bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Motionärerna framhåller vidare att långa handläggningstider även är ett problem i företagens kontakt med andra myndigheter och förordar ett tillkännagivande om att det ska ställas krav på att alla myndigheter sätter en tydlig tidsgräns för handläggningstider (yrkande 5). För att öka konkurrenskraften inom de gröna näringarna föreslår motionärerna vidare att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att minska regelkrånglet och stärka äganderätten (yrkande 11). De gröna näringarna har goda förutsättningar att skapa arbetstillfällen i hela landet, men för att denna möjlighet ska realiseras fullt ut menar man att konkurrenskraften måste stärkas i grunden. I motion 2017/18:1080 av m.fl. (S) framhålls vikten av att det finns arbetstillfällen i hela landet för en levande landsbygd. Motionärerna anser att det finns flera olika sätt att stärka den regionala arbetsmarknaden och lyfter bl.a. fram goda förutsättningar för de gröna näringarna, en översyn av upphandlingsregler och möjligheten för småföretag på landsbygden att ta del av statligt riskkapital. Motionärerna förordar att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen genomför en översyn av förutsättningar för arbetstillfällen på landsbygden. I motion 2017/18:1259 av Finn m.fl. (M) förordas ett tillkännagivande om att skapa ännu bättre förutsättningar för företagande på landsbygden. Motionärerna vill se ett förstärkt stöd för att företag på landsbygden ska kunna etableras och utvecklas på liknande villkor som i tätorter och efterfrågar bl.a. en översyn av de regelverk som berör företag som är etablerade, eller har för avsikt att etablera sig, på landsbygden. Motionärerna ser en möjlighet att förenkla för företag på landsbygden genom bl.a. en förändring av villkoren för avskrivning på fastighetsinvesteringar, infrastrukturutbyggnad och en minskning av administrativa bördor genom regelförenklingar. I motion 2017/18:3563 av (M) yrkande 2 framhålls i likhet med i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) vikten av äganderätten och företagande på landsbygden. Motionären menar att regeringen hindrar företagande på landsbygden genom att fördyra, försvåra och göra det krångligare och föreslår ett tillkännagivande om att se företagandets villkor och förutsättningar som grunden för tillväxt i hela landet. I kommittémotion 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att stärka de landsbygdsnära näringarna. Motionärerna framhåller vikten av att fokusera på att förenkla regler, sänka de administrativa kostnaderna och minska skattetrycket och efterfrågar satsningar på små och medelstora företag. Markägares rätt till rättslig prövning och ekonomisk ersättning vid restriktioner och begränsningar vid brukande av mark måste enligt motionärerna säkerställas, och i ett tillkännagivande om äganderätten förordas. Motionärerna anser att den som tvingas avstå från sin egendom eller inskränks i sitt brukande ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten (yrkande 7). Motionärerna efterfrågar också ett systematiskt regelförenklingsarbete för de landsbygdsnära näringarna och förordar ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 8). I detta arbete vill de att bl.a. organisationer med koppling till de landsbygdsnära näringarna får möjlighet att lämna förslag till regeringen på regler som bör prioriteras i förenklingsarbetet. Regeringen ska därefter ta ställning till dessa förslag i en särskild skrivelse till . I motionen föreslås också ett tillkännagivande om att myndigheterna ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger goda konkurrensförutsättningar för de landsbygdsnära näringarna (yrkande 9). I kommittémotion 2017/18:4116 anför m.fl. (C) att det finns ett antal mindre producenter av alkoholhaltiga drycker som tar emot besökare men att deras verksamhet begränsas av att de inte får sälja sina produkter direkt till kund. Motionärerna vill ändra relevant lagstiftning för att möjliggöra gårdsförsäljning av öl och vin i , utan att för den sakens skull äventyra det svenska detaljhandelsmonopolet för alkohol (yrkande 1). I motionen anförs vidare att det är viktigt att företagslokaler på landsbygden undantas från kravet på bygglov vid uppförande av t.ex. gårdsbutiker och lokaler för bed and breakfast-verksamhet. är kravet på bygglov slopat vid uppförande av byggnader kopplade till lantbruksverksamhet, men då många gårdar diversifierar sin verksamhet till flera grenar menar motionärerna att detta undantag bör utökas även till andra näringsverksamheter knutna till landsbygden (yrkande 2). En av de viktigaste åtgärderna för landsbygdens utveckling är att säkerställa att myndigheters bemötande och agerande inte stoppar utvecklingen för landsbygdens företagare, skriver motionärerna i samma motion. De framhåller att flera kommuner har genomfört den s.k. Rättviksmodellen som utgår från en dialogbaserad tillstånds- och tillsynshandläggning från kommunens tjänstemän. I motionen föreslås att utvalda myndigheter får i uppdrag att utveckla arbetsmetoder i linje med Rättviksmodellen (yrkande 3). Motionärerna vill även se åtgärder för att stärka den svenska jordbruksnäringen. Det handlar dels om åtgärder som ger direkt effekt för lantbrukarna, dels om fortsatta långsiktiga åtgärder för en stärkt konkurrenskraft för det svenska lantbruket. I motionen föreslås mot denna bakgrund ett s.k. bondepaket som innehåller sänkta arbetsgivaravgifter för mjölkbönder, en grön bonus för mer förnybara drivmedel i traktortanken, ökad återbetalning av dieselskatten samt en indexering av återbetalningen (yrkande 20). En annan faktor som enligt motionärerna kan stärka näringsliv och företagande på landsbygden är att offentlig upphandling bättre beaktar de krav som ställs i svensk lagstiftning. Exempelvis bör den mat som upphandlas av offentliga konsumenter åtminstone leva upp till de krav som ställs i svenska regelverk (yrkande 21). I motionen lyfts flera åtgärder fram för att underlätta för skogsnäringen. Motionärerna föreslår bl.a. en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi, att områdena för grön kemi och byggande i trä ska främjas och att satsningar ska göras på nya verksamheter kopplade till skogen (yrkande 22). Motionärerna förordar vidare ett tillkännagivande om att hållbara fiskodlingar och småskaligt kustnära fiskeföretagande bör uppmuntras och utvecklas. Detta anges ha en stor potential att skapa fler arbetstillfällen på landsbygden (yrkande 23). Vidare framförs i motionen att naturvården förutsätter att ägande- och brukanderätten värnas och att det finns en balans mellan bevarande och brukande. Motionärerna menar därför att tvingande avsättning av skyddsvärd mark eller vatten inte ska ske om ersättning inte kan betalas ut vid intrångstillfället. Även ersättningsmodeller och nationella riktlinjer för tvingande avsättning av jordbruks- och skogsmark samt bildande av vattenskyddsområden behöver ses över och förtydligas. Äganderätten och brukanderätten bör också stärkas i instruktionerna till relevanta myndigheter (yrkande 25). I motion 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör beakta behovet av jobbfrämjande insatser för en växande . Motionärerna påtalar att genomgår en strukturomvandling och betonar vikten av en politik som tillvaratar de möjligheter som denna strukturomvandling innebär för att regionen även fortsättningsvis ska kunna vara en viktig tillväxtmotor och ett innovationscentrum. I motion 2017/18:2209 av m.fl. (S) framhålls att få har kunskap om hur verkligheten i en liten glesbygdskommun kan se ut. I motionen beskrivs några av de utmaningar som en liten kommun kan möta, som t.ex. svårigheten att göra samordningsvinster och att ha tillgång till specialister i den offentliga verksamheten samt den nuvarande strandskyddslagstiftningen. Motionärerna menar att om man menar allvar med att hela landet ska leva är det nödvändigt att ta ett större grepp om de små glesbygdskommunernas förutsättningar och utvecklingskraft. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen. I motion 2017/18:2219 av m.fl. (S) framhålls att det är stora skillnader i hur stora ramanslag respektive län får. Vidare konstateras att anslaget som helhet i stort sett varit oförändrat i nominella tal , och det har inte heller skett några större förändringar i fördelningen mellan länen. Motionärerna påtalar att det finns problem med nuvarande fördelningssystem och förordar ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att förändra variablerna för tilldelning av omstruktureringsmedel. I motion 2017/18:102 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att införa ekonomiska frizoner i glesbygdsområden. Motionären framhåller vikten av småföretagande inom turism och annan besöksnäring för att vända den ekonomiska utvecklingen i glesbygden. Ekonomiska frizoner skulle kunna främja den utvecklingen genom att man i sådana zoner underlättar anställningar t.ex. med reducerade arbetsgivaravgifter för nystartade företag. I motion 2017/18:1616 av (M) efterfrågas genom ett förslag till tillkännagivande att regeringen gör en översyn av hur de statliga regionala utvecklingsmedlen fördelas mellan länen. Motionären anser att det finns problem med dagens fördelningsmodell där t.ex. trots stora utmaningar är ett av de län som har lägst tillgång till statliga utvecklingsmedel. I motion 2017/18:2255 av m.fl. (M) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om prioriteringarna av . Motionärerna påtalar att regionen står stark i frågor som rör tillväxt, konkurrenskraft, innovationer och skapande och framhåller att detta är viktigt att bejaka i det framtida tillväxtarbetet. I motion 2017/18:2559 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om den skånska landsbygden som bostadsort. Motionärerna framhåller vikten av en politik som gör det enklare att starta och driva företag även på landsbygden och menar att regeringens skattehöjningar på fordon och bränsle går på tvärs med en sådan politik. Besöksnäringen i har goda förutsättningar för ökad tillväxt, framhålls det i motion 2017/18:3255 av och (båda M). För att ytterligare förstärka näringen som en tillväxtmotor föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att göra till ett försökslän genom att öppna gårdsförsäljning av öl och vin, driva närodlat och lokalproducerat samt bygga upp och utveckla lokala försäljningsmetoder. I kommittémotion 2017/18:924 av m.fl. (SD) konstateras att allt färre söker transportbidrag, vilket bl.a. sägs bero på att företag flyttar eller lägger ned sin verksamhet men även på att det finns företag som inte känner till att de kan söka stöd. Motionärerna anser därför att det finns behov av att ökar informationsspridningen om bidraget och förordar ett tillkännagivande om detta (yrkande 3). I motion 2017/18:3276 av (SD) förordas ett tillkännagivande om att bör koncentrera all regionalpolitik på att stärka för att skapa ytterligare en stark tillväxtzon. Motionären anser att det enda som kan göras för att stärka regionalpolitiken är att öka antalet stora tillväxtzoner och menar att har flera fördelar. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. framhålls en sänkt fastighetsskatt för outnyttjade kommersiella lokaler på landsbygden som en åtgärd för att bryta den regionala klyvningen av landet. Motionärerna förordar att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över hur skatterna kan minskas för lokaler på landsbygden (yrkande 41). Av kommittémotion 2017/18:4116 framgår att m.fl. (C) anser att man bör underlätta kompetensförsörjningen på landsbygden (yrkande 4). En åtgärd som föreslås är att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . vill därmed gå vidare med förslag om avskrivning av studieskulder inom ramen för det särskilda näringslivspaketet till 23 utsatta kommuner, som de breddar utredningens förslag till att gälla fler kommuner. Motionärerna framhåller vidare att det är nödvändigt att införa differentierade arbetsgivaravgifter. De menar att ett sådant system skapar likvärdiga villkor att driva företag i hela landet. Nedsatta arbetsgivaravgifter inom ett stödområde uppges skapa bättre förutsättningar att driva företag i glesbygd och lockar fler att bosätta sig där (yrkande 6). I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att pröva möjligheten att införa ett system liknande den brittiska modellen Scheme i pilotprojekt eller i pilotlän för att i ett första steg testa modellen och utvärdera dess effekter på tillväxten i regionen. Av motionen framgår att grundidén med modellen är att locka till sig investerare som ska finansiera nya startup-bolag i utbyte mot skattelättnader för att skapa tillväxt i regioner där det inte finns tillräckligt med investerare. Frågan om ekonomiska frizoner berörs i likhet med i motion 2017/18:102 (M) även i motion 2017/18:1496 av och (båda C). Motionärerna konstaterar att det skett en strukturomvandling där jobb och investeringar kommit att koncentreras till de större städerna och förordar ett tillkännagivande om att regeringen ska se över möjligheten att inrätta ekonomiska frizoner för företag i ett visst antal utpekade områden. I motion 2017/18:3495 av Per Åsling (C) föreslås ett tillkännagivande om att se över olika åtgärder för att förbättra förutsättningarna för människor och företag att växa och utvecklas i . Motionären framhåller vikten av att den regionala tillväxtpolitiken utgår från de särskilda lokala och regionala förutsättningar som finns runt om i landet och efterlyser en stärkt politik för att ta vara på den utvecklingskraft som finns i . Viktiga inslag i en sådan politik är bl.a. fortsatta satsningar på och förslag om reglerna för reseavdrag. I motion 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 3 förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att pröva möjligheten att införa ett system liknande den brittiska modellen Scheme i för att i ett första steg testa modellen och utvärdera dess effekter på tillväxten i regionen. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att vid genomförandet av förslag ska tillhöra ett och samma prioriteringsområde (yrkande 7). Motionären konstaterar att kommitténs förslag till gränsdragning innebär att delar av ställs utanför det prioriterade området, något motionären menar är mycket olyckligt. I partimotion 2017/18:3456 av m.fl. yrkande 16 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av transportbidraget. Syftet med översynen bör vara att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna fungerar för olika kommuner och om det ger industrier i norra likvärdiga konkurrensmöjligheter. Yttranden från andra utskott anför i yttrande 2017/18:KU6y i fråga om handläggningstider att det tidigare noterat de framsteg som gjorts i arbetet med den nya förvaltningslagen, bl.a. det nya rättsmedel mot långsam handläggning som träder i kraft . framhåller vikten av att fortsatta ansträngningar görs för att hålla myndigheters handläggningstider så korta som möjligt. noterar dock att redan beslutat om två tillkännagivanden om handläggningstider (bet. 2016/17:NU12 och bet. 2017/18:NU12) som inte är slutbehandlade och framhåller att det från de utgångspunkter som har att beakta inte finns skäl att föreslå något ytterligare tillkännagivande i frågan och anser därför att näringsutskottet bör avstyrka motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 5. Äganderätten till fast egendom I fråga om äganderätten förordar (yttr. 2017/18:KU6y) att näringsutskottet ska avstyrka de aktuella förslagen. hänvisar till sitt aktuella ställningstagande om att inte föreslå ett tillkännagivande om att stärka det rättsliga skyddet för äganderätten till fast egendom (bet. 2017/18:KU34). Av yttrandet framgår att motioner om ett stärkt rättsligt skydd för äganderätten till fast egendom har avstyrks av civilutskottet, (bet. 2015/16:CU15) och . påminner om att civilutskottet då bedömde att både genomförda och föreslagna ändringar av ersättningsreglerna skulle innebära ett stärkande av äganderätten och att civilutskottet därmed ansåg att det saknades anledning att överväga andra typer av regelförändringar. I yttrande 2017/18:CU6y anför civilutskottet bl.a. mot bakgrund av förslagen om en översyn av Lantmäteriet i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) och lättnader i bygglovskraven för vissa näringsverksamheter i motion 2017/18:4116 (C) att det i likhet med motionärerna anser att det är viktigt att systemet för hushållning med mark- och vattenområden inte medför omotiverade inskränkningar av möjligheten att tillgodose behovet av bostäder. delar också motionärernas bedömning att det finns behov av fler åtgärder som bidrar till ökat bostadsbyggande. konstaterar att motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande förslag om en översyn av Lantmäteriet och bygglovsregler för näringsverksamhet har avstyrkts bl.a. med hänvisning till pågående arbete och i vissa fall tidigare tillkännagivanden. ser inte skäl att mot bakgrund av det som anförs i motionerna ändra sina ställningstaganden och föreslår därför att näringsutskottet ställer sig bakom regeringens bedömningar i aktuella delar och avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns en avvikande mening (M, L, KD). Jord- och skogsbrukets konkurrenskraft Av miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2017/18:MJU5y framgår att utskottet behandlat ett antal motioner som i olika avseenden rört frågor om det svenska lantbrukets och livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. riktade på miljö- och jordbruksutskottets förslag ett tillkännagivande till regeringen om att nationella regler som är mer långtgående än den EU-gemensamma lagstiftningen alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Eftersom regelverk som angår företag i primär- och livsmedelsproduktionen i hög utsträckning är gemensamma för EU:s inre marknad riskerar alla nationella regler och krav som går utöver den gemensamma lagstiftningen att försämra konkurrenssituationen för svenska företag i livsmedelskedjan. Vidare framgår att miljö- och jordbruksutskottet inom ramen för samma ärende avstyrkte motioner om förenklingar för företagen och om offentlig upphandling av livsmedel med hänvisning till regeringens och berörda myndigheters vidtagna åtgärder och kommande insatser. Det kan också konstateras att miljö- och jordbruksutskottet delar regeringens bedömning när det gäller att arbetet med att förenkla för företagen även i fortsättningen bör ges hög prioritet och att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Av yttrandet framgår även att regelverket för offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Miljö- och jordbruksutskottet anför att det står bakom sina tidigare ställningstaganden i de aktuella frågorna och anser att regeringen i propositionen ger uttryck för att man fortfarande tar dem på allvar och ser därför inte att ytterligare initiativ är motiverade med anledning av motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 3, 6, 8 och 9, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2017/18:4116 (C) yrkandena 20 och 21 i de berörda delarna. Andra uppfattningar kommer till uttryck i tre avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Äganderätt och ersättning vid inskränkningar Miljö- och jordbruksutskottet anser att motionerna 2017/18:4097 (SD) yrkande 7, 2017/18:4106 (M, C, L, KD) yrkande 11 i den del som rör äganderätt och 2017/18:4116 (C) yrkande 25 kan lämnas utan vidare åtgärd. Miljö- och jordbruksutskottet har behandlat frågor om äganderätt och tillhörande ersättningsfrågor i tre betänkanden . På förslag av utskottet har riktat två tillkännagivanden till regeringen om behovet av att se över dels olika typer av ersättningsmodeller vid skyddande av skog, dels de bestämmelser som möjliggör rådighetsinskränkningar av hälsoskydds-, miljöskydds-, och säkerhetsskäl, och att i det sammanhanget utreda vilka slags kompensationsmodeller som kan utformas för att begränsa de ekonomiska förluster som markägare kan drabbas av till följd av rådighetsinskränkningar. Av yttrandet framgår att miljö- och jordbruksutskottets uppfattning är att äganderätten är en grundläggande rättighet i samhället och att den innebär att den enskildes egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna. Det är dock inte en absolut rättighet, och inskränkningar får göras om det krävs för att tillgodose det allmännas intresse och allemansrätten, och miljö- och jordbruksutskottet tillstår att gränsdragningen mellan det enskilda intresset och det allmännas intresse kan vara svår. Vidare påminner miljö- och jordbruksutskottet om att nödvändigheten vid ett intrång i det allmännas intresse måste balanseras mot det men som den enskilde lider av intrånget vid samtliga slag av äganderättsintrång. I fråga om egendomsskyddet i samband med inrättande av vattenskyddsområden konstaterade miljö- och jordbruksutskottet vid sin tidigare behandling av liknande motioner att åtgärder för att skydda dricksvattnet är av växande betydelse för samhället och noterar att det pågår ett visst arbete när det gäller rådighetsinskränkningar i samband med inrättandet av vattenskyddsområden. Miljö- och jordbruksutskottet hyste vidare inget tvivel om att regeringen kommer att bevaka rättsutvecklingen i fråga om möjligheten att få ersättning i det fortsatta arbetet med att främja inrättandet av vattenskyddsområden. Andra uppfattningar kommer till uttryck i tre avvikande meningar (M, SD, C, L, KD). Fiskodling och kustnära fiske Miljö- och jordbruksutskottet har under det föregående behandlat ett flertal motioner om vattenbruk och småskaligt kustnära fiske. Utskottet upprepade då sin uppfattning att har stor potential att utveckla vattenbruket, som är en viktig grön näring som bidrar till sysselsättning på landsbygden. Även det småskaliga kustnära fisket sågs som viktigt för landsbygden. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att flera åtgärder vidtagits för att utveckla vattenbruket och såg fram emot effekterna av de satsningarna. I det sammanhanget redovisades även slutsatser som dragits av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp om systemet med överlåtbara fiskerättigheter, eftersom gruppen bl.a. framhöll vikten av att uppmärksamma det småskaliga kustnära fiskets framtid i statens fortsatta insatser inom fiskeområdet. Av yttrandet framgår vidare att avslog ytterligare motioner om småskaligt kustnära fiske och vattenbruk med hänvisning till den redovisade tidigare behandlingen. Miljö- och jordbruksutskottet föreslår därmed att näringsutskottet avstyrker motion 2017/18:4116 (C) yrkande 23. I en avvikande mening (C, KD) föreslås att näringsutskottet ska tillstyrka det aktuella yrkandet. I yttrande 2017/18:UbU8y anför utbildningsutskottet att det enligt gällande rätt inte finns möjligheter att få sina studieskulder avskrivna för personer som tar arbete i bristyrken på landsbygden eller i någon särskild del av landet. anför att det står fast vid bedömningen från betänkandet om studiestöd (bet. 2017/18:UbU11) att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, eftersom detta bl.a. kan leda till att låntagarna uppfattar systemet som orättvist. föreslår att näringsutskottet ska avstyrka motion 2017/18:4116 (C) yrkande 4. I en avvikande mening (C) föreslås att näringsutskottet ska tillstyrka motionsyrkandet. Uppdrag om att utveckla de regionala företagsstöden I regleringsbrevet fick i uppdrag att bidra till att utveckla de regionala företagsstöden angående jämställdhet, integration, miljö och klimat. Uppdraget omfattade en kartläggning och analys av det nationella och det regionala arbetet med att utveckla företagsstöden i denna riktning.