpunkt: anser att inrättandet av en nationell annonsplats kan ha både för- och nackdelar, vilket även redogörs för i promemorian. Att inrätta en nationell annonsplats innebär dock betydande förändringar av den befintliga marknaden för upphandlingsannonser. anser att en sådan ingripande förändring inte bör övervägas. Det är däremot viktigt att följa hur väl det föreslagna systemet för insamling av uppgifter för statistikändamål fungerar i kombination med utvecklingen på marknaden för upphandlingsannonser. tillhandahåller information till såväl upphandlande myndigheter och enheter som leverantörer till den offentliga sektorn. ger stöd i hela inköpsprocessen och kan svara på frågor om upphandlingslagstiftningen, hållbarhetsfrågor, den praktiska tillämpningen i upphandling m.m. Utvärdering av effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen m.m. Enligt uppgifter från pågår inte någon utvärdering av effekterna av den nya upphandlingslagstiftningen. Det har inte heller fattats något beslut om att göra en utvärdering för perioden till . Inledningsvis vill utskottet framhålla att upphandling rätt använd kan utgöra ett effektivt instrument för att åstadkomma flera positiva effekter i samhället, som ökad tillväxt, sysselsättning och jämställdhet, tekniska framsteg och ökad innovationskraft. Upphandling kan också bidra till att nå de nationella miljömålen och genomförandet av Agenda 2030. Den nya lagstiftningen och arbete med bl.a. den nationella upphandlings-strategin har enligt utskottet bidragit till att skapa bättre förutsättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. ger också stöd, information och vägledning om innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Utskottet konstaterar också att det på EU-nivå pågår ett arbete med att ta fram en strategi för offentlig upphandling som fastställer övergripande ramar och definierar tydliga prioriteringar för att förbättra praxis inom upphandling och främja investeringar inom EU. följer också kommissionen upp genomförandet av direktiven om offentlig upphandling. Inom regeringen arbetar man med att ta fram lagstiftning om statistik, en nationell annonsdatabas och frågor om överprövning på upphandlings-området. Utskottet anser att det finns skäl att invänta de kommande förslagen från regeringen. Utskottet finner vidare att det inte finns anledning att ta initiativ till en utvärdering av effekterna av den nya upphandlings-lagstiftningen. Detsamma gäller en utvärdering för perioden till . Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Sociala kriterier och sociala företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sociala kriterier, sociala företag och resor för funktionshindrade. Utskottet hänvisar till att det redan enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att ta sociala hänsyn vid upphandlingar och att det även i fortsättningen pågår lagstiftningsarbete på detta område. När det gäller kravställande vid upphandling av transporter hänvisar utskottet till att det i nuvarande lagstiftning finns utrymme att ställa sådana krav. Jämför reservation 3 (L) och 4 (KD). I motion 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkar motionärerna att regeringen ska se över hur lagen om offentlig upphandling () kan utformas för att bättre svara mot arbetsintegrerade sociala företags särskilda behov. Enligt motionärerna bör regelverket ändras så att upphandling utifrån sociala hänsyn inte bör, utan ska prövas. Ett arbete med att formulera sociala kriterier bör om möjligt påbörjas så att den sociala ekonomin kan medverka och inkluderas i arbetslivet. (M) vill i motion 2017/18:2809 att reglerna vid upphandlingar av resor för funktionshindrade ska ses över så att den offentliga sektorn, när den upphandlar transporter, ställer tydliga krav på trafiksäkerhet på samma sätt som redan görs när landsting och kommuner upphandlar transporter. En utredning som gjort på motionärens uppdrag visar att () inte har ställt några krav på trafiksäkerheten när de upphandlat färdtjänster, vilket skiljer sig väsentligt från de kvalitetskrav som ställs i andra upphandlingar, exempelvis i och i . I motion 2017/18:3160 av i (M) anförs att en översyn behöver göras av för att säkerställa mångfald och för att göra det möjligt för fler aktörer att delta i upphandlingar. I motiveringen anges bl.a. att möjligheten att välja utförare av vårdtjänster har stärkts genom att lagen om valfrihetssystem (LOV) är obligatorisk i alla landsting och regioner när det gäller primärvården inom hälso- och sjukvården. För kommuner är det dock fortfarande frivilligt. När LOV inte införts gäller i huvudsak . Att delta i upphandlingar är dock mycket kostsamt och tar . Reglerna är inte anpassade till mindre vårdbolag och andra enskilda aktörer. Få stiftelser, kooperativ och andra alternativa ekonomiska former inom vård- och omsorgsbranschen har enligt motionären de finansiella musklerna att delta i en upphandling. LOU:s huvudregel är att en upphandling ska utföras inom ramen för befintliga konkurrensmöjligheter. Motionären anför att det inom omsorg inte finns någon fungerande marknad. Enligt motionären hindrar dagens utformning av tillväxten av nya företag inom branschen. Liknande yrkanden finns också i kommittémotion 2017/18:3465 av m.fl. (L) yrkande 3 och i kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 26. Utskottet har behandlat motioner om sociala kriterier och sociala företag, senast i betänkande 2016/17:FiU7. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med motiveringen att det pågick beredning när det gäller reserverade kontrakt och andra särskilda tjänster vid upphandling. Sociala kriterier och sociala företag I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 126) anför regeringen att en väl fungerande konkurrens, med en mångfald av aktörer, varor och tjänster, är avgörande för att samhällets behov ska kunna tillgodoses genom den offentliga upphandlingen. Regeringen bedömer att fler företag och andra aktörer, såsom idéburna aktörer, kan vara med och delta i upphandlingar genom stöd. tillsyn på upphandlingsområdet ökar också förtroendet för marknadens funktion. Regeringen framhåller att offentlig upphandling även i fortsättningen ska bidra till ett socialt hållbart samhälle, och regeringen kommer att noga följa arbete i projektet offentlig upphandling. Syftet med projektet är att utveckla metoder så att individer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, särskilt nyanlända, kan erbjudas en anställning eller praktikplats i offentligt upphandlade kontrakt. har också fått i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningarna för att använda alternativa finansiella instrument i offentlig välfärdssektor genom exempelvis s.k. sociala utfallskontrakt. [1] ska, enligt regeringen, vara ett föregångsland för fri och rättvis handel. kommer regeringen att initiera ett arbete för att främja upphandlande myndigheters tillgång till tillförlitlig information om produktionsvillkoren i andra länder. Regeringen påminner i budgetpropositionen också om att den offentliga upphandlingen även kan vara ett viktigt verktyg för att motverka social dumpning och säkerställa goda arbets- och anställningsvillkor. Regeringen kommer bl.a. att följa arbete inom ramen för myndighetens uppdrag att redogöra för hur den tillämpar och utvärderar arbetsrättsliga krav vid sina upphandlingar (N2017/01833/TIF). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. undersöka hur regelverket som styr upphandling av sociala tjänster och andra särskilda tjänster kan förenklas och göras mer flexibelt, och föreslå insatser för att förbättra förutsättningarna för den idéburna sektorn i välfärden, inom ramen för bl.a. upphandlingsrätten (dir. 2015:22). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2015:100) och (dir. 2015:108). Utredningen, som antog namnet , lämnade delbetänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Efter att betänkandet hade remissbehandlats presenterade promemorian Vissa förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling med anledning av förslag. I en lagrådsremiss föreslås ändringar i med anledning av vissa av förslagen i betänkandet och promemorian. En del av förslagen genomför bestämmelserna om reserverade kontrakt för vissa tjänster i artikel 77 i och rådets direktiv /24/EU av om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv /18/EG (LOU-direktivet). och andra enskilda aktörer Enligt uppgift från har myndigheten tre särskilt prioriterade områden varav ett är vård och omsorg. Myndigheten ger riktat upphandlingsstöd (och ) inom hela vård- och omsorgsområdet både till upphandlande myndigheter och till leverantörer, genom exempelvis frågeservice, vägledningar och seminarier. har också lämnat upplysningar om vilka regler om miljö- och trafiksäkerhetskrav som gäller för statliga myndigheter under regeringen vid upphandling av bilar och bilresor. Statliga myndigheter under regeringen är skyldiga att tillämpa förordningen (2009:1) om miljö- och trafiksäkerhetskrav för myndigheters bilar och bilresor. Förordningen ställer upp olika miljö- och trafiksäkerhetskrav, beroende på vilken anskaffning som görs och vilka fordon som avses i det specifika fallet. Det ställs t.ex. fler krav på trafiksäkerhet om den upphandlande myndigheten ska köpa eller leasa en personbil jämfört med om den upphandlande myndigheten i stället antingen ska hyra en bil eller upphandla taxitjänster, eller om bilen har fler än fyra passagerarplatser. Det finns vissa krav som gäller oavsett om personbilen ska köpas, leasas eller hyras eller om transport ska ske genom taxiresor (max. fyra passagerarplatser). Det gäller krav på krockskydd, fotgängarskydd och antisladdsystem. Om en bil (oavsett antal passagerarplatser) ska köpas eller leasas ställs dessutom krav på att alkolås ska finnas i största möjliga utsträckning. Myndigheterna ska sträva efter att av de bilar som ägs eller leasas ska vara utrustade med alkolås (gäller oavsett antal passagerarplatser). Detta krav gäller alltså inte vid bilhyra eller inköp av taxiresor. Om fordonen har fler än fyra passagerarplatser gäller inte motsvarande krav på krockskydd, fotgängarskydd och antisladdsystem enligt förordningen. anger vidare att det även i de fall förordningen inte föreskriver särskilda trafiksäkerhetskrav finns utrymme att ställa krav på exempelvis trafiksäkerhet. Den upphandlande myndigheten har stor frihet att utforma upphandlingsdokumenten, men de måste följa de grundläggande principerna. Om ett krav följer principerna eller inte måste prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Kraven bör utgå från den upphandlande myndighetens behov. nämner som exempel landstings (SLL) upphandling av färdtjänsttaxi, Färdtjänstresor och sjukresor med Färdtjänsttaxi, dnr TN 2015-0495. I den upphandlingen framstår det som att SLL t.ex. inte har kravställt att fordonen ska ha särskilda komfortbälten. Om behoven hos brukarna från CSN respektive SLL är likvärdiga eller om de skiljer sig åt går inte att utläsa utan att göra en djupare analys av respektive ärende. Utifrån dessa förutsättningar bör man noga överväga om det är lämpligt att ta fram enhetliga krav inom ett visst område som ska ställas av samtliga upphandlande myndigheter. Det kan uppstå situationer där ett krav bedöms som proportionerligt i en domstolsprövning som ett identiskt krav bedöms som oproportionerligt i en annan domstolsprövning. Utskottet påminner om att redan nuvarande lagstiftning gör det möjligt att ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Med stöd från kommer förhoppningsvis fler företag och andra aktörer att delta. Myndigheten ger också riktat stöd inom hela vård- och omsorgsområdet både till upphandlande myndigheter och leverantörer, genom exempelvis frågeservice, vägledningar och seminarier. Regeringen anför i budget-propositionen att den noga kommer att följa arbete i projektet offentlig upphandling. Utskottet noterar också att en lagrådsremiss lämnats med förslag till ändringar i på detta område. När det gäller frågan om kravställande vid upphandling av transporter konstaterar utskottet att det i nuvarande lagstiftning finns utrymme att ställa sådana krav under förutsättning att man följer de grundläggande principerna inom om likabehandling, icke-diskriminering, ömsesidigt erkännande, proportionalitet och öppenhet. Kraven måste också vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp.