bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Därför bör EU uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika en beroendeställning av det slag som har beskrivits. Detta överensstämmer alltså med det som sägs i motion 2017/18:3748 (KD), vilken tillstyrks även i denna del. Sammantaget innebär det sagda att jag tillstyrker den nyssnämnda motionen i de delar som är aktuella i detta avsnitt. föreslår jag att ska avslå övriga motioner i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19, 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3. slog FN:s klimatpanel fast att människan påverkar klimatutvecklingen på ett sätt som kan få ödesdigra konsekvenser. Det vilar således ett tungt ansvar på mänskligheten att agera för att hejda denna utveckling. Vi anser dock att en väl utformad klimat- och energipolitik mycket väl kan gå hand i hand med en ökad tillväxt. Detta synsätt präglade också den historiska energiöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna 2009 och som också ligger till grund för den överenskommelse som fem partier slöt . I denna sistnämnda överenskommelse slås det bl.a. fast att den förnybara energin ska byggas ut även fortsättningsvis och att den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet ska öka. Elcertifikatssystemet har sedermera förlängts och utökats med nya elcertifikat till 2030. I den nu aktuella propositionen föreslår regeringen bl.a. ett mål för den förnybara elproduktionen som vi i det föregående har ställt oss bakom. Vi vill här dock ta tillfället i akt och peka på behovet av att uppmärksamma förutsättningarna för produktion av biobränslen. Biobränslen fyller redan en viktig funktion för värme- och kraftproduktionen men skulle kunna spela en större roll som drivmedel. Vi ser ett stort behov av att det skapas bättre förutsättningar och långsiktiga regler för produktion och användning av förnybara bränslen för att berörda aktörer ska våga investera långsiktigt i anläggningar för produktion av biobränslen. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3352 (M) anser vi att förutsättningarna och reglerna har varit alldeles för kortsiktiga och osäkra. En olycklig obeslutsamhet från regeringens sida när det gäller beskattningen av förnybara bränslen är bara ett exempel på agerande som får potentiella investerare att tveka, till men för utvecklingen på det för klimatet så viktiga biobränsleområdet. Vi instämmer i det som sägs i motionen och anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att långsiktiga regler kommer på plats för att möjliggöra utbyggnad av förnybara bränslen. Med det anförda tillstyrks motion 2017/18:3352 (M) i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19 samt 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi har redan tidigare i detta betänkande redovisat den skeptiska hållning som vi har när det gäller den syn på förnybar energi som genomsyrar den energipolitiska överenskommelse som har slutits mellan fem partier, som i betydande utsträckning präglade förslag och som även är ett av fundamenten i den proposition som behandlas inom ramen för detta ärende. Vi ser helt enkelt inte förnybar energi som det allena saliggörande botemedlet mot klimat- och miljöproblem av allehanda slag. Vi befarar i stället att den övertro som finns på förnybar energi leder till att ineffektiva lösningar väljs till höga kostnader. Risken blir påtaglig att straffskatter och konkurrens-snedvridande subventioner missgynnar omistliga kraftslag som kärn- och vattenkraft och i stället stimulerar utbyggnaden av omotiverad och svårintegrerad förnybar produktion av bl.a. vind- och solkraft. I anslutning till att tog ställning till en förlängning och utvidgning av elcertifikatssystemet redovisade vi uppfattningen att detta system bör avskaffas. Enligt vår uppfattning bör alla former av marknadssnedvridande subventioner fasas ut. Elcertifikatssystemet har bidragit till att det har byggts anläggningar som i grunden inte bär sina egna kostnader och som dessutom har skapat ett överutbud av el på marknaden som gör det svårt att uppnå lönsamhet i investeringar och renoveringar av de befintliga produktionsanläggningarna. Vi har svårt att förstå poängen med att stimulera fram investeringar i anläggningar som marknaden inte efterfrågar och som kullkastar kalkylerna för hela energisystemet. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:4147 (SD) avvisar vi ytterligare marknadssnedvridande subventioner i form av skattelättnader. Solelproduktion är i det sammanhanget särskilt problematisk eftersom solceller producerar mest då efterfrågan på el är minst. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör tillstyrka motionen i den aktuella delen och genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att se över den småskaliga elproduktionen med den inriktning som vi har redovisat. Med detta sagt vill vi även ställa oss bakom det som sägs i motion 2017/18:899 (SD) om vattenkraftens mycket betydelsefulla roll i det svenska energisystemet. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och uthålligheten i den svenska vattenkraften när efterfrågan på el är som störst bör man utreda förutsättningarna för att öka vattenkraftens magasineringskapacitet. Vidare delar vi den uppfattning som förs fram i samma motion om att det finns en stor potential i att öka effektiviteten i vissa kraftstationer, utan att behöva öka vattenflödet. Det finns även många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Mot denna bakgrund står vi bakom det som sägs i motionen om att det finns skäl att utreda förutsättningarna dels för en ökad magasineringskapacitet, dels för den småskaliga vattenkraften. Utöver detta anser vi att planeringsmålet för utbyggnaden av vindkraft bör avskaffas. Detta överensstämmer också med det som föreslås i motion 2017/18:899 (SD). För att uppnå detta mål måste den befintliga svenska vindkraften ungefär tredubblas. Även detta resulterar i ett ökat och kostsamt behov av reglerkraft som i vissa situationer mycket väl kan vara fossilbränslebaserad importkraft. Den miljövinst man eventuellt kan uppnå i produktionen av vindel äts snabbt upp när kol- och gaskraft måste balansera lynniga vindförhållanden. Dessutom är vindkraften knappast koldioxidfri ur ett livscykelperspektiv, och den har även svårt att bidra till att täcka effektbehovet under kalla vinterdagar. Sammantaget anser vi alltså att det finns stora problem med det ovan beskrivna planeringsmålet för vindkraften, och därför instämmer vi i det som föreslås i motionen om att målet bör upphävas. Ett annat kraftproduktionsslag som brukar betecknas som förnybart är solenergi. Även detta väder- och stödberoende produktionsslag har uppenbara tillkortakommanden. Som redan har antytts tidigare producerar solceller mycket lite el , när behovet av el är störst, vilket innebär att den solel som produceras inte kan ersätta någonting annat i energisystemet eftersom det ändå måste finnas kapacitet att möta efterfrågan på effekt vid de tillfällen då efterfrågan är som högst, dvs. när det är som mörkast och kallast. Följden blir att man tvingas investera i dubbel kapacitet, vilket knappast kan betraktas som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt förnuftigt. Däremot kan solceller komma mer till sin rätt i andra delar av världen, där elen exempelvis används för kylning. bör därför inrikta sina resurser på forskning om och utveckling av solelteknik som kan exporteras snarare än att spendera åtskilliga miljoner på stöd till småskaliga och ineffektiva solcellsinvesteringar i . Med det anförda tillstyrker vi förslaget i motionen om att forskning kring solkraft i ska vara exportorienterad och inriktad på marknader där potentialen för solkraften är mycket större än i , och där solel kommer att spela en betydligt större roll i energisystemet än den någonsin kommer att kunna göra i . Sammantaget innebär det anförda att motionerna 2017/18:899 (SD) och 2017/18:4147 (SD) tillstyrks i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19, 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet och står bakom det klimatpolitiska ramverket och målet om att 2045 inte ska ha några utsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till att uppnå denna vision bör ha förnybar energi till 2040. För att nå dessa mål behöver bl.a. den fossila energin ersättas med förnybar. Jag vill i det sammanhanget gärna framhålla de unika förutsättningar som har när det gäller att producera förnybar energi. Sol- och vindkraften utgör tillsammans med vattenkraft och biokraft basen i ett robust och helt förnybart energisystem. har tillsammans med , enats om en bred och långsiktig överenskommelse om energipolitikens inriktning. Detta ser jag som mycket positivt och som ett resultat av målinriktade arbete för att åstadkomma en långsiktigt hållbar blocköverskridande överenskommelse om energipolitikens framtida inriktning. Att på detta sätt ta ansvar för att ställa om till ett helt förnybart energisystem är en självklarhet för mig. Överenskommelsen innehåller flera framgångar för de frågor som har drivit i förhandlingarna. Bland annat har elcertifikatssystemet förlängts till 2030, och ambitionsnivån har höjts med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Andra viktiga delar är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften – både stor- och småskalig – samt en översyn av regler för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. Mycket är onekligen påbörjat, gjort eller aviserat, men det finns ändå åtskilligt kvar att göra för att ytterligare förbättra förutsättningarna för produktion av förnybar energi. Ett exempel som lyfts fram i motion 2017/18:3686 (C) gäller produktionen av solel. Mer närproducerad el ökar flexibiliteten, gör kraftsystemet mindre sårbart och kan bidra till sänkta kostnader inte minst på landsbygden. Denna produktion skulle kunna öka om man slopar skatten på egenanvändning av solel och gör det möjligt att få göra skatteavdrag för lägenhetsboende som är andelsägare i en mikroproduktionsanläggning. Jag tillstyrker därför förslaget i motionen om ett tillkännagivande med den inriktningen. vill förutom de nämnda åtgärderna och förslagen också ersätta det nuvarande bidragssystemet för solceller med ett ”grönt avdrag” som, likt ROT-avdraget, fås direkt på fakturan. En sådan modell skulle förenkla för alla de som vill vara en del av den gröna omställningen genom att osäkerhet och krångliga bidragsblanketter skrotas och kötider kan undvikas. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18 samt 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19, 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8. Jag anser att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Investeringar i det svenska energisystemet är viktiga och nödvändiga i den svenska miljö- och klimatomställningen. Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog. Mot denna bakgrund har jag en positiv syn på förslaget i propositionen om förnybar el till 2040. Detta mål är helt nödvändigt för att det ska finnas en chans att hejda de klimatförändringar som redan pågår. Elcertifikatssystemet är ett viktigt styrmedel för att stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. De beslut om att förlänga och utvidga detta system som fattade 2017 är positiva. Däremot instämmer jag i det som sägs i motion 2017/18:3393 (V) om att det är en brist att regeringen inte har föreslagit en ännu högre ambitionsnivå inför energiöverenskommelsens första kontrollstation. I likhet med motionärerna anser jag därför att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att ta fram ett sådant förslag. finns det skäl att även överväga andra styrmedel för att uppmuntra tillkomsten av förnybar kraftproduktion. bör därför också uppmana regeringen att se över hur ytterligare stimulanser kan gynna framväxten av sådan produktion. Detta ligger i linje med det som föreslås i den omnämnda motionen, vilken således tillstyrks även i denna del. Även om jag har en positiv grundsyn på elcertifikatssystemets funktion anser jag att en del anpassningar behöver göras för att det ska fungera ännu bättre. Det gäller exempelvis frågor om den torvbaserade elproduktionens roll inom ramen för detta system och om den elintensiva industrins undantag från kvotplikten. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:3393 (V) är jag kritisk till att regeringen inte agerar för att fasa ut torven ur elcertifikatssystemet. Jag anser att torv ska betraktas som ett fossilt bränsle och att torvbaserad elproduktion således inte ska vara berättigad tilldelning av elcertifikat. Torvbrytning påverkar dessutom förutsättningarna för att nå flera viktiga miljömål, exempelvis målen Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag, på ett negativt sätt. Jag anser därför, i likhet med vad som sägs i den ovannämnda motionen, att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen kan fasas ut ur elcertifikatssystemet och med inriktningen att det inte ska öppnas några nya torvtäkter. Motionen tillstyrks således i den aktuella delen. Jag tillstyrker även den del av samma motion som gäller den elintensiva industrins undantag från kvotplikten. Jag anser att de elintensiva storföretagen bör kunna ta ett större ansvar för att finansiera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Det kan på goda grunder ifrågasättas varför den elintensiva industrin ska kunna göra undantag från kvotplikten som innebär att den inte behöver betala kostnaden för elcertifikat. Förslaget i motionen som jag alltså tillstyrker innebär att regeringen ska utreda hur den elintensiva industrin bättre kan bidra till kvotplikten och därefter återkomma till . Utöver dessa i huvudsak allmänt inriktade synpunkter på förnybar elproduktion vill jag peka på några sakförhållanden som är förknippade med särskilda energikällor. För det första ser jag ett behov av insatser för att ytterligare stimulera produktionen av solenergi. Som framgår av motion 2017/18:3393 (V) finns det inte något planeringsmål för solceller. Bristen på ett sådant mål gör att det saknas tydliga signaler från statsmakterna om solenergins betydelse, vilket gör att ambitionshöjningar på detta område försvåras. Jag vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin i , och med ett planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att det är värt att satsa på solenergi. Således tillstyrker jag förslaget i motionen om att det utöver solenergistrategi bör inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Ytterligare ett förslag i motionen som syftar till att öka intresset för att tillvarata solens outtömliga mängd energi handlar om solkartläggningar. Genom sådana kartläggningar analyseras potentialen för solceller på taken, vilket gör det lättare för fastighetsägare att fatta beslut om investeringar. Mot denna bakgrund tillstyrker jag förslaget i motionen om att bör uppmana regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att upprätta en informationsplattform för investering i solenergi samt en solkartläggning. Vindkraften är ytterligare en förnybar energikälla som måste tas till vara för att det ska vara möjligt att nå målet om ett helt förnybart elsystem. Jag vill särskilt lyfta fram potentialen hos den havsbaserade vindkraften. Förutom de uppenbara klimatvinsterna med havsbaserad vindkraft bidrar den också med arbetstillfällen. En betydande utbyggnad skulle också minska belastningen på stamnätet och de överföringsförluster som uppkommer när el måste överföras långa sträckor från de norra till de södra delarna av landet. Enligt min uppfattning bör uppmana regeringen att utreda möjligheterna att öka den havsbaserade vindkraften i . Detta förslag överensstämmer med det som finns i motion 2017/18:4150 (V) som jag alltså tillstyrker i den aktuella delen. har tidigare förespråkat ett ekonomiskt driftsstöd till havsbaserad vindkraft, men myndigheten anser inte längre att det är motiverat med ett särskilt stöd till denna produktionsform vid sidan av elcertifikatssystemet. Denna slutsats anser jag dock är tveksam, och jag instämmer i stället i det som sägs i motion 2017/18:3393 (V) om att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag på hur ett driftsstöd till havsbaserad vindkraft kan utformas. Jag vill även understryka vikten av att en så betydelsefull förnybar energikälla som vattenkraften tas till vara så effektivt som möjligt. som jag ser stora värden med en stark vattenkraftsproduktion vill jag framhålla att produktionen måste vara anpassad med hänsyn till biologisk mångfald och de nationellt uppsatta miljömålen. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:3393 (V) anser jag att det är viktigt att ett utbyggt älvsystems hela kapacitet utnyttjas på ett sätt som ger den största samhällsekonomiska nyttan och inom ramen för en hållbar produktion. I vissa vattendrag kan flera olika kraftbolag vara inblandade, vilket kräver en god samordning av driften för att den ska ge ett maximalt utbyte i detta avseende. För att säkerställa att så verkligen sker bör bifalla förslaget i motionen om att regeringen bör agera så att vattenkraftbolagens reinvesteringsplaner samkörs så att hela den maximala nyttan kan tas till vara. Sammantaget innebär det anförda följaktligen att jag tillstyrker motionerna 2017/18:3393 (V) och 2017/18:4150 (V) i de delar som är aktuella i detta avsnitt. De övriga motionsyrkandena avstyrks. Förnybar energi, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 14 och 18 i denna del och 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 3, 11 och 19, 2017/18:1675 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1996 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkandena 4, 10, 12–14 och 16–18, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 37, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:4150 av m.fl. (V) yrkande 3. Att hejda den uppvärmning av jorden som är ett resultat av växthusgasutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har dock en säker och effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser. Därtill kan elen produceras till sådana priser att det gynnar både den elintensiva svenska basindustrins internationella konkurrens och hushållens ekonomi. Jag och Liberalerna står för ett synsätt som innebär att energipolitiken ska ha ett tydligt fokus på att uppnå fossilfrihet men att detta då i första hand ska ses som ett medel för att nå de klimatpolitiska målen. Jag välkomnar alla former av utsläppsfri elproduktion men anser att den ska byggas på marknadsmässiga grunder. Att se förnybar produktion som ett mål ökar risken för att denna produktion tillåts bli onödigt dyr utan att den på ett effektivt sätt bidrar till att lösa överordnade klimatpolitiska utmaningar. Dyr energiproduktion innebär även högre kostnader för industrin och för hushållen, vilket kan utgöra ett hot mot den svenska välfärden. Som har framgått av det jag har anfört tidigare i detta betänkande står jag och Liberalerna inte bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och och som ligger till grund för förslagen i den nu aktuella propositionen. När det gäller förnybar elproduktion omfattar överenskommelsen stora subventioner till elproduktion från väderberoende källor som sol och vind. Det vore betydligt bättre att försöka minska utsläppen av växthusgaser genom att vidta åtgärder inom de sektorer som har stora klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Det är slöseri med stora subventioner till förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att nya investeringar är olönsamma. Subventionerna är dyra, snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet och bör därför fasas ut. Mot den bakgrunden anser jag att bör bifalla förslaget i motion 2017/18:2820 (L) om att ge likvärdiga villkor för koldioxidfria kraftslag och om att elcertifikatssystemet bör avskaffas. Efter att ha redovisat min allmänna syn på förnybar energiproduktion vill jag avslutningsvis peka på vikten av att den viktigaste av de förnybara energikällorna – vattenkraften – ges goda förutsättningar att bidra till det koldioxidfria svenska elsystemet även fortsättningsvis. Jag anser i likhet med vad som sägs i motion 2017/18:2820 (L) att vattenkraften ska utvecklas genom effektiviseringar som inte skadar miljön ytterligare som outbyggda vattendrag ska lämnas oexploaterade. Miljöanpassningen av vattenkraften bör ske långsiktigt, och regelverket för nya prövningar av vattenverksamheter ska vara utformat så att småskaliga vattenkraftsutövare ska kunna lägga sina resurser på effektiva miljöförbättrande åtgärder i stället för på administrativa kostnader för tillståndsprövningen. Ett tillkännagivande om vattenkraften med denna inriktning begärs i motionen, och jag anser att detta förslag bör bifallas av . De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: