bet · H501JuU17 · 2018-04-12 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om våldsbrott och brottsoffer. Enligt utskottet ska regeringen överväga åtgärder för att göra det möjligt att skjuta upp eller låta bli att underrätta vårdnadshavare om förhör med barn som misstänks ha utsatts för brott, om en sådan underrättelse är till men för barnet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, L, KD, -). Cirka 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Hedersrelaterat våld och förtryck Motioner som bereds förenklat 1.Införande av en lex Lotta-lag, punkt 2 (C) 2.Stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 6 (M) 3.Omhändertagande av unga, punkt 7 (M) 4.Förhör med barn utan vårdnadshavares godkännande, punkt 9 (M, SD, -) 5.Utökat internationellt samarbete, punkt 10 (M, C, L, KD) 6.Förbättrade möjligheter att verka proaktivt, punkt 11 (M, C) 7.Åtgärder för att motverka könsstympning, punkt 12 (M, C) 8.Anonymitet i rättsprocessen för offer för könsstympning, punkt 13 (M, C) 9.Förbättra samordningen mellan myndigheter, punkt 14 (M, C, L, KD) 10.Information till brottsoffer, punkt 16 (M, C, L, KD) 11.Stöd till målsägande och anhöriga vid permission och frigivning, punkt 17 (C) 12.Stärkt brottsofferstöd till brottsoffer för våld i nära relationer, punkt 18 (C) 13.Barn som brottsoffer, punkt 19 (V) 14.Skadestånd till brottsoffer, punkt 21 (C) 15.Automatisk utbetalning av skadestånd, punkt 22 (SD, KD, -) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD, -) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (V) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av barnperspektivet vid utredningar av sexuella övergrepp mot barn 2017/18:1105 av (S). Införande av en lex Lotta-lag 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 1 (C) Utredning om utökade möjligheter att skydda utsatta kvinnor och barn 2017/18:3880 av (M) yrkande 2. Tillåta försäljning av pepparsprej 2017/18:1531 av (M). Hedersrelaterat våld och förtryck Stöd till civilsamhället och informationssatsningar 2017/18:2060 av (SD) yrkandena 1 och 2. Stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 2 (M) 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 3 (M) ställer sig bakom det som utskottet anför om att överväga en möjlighet att skjuta upp eller underlåta att underrätta vårdnadshavare om förhör med ett barn som misstänks ha utsatts för brott, om en sådan underrättelse är till men för barnet, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 6. Förhör med barn utan vårdnadshavares godkännande 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 4 (M, SD, -) 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. Reservation 5 (M, C, L, KD) Förbättrade möjligheter att verka proaktivt 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 12. Reservation 6 (M, C) Åtgärder för att motverka könsstympning 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 44. Reservation 7 (M, C) Anonymitet i rättsprocessen för offer för könsstympning 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 45. Reservation 8 (M, C) Förbättra samordningen mellan myndigheter 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 13. Reservation 9 (M, C, L, KD) Rutiner för stöd till personer som har gifts bort i andra länder 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 3. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 10 (M, C, L, KD) Stöd till målsägande och anhöriga vid permission och frigivning 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 11 (C) Stärkt brottsofferstöd till brottsoffer för våld i nära relationer 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 12 (C) 2017/18:419 av (L) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3605 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 13 (V) 2017/18:1058 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 14 (C) Automatisk utbetalning av skadestånd 2017/18:206 av (L), 2017/18:2467 av (SD), 2017/18:2624 av och (båda S), 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 13 och 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 15 (SD, KD, -) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (M), (M), (S), (C), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M), (-) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 63 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Yrkandena rör våldsbrott och brottsoffer och tar upp frågor om bl.a. våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck, tvångsäktenskap och brottsoffer. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Av dessa motionsyrkanden behandlas 30 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av barnperspektivet vid utredningar av sexuella övergrepp mot barn, införande av en lex Lotta-lag och utredning om utökade möjligheter att skydda utsatta kvinnor och barn. Jämför reservation 1 (C). I motion 2017/18:1105 av (S) framhålls behovet av en översyn av barnperspektivet vid utredningar om sexuella övergrepp mot barn. Motionären anför bl.a. att det är mycket svårt för barn att ange när i tiden saker har hänt. När ett misstänkt sexuellt övergrepp mot barn anmäls är det därför viktigt att det finns rätt kompetens inom alla delar av rättsväsendet, bl.a. i fråga om barns problem med tidsuppfattning. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 31 begärs att en lex Lotta-lag ska införas för att förhindra att myndigheters upprepade misstag leder till att kvinnor dödas av de män de är eller har varit i en nära relation med. Motionärerna anför att lagen ska tvinga myndigheterna att genomlysa vad som har gått fel när någon blir mördad på grund av våld i en nära relation. I motion 2017/18:3880 av (M) yrkande 2 framhålls att det behövs en utredning om utökade möjligheter att skydda utsatta kvinnor och barn, med uppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att stärka skyddet för kvinnor som utsätts för våld av en partner eller före detta partner. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) I skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) redogör regeringen översiktligt för den jämställdhetspolitiska utvecklingen . Erfarenheter och effekter av den särskilda jämställdhetssatsningen 2007–2014 redovisas. I skrivelsen presenterar regeringen också inriktningen och en ny delmålsstruktur för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken ska även i fortsättningen vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Bland delmålen finns målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män samt flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. I skrivelsen redogör regeringen även för sin avsikt och sina skäl för att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Skrivelsen omfattar en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Regeringen anser i skrivelsen att statens styrning av insatser mot mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål, bör följa en samlad nationell strategi –2026. Strategin består av politiska målsättningar, en organisation för genomförande och ett system för uppföljning. Strategin började gälla (s. 110). Utvecklingen av verksamheten bör enligt skrivelsen ha fyra målsättningar för att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Viktiga principer och prioriterade frågor som är gemensamma för samtliga målsättningar formuleras som utgångspunkter för strategin. Utgångspunkterna och målsättningarna ska genomsyra arbetet med att genomföra strategin samt ligga till grund för det uppföljningssystem med indikatorer som regeringen avser att ta fram (s. 111). Regeringen bedömer att strategin bör bidra till att uppnå regeringens jämställdhetspolitiska delmål att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män samt flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Strategins fyra politiska målsättningar är: • ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld • förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn • förbättrad kunskap och metodutveckling. Utskottet har behandlat den ovannämnda skrivelsen i ett yttrande till arbetsmarknadsutskottet och uppgett följande (yttr. 2016/17:JuU6y). Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt och omfattande samhällsproblem som orsakar stort fysiskt och psykiskt lidande. Det är den yttersta konsekvensen av den maktobalans som råder mellan kvinnor och män. har både ideell och offentlig verksamhet mot mäns våld mot kvinnor vuxit fram. Som regeringen påpekar är våldet trots detta ännu omfattande och kostsamt, framför allt för den enskilda kvinnan och flickan, men också för samhället. Förebyggande insatser är därför kostnadseffektiva såväl ur ett individuellt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet är positivt till regeringens ambition att främja utvecklingen av effektiva åtgärder för att förhindra både att våld utövas och att våld upprepas. Detta kräver ett bredare och mer konstruktivt engagemang av män och pojkar samt en uppgörelse med normer som rättfärdigar våld och begränsningar av kvinnors och flickors handlingsutrymme och livsval. Som regeringen anför krävs det skarpare och mer träffsäkra åtgärder vad gäller skydd och brottsbekämpning. Enligt utskottet är strategins inriktning och det åtgärdsprogram som beskrivs i skrivelsen väl ägnat att bidra till att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Skrivelsen beslutades i (rskr. 2016/17:150). En av myndighetens uppgifter är att samordna den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Uppdrag till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatserna på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska också genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. Uppdraget till syftar bl.a. till att specifikt förbättra kunskapen om förekomsten av mäns våld mot kvinnor och våldsrelaterade insatser inom och hälso- och sjukvården på respektive regional nivå. ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Regeringen tillsatte en särskild utredare för återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:26). Utredningen är en del i genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utredarens uppdrag är att analysera effekterna av insatserna samt föreslå hur arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Utredaren ska bl.a. kartlägga kunskap om verksamma metoder, analysera verksamheter som syftar till att förebygga att våld uppstår och upprepas, se över behov av stöd och vägledning för att utveckla återfallsförebyggande verksamhet samt lämna förslag på hur stödet kan utformas för att effektivisera arbetet. Utredaren ska också främja och stärka samverkan mellan och inom , hälso- och sjukvården och rättsväsendets myndigheter. Uppdraget ska redovisas . I Brottsförebyggande rådets (Brå) regleringsbrev ges myndigheten följande uppdrag: Grov kvinnofridskränkning – Lagstiftningen om grov kvinnofridskränkning infördes för att stärka det straffrättsliga skyddet för kvinnor som utsätts för systematiska övergrepp och kränkningar av en partner eller f.d. partner. ökade antalet anmälda, uppklarade och lagförda brott, men har såväl antalet anmälningar som antalet uppklarade brott och lagföringar minskat. Brå ska mot denna bakgrund studera utvecklingen av grov kvinnofridskränkning och analysera orsakerna till det minskade antalet anmälda, uppklarade och lagförda brott. I uppdraget ingår att belysa om utvecklingen kan ha påverkats av hur bestämmelsen tillämpas i olika delar av rättskedjan, användningen av andra närliggande brottsrubriceringar eller förändringar i anmälningsbenägenheten eller den faktiska utsattheten för dessa brott. Brå ska även i möjligaste mån analysera om den observerade utvecklingen och orsakerna till utvecklingen även gäller grov fridskränkning. Brå ska därutöver analysera hur strafftiderna för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning har utvecklats, mot bakgrund av den straffskärpning som trädde i kraft (jfr bet. 2015/16:JuU18, mom. 10, rskr. 2015/16:196). Uppdraget ska redovisas . Länsstyrelserna ska enligt regleringsbrevet arbeta i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och ta fram regionala strategier och handlingsplaner. Regeringen gav Brå i uppdrag att ta fram en kunskapssammanställning om polisiära metoder och arbetssätt för att förebygga upprepat våld mot vuxna och barn i nära relationer (Ju2014/04445/). I rapporten 2017:13 konstaterar att det saknas forskning och utvärderingar om hur polisen ska arbeta förebyggande med våldsutövare. I rapporten redovisar Brå några polisiära metoder och arbetssätt, inklusive framgångsfaktorer, som kan användas i arbete för att förebygga upprepat partnervåld. I rapporten anges tre viktiga förutsättningar för ett effektivt polisiärt förebyggande arbete med fokus på våldsutövare: att det finns rutiner för samverkan, att det finns systematiskt samlad och tillgänglig information om kända våldsutövare samt att det finns upparbetade åtgärder och insatser. I rapporten beskriver Brå även tre utländska exempel på arbetssätt för att förebygga upprepat partnervåld. Samtliga arbetssätt bygger på samverkan där polisen är huvudaktör. Kompetens inom rättsväsendet när det gäller våld i nära relationer och sexualbrott Regeringen anför i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10 s. 147) att en viktig förutsättning för att utveckla arbetssätt och insatser är att de som i sitt yrke möter våldsutövare och våldsutsatta har relevant kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. I utredningsbetänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60 s. 34 f.) görs bedömningen att såväl Domstolar som har tillräckligt väl fungerande organisationer för att hantera ärenden om sexualbrott. (som är en del av ) erbjuder utbildning för jurister inom Domstolar. Av utbildningsprogrammet framgår att det finns kurser i bl.a. allmän straffrätt, men också fördjupande kurser om sexualbrott och våld i nära relationer. Domare har även möjlighet att delta i kurser som anordnas av externa företag. Av webbplats framgår att det vid myndigheten finns specialiståklagare som har särskild kompetens i fråga om vissa brottstyper, bl.a. övergrepp mot barn och våld i nära relationer. anför i årsredovisningen (s. 29 f.) att projektet mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna och barn – ett utvecklat bästa arbetssätt har fortsatt . Projektet genomförs i nära samverkan med polisen. Det omfattar metoder och rutiner också för polisens arbete inom området. Åklagarnas metodstöd och rättsliga stöd har vidareutvecklats , bl.a. i fråga om handläggningen av kontaktförbud och brott mot barn. Det operativa arbetet med brott i nära relationer och sexualbrott bedrivs oftast i särskilda grupper och i nära samarbete med polisen. Grupperna leds ofta av en specialiståklagare med särskild utbildning och erfarenhet inom området. Diverse aktiviteter och utbildningar har vidare genomförts inom ramen för regionala och lokala samverkansgrupper och projektarbeten. Inom åklagarområdena finns också nätverk för de åklagare som arbetar med utredningar om brott i nära relationer, sexualbrott och brott mot barn. Avsikten är att nätverken ska fungera som forum för praktiskt erfarenhetsutbyte och metodutveckling. Uppdrag för att förstärka förmågan att bekämpa sexualbrott mot barn Regeringen gav i uppdrag att i nära samverkan med identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn (Ju2016/06827/PO). Uppdraget ska redovisas . trädde ändringar i lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall (prop. 2011/12:4, bet. 2011/12:SoU3, rskr. 2011/12:23) i kraft. De nya bestämmelserna innebar att utredningssystemet för barn som har avlidit med anledning av brott utvidgades till att avse även kvinnor eller män som har avlidit med anledning av brott mot närstående. Bestämmelserna är könsneutrala i fråga om såväl gärningsman som offer. Enligt 2 a § ska en utredning enligt lagen genomföras när ett brott har begåtts mot en kvinna eller en man av en närstående eller tidigare närstående person och kvinnan eller mannen har avlidit med anledning av brottet eller det annars finns särskilda skäl att utreda dödsfallet, och det finns särskild anledning att anta att dödsfallet har samband med något förhållande som har inneburit att kvinnan eller mannen varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation. Syftet med utredningsverksamheten är att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa eller att kvinnor och män utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller tidigare närstående personer (1 §). och åklagare är enligt lagen i vissa fall skyldiga att lämna underrättelser till utredningsmyndigheten (4 §). Det finns även en uppgiftsskyldighet för bl.a. myndigheter som i sin verksamhet på något sätt har kommit i kontakt med den person vars dödsfall utreds (5–5 a §§). En utredning ska klarlägga samtliga förhållanden som har inneburit att den avlidna kvinnan eller mannen har varit i behov av skydd eller stöd och hjälp för att förändra sin situation och vilka åtgärder som har vidtagits eller hade kunnat vidtas för att skydda eller stödja och hjälpa henne eller honom (7 § andra stycket). Av 1 § förordningen (2007:748) om utredningar avseende vissa dödsfall framgår att utredningar enligt lagen bedrivs av . ska färdigställa en rapport om utredningsverksamheten (5 §). Rapporten ska överlämnas till regeringen året efter färdigställandet. Rapporten ska innehålla en redogörelse för verksamhetens omfattning, vilka slutsatser som utredningsverksamheten har gett upphov till samt eventuella förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa eller kvinnor och män utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående eller tidigare närstående personer (6 §). –2017 genomförde 6 barnutredningar och 21 vuxenutredningar gällande 18 kvinnor och 3 män. I en remiss som överlämnades till Lagrådet föreslår regeringen ändringar i lagen om utredningar avseende vissa dödsfall. Ändringarna syftar till att utredningsverksamheten ska bli mer effektiv och ändamålsenlig. Utredningsverksamheten ska enligt förslaget utökas till att omfatta fler fall än där barn eller vuxna avlidit. När det gäller vuxna ska fall där brottet utgör försök, förberedelse eller stämpling till mord eller dråp utredas om brottet har begåtts av en närstående eller tidigare närstående person. Statliga förvaltningsmyndigheter föreslås under vissa förutsättningar vara skyldiga att ställa experter till utredningsmyndighetens förfogande. Vidare föreslås att dessa myndigheter också bör genomföra tillsyn eller intern tillsyn av verksamhet som berörs av en utredning. Uppgifter om gärningspersonen ska kunna hämtas in i utredningar även när det gäller vuxna, och familjerådgivningen ska omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Av propositionsförteckningen för /18 (daterad ) framgår att regeringen har för avsikt att lämna en proposition . I ett svar på en skriftlig fråga om regeringen avser att vidta åtgärder för att införa en lex Lotta-lagstiftning anförde justitie- och inrikesministern följande (Ju2017/02077/). Att bekämpa mäns våld mot kvinnor är ett högt prioriterat område, inom vilket regeringen bedriver ett kraftfullt arbete. Det omfattar såväl lagstiftning som omfattande resursökningar till myndigheter och ideella organisationer som verkar på området. beslutade regeringen om en ny tioårig nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor, som började gälla . Med den nya strategin vill regeringen verka för en omorientering och främja utvecklingen inom området. Det framtida arbetet ska i högre grad inriktas mot att förebygga olika former av mäns våld mot kvinnor. Fokus sätts därför på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. De samlade åtgärderna inom området omfattar för perioden –2020. Regeringen ser positivt på förslaget att införa en lex Lotta-lagstiftning. Dödsfallsutredningar enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall är ett viktigt redskap i arbetet för att förbättra samhällets stöd och skyddet för dem som är mest utsatta, framförallt kvinnor och barn. Mot bakgrund av signaler om att verksamheten inte har fungerat som det var tänkt ser vi nu över vilka lagändringar som behövs för att göra utredningsverksamheten mer effektiv och ändamålsenlig. har vidare redan inlett ett samarbete med olika myndigheter som på olika sätt ska delta i utredningarna för att effektivisera och fördjupa dessa. Vid pågår en granskning av myndighetens hantering av det aktuella ärendet där en kvinna misshandlades så svårt att hon avled. Syftet är att se vilka lärdomar som kan dras och hur polisen kan undvika brister i hanteringen av den här typen av fall. Även hantering av det aktuella ärendet är föremål för granskning. Granskningen genomförs av riksåklagaren. För att förbättra skyddet för personer som förföljs eller trakasseras har en utredare haft i uppdrag att se över användandet av fotboja vid kontaktförbud. Bl.a. föreslås att möjligheten att använda fotboja för att övervaka ett kontaktförbud ska utökas. Förslagen är nu ute på remiss. Sammanfattningsvis pågår ett omfattande arbete både i och hos myndigheterna för att förhindra att liknande tragiska händelser inträffar. Vid beredningen av motioner från allmänna motionstiden /14 (bet. 2013/14:JuU18 s. 12 f.) avstyrkte utskottet bl.a. ett motionsyrkande om att tillsätta en varje gång en kvinna dödas genom våld i en nära relation. Utskottet hänvisade till att de ändringar av lagen om utredningar av vissa dödsfall som trädde i kraft medförde att utredningssystemet för barn som avlidit med anledning av brott utvidgades till att avse även kvinnor och män som avlidit med anledning av brott mot närstående. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:177).