bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Programrådets roll är att ge vägledning och råd till regeringen i arbetet med det nationella skogsprogrammet och tillföra ett brett perspektiv på frågorna. Skogsprogrammet bereds inom . Regeringen presenterade En svensk maritim strategi – för människor, jobb och miljö (N2015:28). Visionen som presenteras i strategin är att skapa konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Strategin är ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver vision och inriktning för arbetet, en struktur för uppföljning. Strategin har också kopplingar till regeringens arbete med särskilda strategier för export, nyindustrialisering och livsmedel. I den åtgärdslista som finns till strategin har regeringen bl.a. angett att man avser att se över och vid behov förtydliga ansvarsfördelningen mellan myndigheter och infrastrukturhållare inom området hamnar och farleder, inom ramen för det befintliga statliga åtagandet. Regeringen gav i uppdrag att stödja de regionalt utvecklingsansvariga aktörernas arbete med miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher (N2017/07676/FF). ska även stödja hållbar affärsutveckling hos små och medelstora företag med koppling bl.a. till cirkulär ekonomi. En slutrapport ska redovisas . Utredningen trygg dricksvattenförsörjning (SOU 2016:32) slutredovisades . övergripande uppgift har varit att gå igenom dricksvattenområdet, från råvatten till tappkran för allmänt dricksvatten. Syftet har varit att identifiera aktuella och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning . Utredarna föreslår bl.a. att ett nationellt dricksvattenråd med uppgiften att utveckla en samlad dricksvattenstrategi med tidsbestämd handlingsplan ska inrättas vid . föreslås också inrätta ett för dricksvattenfrågor för att öka stödet till kommuner och andra aktörer inom området. Enligt uppgifter från pågår ett fortsatt arbete med att bereda och ta till vara utredningens förslag. överlämnade regeringen en remiss till Lagrådet som omfattar förslag på åtgärder för ett bättre dricksvatten. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna: • Stärka svensk besöksnäring • Övrigt om besöksnäringen • Kulturella och kreativa näringar • Övriga näringsgrenar. I motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) förordas en fortsatt stärkning av besöksnäringen för att öka attraktivitet som turistmål exempelvis genom Visit fortsatta engagemang på utländska marknader och genom införandet av en gemensam nordisk kvalitetsstandard för besöksnäringen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att besöksnäringen är en betydelsefull näring, inte minst för svensk export. Utskottet vill här påminna om de åtgärder som regeringen vidtagit för att öka attraktionskraft som turistmål inom ramen för exportstrategin. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att Visit har tillförts ytterligare för att stärka marknadsföringen av som turistland utomlands. Utskottet noterar vidare Visit uppdrag att fortsatt satsa på nya tillväxtmarknader som och . Vad gäller en nordisk kvalitetsstandard för turism noterar utskottet arbetet med en gemensam plan för nordisk turism. Till skillnad från motionärerna anser dock inte utskottet att ska peka ut för näringen vilka kvalitetsindex som bör användas. Med det anförda avstyrks motionen i den berörda delen. I ett antal motioner förordas olika insatser för att främja besöksnäringen. Det gäller motionerna 2017/18:1061 (S), 2017/18:1094 (S), 2017/18:1100 (S), 2017/18:1213 (C), 2017/18:1217 (C), 2017/18:1513 (M), 2017/18:2019 (M), 2017/18:2508 (M), 2017/18:2877 (M), 2017/18:2941 (V), 2017/18:3197 (M), 2017/18:3364 (M), 2017/18:3418 (M), 2017/18:3747 (KD) och 2017/18:3855 (C). I motionerna efterfrågas bl.a. nationella strategier för besöksnäringen och för stora evenemang, insatser för destinationsutveckling, översyn av och Visit roller och uppdrag, bättre samverkan mellan offentliga och privata aktörer på alla nivåer inom besöksnäringen, översyn av näringens konkurrenskraft, regelförenklingar, gynnsamma villkor för företagande inom turism samt mer marknadsföring för att få fler internationella arrangemang förlagda i . Utskottet vill med anledning av nämnda motioner framhålla att besöksnäringen har utvecklats starkt vad gäller både tillväxt och sysselsättning. Näringens stora tillväxtpotential ligger i att öka antalet utländska besökare. Vidare skapar den många nya arbetstillfällen, och den är särskilt betydelsefull i och med att den även erbjuder jobbmöjligheter för personer som traditionellt kan ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. lämnade utredningen om besöksnäring sitt slutbetänkande En samlad politik för hållbar turism och växande besöksnäring (SOU 2017:95) till regeringen. Utredningen föreslår en omfattande plan för en samlad strategi för besöksnäringen med en rad åtgärder för att främja hållbar turism och växande besöksnäring. Utredningens förslag bereds inom och utskottet ser inget skäl för att föregripa denna beredning. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning för att göra några tillkännagivanden till regeringen med anledning av ovan nämnda motioner. I motion 2017/18:2941 (V) förordas att regeringen inför en s.k. bäddavgift. Förslag som rör bäddavgift förs också fram i motion 2017/18:3855 (C). Utskottet vill här hänvisa till det som utskottet uttalade i denna fråga (bet. 2016/17:NU12). Utskottet ser ingen anledning att ändra uppfattning med anledning av det som anförs i de nämnda motionerna. Vidare förordas i motionerna 2017/18:2019 (M) och 2017/18:3418 (M) olika åtgärder för att stärka ekoturism, campingnäringen och tyst turism. Vad gäller certifiering av företag som kommersiellt arbetar med ekoturism vill utskottet hänvisa till de redan befintliga hållbarhets- och kvalitetssystem som berör besöksnäringen i . När det gäller frågor om campingnäringen instämmer utskottet i vad motionärerna framför om att campingen bidrar till sysselsättning och är en populär turistaktivitet. Utskottet ser dock ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Med det ovan anförda anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Kulturella och kreativa näringar I motion 2017/18:3068 (M, C, L, KD) förordas att regeringen utvärderar de kulturella och kreativa näringarna för att sedan ta fram en nationell strategi för dessa. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att de kreativa näringarna är viktiga framtidsbranscher och att det är viktigt med insatser som främjar dessa näringsgrenar. Utskottet vill mot denna bakgrund påminna om att det inom ramen för exportstrategin har vidtagits åtgärder för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna genom att bredda kännedomen om svensk design och svenska designupplevelser internationellt och att det har gjorts insatser för att stärka företags strategiska hantering av immateriella tillgångar. Utskottet noterar vidare satsningar på kulturella och kreativa näringar. Utskottet vill här även påminna om den utvärdering av genomförandet av regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar 2010–2012 som utskottet genomförde (2016/17:RFR10). Utskottet ser med hänvisning till det ovan anförda inget behov av att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i den aktuella motionen, som därmed avstyrks i berörda delar. I motionerna 2017/18:945 (C), 2017/18:2310 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) efterfrågas olika åtgärder för att främja skogsnäringen och träindustrin. Utskottet vill med anledning av dessa motioner hänvisa till de olika åtgärder som genomförs för att främja skogs- och träindustrin och som redovisats i det föregående. Vidare kan utskottet konstatera att arbetet med ett nationellt skogsprogram med visionen att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till att utveckla en växande bioekonomi pågår inom . Mot bakgrund av planerade insatser och det pågående arbetet ser utskottet ingen anledning för att gå vidare med tillkännagivanden så som förordas i motionerna, som därmed avstyrks i aktuella delar. När det handlar om att ta fram en strategi för nyetableringar av datacenter i , så som förordas i motionerna 2017/18:587 (S) och 2017/18:925 (SD), vill utskottet hänvisa till att Business fått i uppdrag att främja investeringar inom området datacenter. Utskottet konstaterar också att energiskatten på förbrukning av el i större datacenter sänktes 2017 och att regeringen föreslog i budgetpropositionen att denna skattesänkning skulle utvidgas till att även omfatta mindre datacenter. Utskottet ser inget behov av något tillkännagivande från på området och avstyrker därmed de aktuella motionerna. I motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3670 (M) förordas olika åtgärder för att ge delningsekonomin möjligheter att växa. Utskottet delar motionärernas uppfattning att delningsekonomin har potential att skapa många nya arbetstillfällen och att en genomlysning är viktig för att kunna forma en politik som främjar området. Utskottet noterar i detta sammanhang resultaten av dels den statliga utredningen om delningsekonomin (SOU 2017:26), dels och tillväxt på digitala marknader (2017:2). Utskottet vill vidare hänvisa till uppdrag om transaktioner inom delningsekonomin och avtal mellan privatpersoner om köp av varor och tjänster. Utskottet avser dock inte att förorda några tillkännagivanden från sida. De nyssnämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. I motionerna 2017/18:2705 (M) och 2017/18:3407 (M) efterfrågas olika åtgärder för att främja sektorn för livsvetenskap. På detta område vill utskottet hänvisa till dels samverkansprogrammet inriktat mot livsvetenskap som inrättats 2016, dels det uppdrag som den särskilda utredaren har fått att bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position på området. Utskottet konstaterar vidare att det inrättats en samordningsfunktion för livsvetenskap på som bl.a. har till uppgift att ta fram en nationell strategi för livsvetenskap. Utskottet ser därmed inget behov att förorda några tillkännagivanden på detta område. De nyssnämnda motionerna avstyrks därmed i berörda delar. När det gäller att skapa en megafond för livsvetenskap såsom det förespråkas i motion 2017/18:3747 (KD) vill utskottet hänvisa till det ovan sagda om det pågående arbetet med livsvetenskaperna. I detta sammanhang vill utskottet också hänvisa till Saminvests investering som lett till etableringen av en helt ny riskkapitalfond inom livsvetenskap i . Därmed avstyrks den nyssnämnda motionen i berörda delar. I motion 2017/18:740 (S) föreslås ett tillkännagivande om en regional marinteknisk industri. Utskottet konstaterar att regeringen presenterade en svensk maritim strategi. Utskottet ser därmed ingen anledning att förorda något tillkännagivande med anledning av det som anförs i motionen. I motion 2017/18:131 (L) efterfrågas en tvärvetenskaplig utredning om svenska industribranschers utveckling och överlevnad. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att det är grundläggande att företag är innovativa och förnyelsebenägna för att kunna behålla sin konkurrenskraft i en globaliserad kontext och utvecklas på lång sikt. Utskottet anser inte att motionen föranleder någon åtgärd från . I motion 2017/18:134 (L) efterfrågas en utredning om hur den svenska klockindustrin kan stärkas. Här vill utskottet hänvisa till sitt tidigare ställningstagande om företagsfrämjande åtgärder och ser inget behov att förorda något tillkännagivande på detta område. Motionen avstyrks därmed. När det gäller motion 2017/18:155 (L) om rent dricksvatten vill utskottet anföra följande. Liksom motionären anser utskottet att frågan om säker dricksvattenförsörjning är ytterst viktig och att tekniskt innovativa företag kan bidra med att trygga denna. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om uppdrag att dels stödja de regionalt utvecklingsansvariga aktörernas arbete med miljödriven näringslivsutveckling, dels stödja hållbar affärsutveckling hos företag med koppling bl.a. till cirkulär ekonomi. Utskottet vill här även hänvisa till det pågående arbetet i med beredningen av dricksvattenutredningens förslag och ser ingen anledning till ett tillkännagivande i enlighet med det som anförs i motionen. Motionen avstyrks därmed. Stöd till innovation och företag, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 16 i denna del och 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–5. En god överblick, tydligare målformuleringar såväl som planering för utvärdering är viktiga komponenter för att kunna följa upp och prioritera bland de många olika stöd som kan ges. Det krävs också oberoende och rimliga kalkyler inför projekt. I likhet med vad som uttrycks i motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD) anser vi att bör tydliggöra för regeringen att den bör skapa förutsättningar för att få en bättre överblick över stöden till näringslivet. Regeringen bör vidare se till att alla stödgivande myndigheter formulerar mål för sina program som är tydligt definierade, avgränsade och uppföljningsbara. Regeringen bör också där det är möjligt se till att stödgivande myndigheter planerar utvärderingar och program redan i samband med planerna för programmen. Vad vi här har anfört bör tillkännage för regeringen. Därmed blir motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD) tillgodosedda i de aktuella delarna och tillstyrks. Effektutvärderingar, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (V), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 16 i denna del och 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. Tillkännagivanden om att effektutvärderingar bör genomföras för det stöd som statsmakterna lämnar till innovation och företagande förordas i de två motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD). Vi vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Enligt vår uppfattning är det givetvis angeläget att statens medel används på ett så ansvarsfullt och effektivt sätt som möjligt. Vi har på den punkten ingen annan uppfattning än motionärerna. kan vi konstatera att regeringen framhåller att kunskapen inom är god om de enskilda insatser som görs, bl.a. då myndigheternas program redovisas i respektive myndighets årsredovisning, och ett urval av program följs upp och utvärderas genom återkommande programspecifika och tematiska utvärderingar. Därtill arbetar myndigheterna kontinuerligt med att utveckla sina insatser. Vidare kan vi konstatera att regeringen har aviserat ett flertal åtgärder för att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder, bl.a. genom att ge Tillväxtanalys en central roll i utvecklingsarbetet. Regeringen har gett Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på en sammanhållen metodik för att analysera och utvärdera offentliga insatser som är avsedda att leda till strukturomvandling och ekonomisk förnyelse. Regeringen har därutöver gett , och i uppdrag att återrapportera hur samverkan mellan myndigheterna ska utvecklas för att ta till vara synergier och undvika överlappningar i myndigheternas verksamheter i syfte att bättre bidra till målen för närings- och energipolitiken och den regionala tillväxtpolitiken. Vidare pågår inom ett fortsatt arbete med att bereda och ta till vara förslag. Vi ser mot bakgrund av detta inget skäl för att göra ett tillkännagivande om oberoende effektutvärderingar av statliga stöd till innovation och företagande som förespråkas i motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3412 (M, C, L, KD). Motionerna avstyrks därmed i berörda delar. Översyn av svensk konkurrenskraft, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1979 av (M), 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi ser att konkurrensen och omvandlingstrycket ökar i spåren av globaliseringen. Den svenska industrin har varit avgörande i bygget av det moderna men vi ser nu att relativa försprång utmanas i takt med att fler länder utvecklas allt snabbare. Villkoren för företag och konkurrenskraft måste därför fortsätta att utvecklas. För att inte ska förlora konkurrenskraft och arbetstillfällen vill vi att branschspecifika kostnader och regler i förhållande till konkurrentländer kontinuerligt ses över. Vi förordar därför i likhet med vad som föreslås i motionerna 2017/18:1979 (M), 2017/18:3212 (M) och 2017/18:3406 (M) ett tillkännagivande om att en benchmarking mellan olika länders skatter, regler och kostnader inom respektive bransch bör göras då det kan utgöra ett viktigt verktyg för att även i fortsättningen ska kunna ligga i världstoppen när det gäller företagsamhet och konkurrensvillkor. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:1979 (M), 2017/18:3212 (M) och 2017/18:3406 (M) i berörda delar. Motion 2017/18:932 (SD) blir därmed delvis tillgodosedd. Översyn av svensk konkurrenskraft, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1979 av (M), 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 3 i denna del och 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 6. Ökad handel stärker den svenska industrins konkurrenskraft. mål bör vara att öka marknadsandelarna, tillväxten och vinstmarginalerna för svenska bolag och att detta sker i reella termer med jämförbara länder. För att det ska ske ser vi ett behov av ytterligare konkurrensfaktorer. Vi anser att det behövs en total konkurrensöversyn och därmed en genomgång av dessa konkurrensfaktorer. Vi vill dock poängtera att det är marknadens uppgift att se över de egna sektorernas konkurrenskraft och att politiken inte ska detaljstyra på minsta möjliga nivå, men vi ser behovet av ytterligare konkurrensfaktorer och en övergripande konkurrensöversyn av större mätområden i sin helhet. Med det ovan anförda tillstyrks motion 2017/18:932 (SD). Motionerna 2017/18:1979 (M), 2017/18:3212 (M) och 2017/18:3406 (M) blir därmed delvis tillgodosedda. Övrigt om företagsfrämjande insatser, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 16 i denna del, 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkandena 1, 4, 7 och 8 samt 2017/18:201 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:609 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:826 av m.fl. (S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:923 av m.fl. (SD), 2017/18:969 av (C), 2017/18:1074 av och (båda S), 2017/18:1091 av m.fl. (S), 2017/18:1207 av och (båda C), 2017/18:1511 av (M), 2017/18:1512 av (M), 2017/18:1517 av (M), 2017/18:1788 av (C) yrkande 4, 2017/18:1960 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1978 av (M) yrkande 1, 2017/18:2020 av (M), 2017/18:2022 av (M), 2017/18:2057 av (SD), 2017/18:2437 av (C), 2017/18:3431 av Boriana (M), 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 9, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3621 av (KD), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 5, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 16–18 och 29 samt 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 7. Den svenska industrin är betydelsefull och bidrar med jobb, skatteintäkter, exportintäkter och investeringar i FoU. Det finns tecken på att tappar mer mark än andra länder i tre av de traditionellt tunga och mycket viktiga högteknologiska och kunskapsintensiva branscherna: it, telekom och livsvetenskap. Enligt Entreprenörskapsforum har sysselsättningen i dessa branscher minskat med 30–under det gångna årtiondet. För att möta den ökande konkurrensen behövs i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3406 (M) en bred reformagenda så att villkoren för industri och konkurrenskraft kan förbättras. För att förhindra osund konkurrens från offentlig sektor gentemot näringslivet infördes särskilda regler om offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579). Vi menar att det är hög tid att reglerna ses över så att man kan säkerställa att det önskvärda resultatet har uppnåtts. Vi anser därför i enlighet med vad som föreslås i motion 2017/18:3405 (M) att bestämmelserna om offentlig säljverksamhet bör utvärderas. För att förbättra det svenska företagsklimatet finns det även andra åtgärder som är värda att titta närmare på. Vi vill i likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:3408 (M) att det görs en översyn av resursanvändningen inom statliga myndigheter och andra statliga organ som ska främja näringslivsutveckling. Vi anser att andelen resurser som används till administration ska minska och andelen som används till verkliga, näringslivsfrämjande åtgärder ska öka. Vi vill att det ska ske en avvägning mellan i vilken grad myndigheter ska agera beträffande näringslivsutvecklingsinsatser jämfört med andra möjliga aktörer. Vi ser gärna att privata kvalitetssäkrade aktörer utanför myndighetskretsen i större utsträckning utför de näringslivsfrämjande insatserna. Myndigheternas uppgift skulle i huvudsak kunna begränsas till att fatta inriktningsbeslut för insatser, kvalitetssäkra genomförare samt följa upp resultat, kontrollera att medel använts på avsett vis och medverka till att ta till vara eventuella förbättringar. Vidare vill vi framhålla att i grunden har goda förutsättningar att vara världsledande inom digitalisering men det förutsätter nytänkande i innovationssystemet. Vi menar därför att det svenska innovationssystemet måste bli flexiblare och att man måste hitta en samarbetsmodell som kan omvandla forskningsresultat till innovationer snabbare. Vi tror att detta kan uppnås genom ett ökat fokus på att pengarna i högre grad följer idén i stället för aktörerna genom innovationssystemet. I likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:3417 (M) förordar vi därför ett tillkännagivande om att förutsättningarna för att långsiktigt ska vara världsledande inom digitalisering bör utvecklas. Vi ser att innovationstävlingar kan bidra till att möta samhällsutmaningar och göra att svenska myndigheter blir mer innovativa. Förutom att stimulera innovationssystemet i kan innovationstävlingar även leda till att olika samhällsproblem blir lösta snabbare och effektivare. Regeringen bör därför verka för att myndigheter i ökad utsträckning använder sig av innovationstävlingar för att bemöta angelägna samhällsproblem. När det kommer till kommersialisering av idéer ser vi att har en svagare position jämfört med andra länder. Näringslivets investeringar i FoU i minskar som tappar konkurrenskraft. Regeringen bör därför göra en översyn av stödsystemet för företag och företagare som också inkluderar entreprenörskap utanför den akademiska sektorn. Avslutningsvis anser vi att regeringen i det vidare arbetet med innovationsstrategin bör ta sikte på att finna lösningar på samhällsutmaningar och de möjligheter som dessa kan ge, i stället för att peka ut specifika sektorer eller branscher. Med det ovan anförda tillstyrks motionerna 2017/18:3405 (M), 2017/18:3406 (M), 2017/18:3408 (M) och 2017/18:3417 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om företagsfrämjande insatser, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: