bet · H501UU8 · 2018-06-11 00:00:00 — samlade politik för internationell civil och militär krishantering behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär krishantering och fyra följdmotioner med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas också ett antal motioner från motionstiderna 2015, 2016 och 2017. Utskottet avstyrker samtliga motioner och föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, L, KD) och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Internationell civil och militär krishantering 1.Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (M) 2.Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (SD) 3.Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (C) 4.Deltagande i civila och militära insatser, punkt 1 (KD) 5.Samarbete med FN, EU och Nato, punkt 2 (M, C, L, KD) 6.Samarbete med FN, EU och Nato, punkt 2 (SD) 7.Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (M) 8.Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (C) 9.Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (L) 10.Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter, punkt 3 (KD) 11.Psykologiskt försvar och cybersäkerhet, punkt 4 (SD) 12.Psykologiskt försvar och cybersäkerhet, punkt 4 (KD) Särskilt yttrande (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 yttrande 2017/18:FöU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Deltagande i civila och militära insatser 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2250 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 8, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 17, 2015/16:3125 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 29, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 18, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16, 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 3 och 10, 2017/18:293 av (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 47, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 19, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 20, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 11, 39 och 40, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (KD) Samarbete med FN, EU och Nato 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 20, 2017/18:293 av (C) yrkande 3, 2017/18:323 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:354 av m.fl. (M), 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 5 (M, C, L, KD) Reservation 6 (SD) Kvinnors roll i konflikthantering och skydd av civila i konflikter 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 17, 19, 20 och 22, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2017/18:532 av m.fl. (V) yrkandena 3–5, 7 och 9–11, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) Psykologiskt försvar och cybersäkerhet 2017/18:355 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) lägger skrivelse 2016/17:196 till handlingarna. 2015/16:2198 av (S), 2016/17:94 av (KD), 2016/17:899 av (S), 2016/17:2870 av Lawen Redar (S), 2016/17:3276 av (SD), 2017/18:784 av Lawen Redar (S) och 2017/18:936 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (L), (KD), (S), (M), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse samlade politik för internationell militär och civil krishantering. Skrivelsen inkom till . Fyra följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även ett antal motioner från allmänna motionstiderna 2015–2017. har yttrat sig över skrivelsen och följdmotioner i de delar som berör deras ansvarsområde. Skrivelsen presenterades för utskottet av utrikesrådet . Vid utskottets sammanträde redogjorde utrikesrådet för det permanenta strukturerade samarbetet på säkerhets- och försvarsområdet (Pesco) inom EU. Den sistnämnda frågan togs även upp av kabinettssekreterare vid möte med utskottet . Delegationer från utskottet har vid ett flertal tillfällen besökt bl.a. , , , och för att på plats informera sig om aktuella internationella insatser i vilka deltar. Utskottet har även besökt FN i , i , i , Afrikanska unionens högkvarter i samt relevanta EU-institutioner för att diskutera frågor med anknytning till de ämnen som behandlas i skrivelsen. behandlade regeringens skrivelse om internationell militär och civil krishantering (skr. 2007/08:51, bet. 2007/08:UFöU4). har beslutat om ett antal internationella insatser, bl.a. i , och samt utanför . I skrivelsen redovisar regeringen inriktningen för verksamheten internationell civil och militär krishantering. I skrivelsen redogör regeringen även för engagemang, ambition och aktörsroll inom internationell militär och civil krishantering. Internationell civil och militär krishantering lägger skrivelsen till handlingarna och avstyrker samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (KD), 5 (M, C, L, KD), 6 (SD), 7 (M), 8 (C), 9, (L), 10 (KD), 11 (SD) och 12 (KD). Regeringen konstaterar att vi lever i en oroligare och mer osäker värld, med ett ökande antal konflikter som också har en mer direkt påverkan på . Efterfrågan på resurser för krishantering är betydligt större än kapaciteten. I av stora internationella utmaningar ska vara en stark aktör som tar sitt ansvar för internationell fred, säkerhet och utveckling. Vårt deltagande i civil och militär krishantering är ett centralt uttryck för detta. säkerhet och välstånd är i hög grad beroende av en fungerande, regelbaserad världsordning. deltagande i internationell krishantering bidrar till att försvara och stärka denna ordning, som är satt under tryck. I detta läge är multilateralt samarbete i allmänhet – och inom ramen för EU i synnerhet – viktigare än någonsin för säkerhet. Inget land i kan ensamt möta de mycket allvarliga utmaningarna mot vår gemensamma säkerhet. För att bygga säkerhet behöver vi använda hela bredden av våra säkerhetspolitiska instrument som diplomati, medling, konfliktförebyggande och förtroendeskapande åtgärder samt nationell civil, polisiär och militär förmåga. Detta tillsammans med främjande av mellanfolkliga kontakter ökar våra möjligheter att verka för stabilitet i och globalt. deltagande i internationell krishantering bidrar till att upprätthålla och stärka den regelbaserade världsordningen. Utgångspunkten för engagemang är att säkerhet byggs bäst i samverkan och i partnerskap med andra. I av allt fler gränsöverskridande hot och nära samband mellan inre och yttre säkerhet är detta än viktigare. deltagande i fredsfrämjande insatser är också viktigt för vår nationella säkerhet och för vår försvarsförmåga. Det är viktigt för att vara en solidarisk, trovärdig och ansvarstagande partner i internationella krishanteringsinsatser, som bygger säkerhet tillsammans med andra. Resurserna för krishantering är ändliga, medan behoven är växande och allt mer komplexa. Svenska insatser prioriteras självklart också utifrån tillgängliga resurser. Mot denna bakgrund avser regeringen att verka för följande: • Att utveckla samverkan med EU, FN, Nato, och med regionala och subregionala organisationer som Afrikanska unionen, liksom med enskilda partnerländer. Det bör beaktas att rollfördelningen är tydligare . FN:s ställning som den ledande organisationen för stora krishanteringsinsatser förstärks. EU fokuserar på kapacitetsbyggande och rådgivande insatser, ofta som nära partner till FN och AU i samma insatsområden. Nato inriktas på territorialförsvar. • Att stärka samverkan mellan olika instrument för fred, säkerhet och utveckling samt säkerställa en förmåga att hantera länken mellan inre och yttre säkerhet. ska bidra till att säkerhetsrådets banbrytande resolution (2016) om fredsbyggande och förebyggande av väpnade konflikter genomförs horisontellt genom hela FN-systemet, inklusive de fredsbevarande insatserna. bör verka för att EU får ett långsiktigt hållbart instrument för kapacitetsbyggande inom säkerhet och utveckling, med respekt för Dac/ODA-kriterierna givet att det finansieras genom omprioritering inom fastställda årsbudgetar och med respekt för den fleråriga budgetramen. Regeringen konstaterar att sambandet mellan vår inre och yttre säkerhet är mer direkt . Vår inre säkerhet främjas bäst av att krishanteringsinsatser bidrar till ökad säkerhet, rättsstatlighet och respekt för mänskliga rättigheter i insatsländerna. Även ett ökat samarbete mellan EU:s krishanteringsinstrument och EU:s instrument för inre säkerhet ökar i betydelse. Mer riktade insatser mot t.ex. terrorism, gränskontroll och kapacitetsbyggande för att hantera irreguljär migration är värdefulla men måste äga rum inom ramen för en helhetssyn. • Att utveckla EU:s civila och militära krishanteringsförmågor genom uppföljningen av EU:s globala strategi, i ljuset av omvärldsläget. behöver göra mer för sin egen säkerhet. ska verka för att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). GSFP bör bli snabbare och mer flexibel. Regeringen avser att bidra till att slutsatserna från Europeiska rådets möte om säkerhet och försvar genomförs. • Att bidra till att FN:s fredsfrämjande verksamhet utvecklas och stärks för att kunna hantera både nuvarande och framtida behov och utmaningar. Reforminitiativ, inklusive uppföljning av Hipporapporten och FN:s översyn av polisverksamheten, bör stödjas. bör också utveckla sitt arbete med att stärka kapaciteten och utbildningsnivån bland FN-personal militärt, polisiärt och civilt. • Att samordning mellan civila och militära krishanteringsförmågor förbättras, med respekt för olika aktörers skilda uppdrag och regelverk. stöder beslutet om att utveckla EU:s strategiska planering och ledning av icke exekutiva insatser genom en förstärkt civil-militär samordning. • Att fortsatt ska vara en solidarisk bidragsgivare både till civil och till militär krishantering. På det civila området är regeringens ambition att ska vara världsledande vad gäller kvalitet och bredd på kvalificerade kompetenser, och bidra till konceptuell utveckling. Inom EU ska särskild vikt läggas vid att stödja upprättandet av en stående civil kapacitet, att utveckla idén med civila specialiserade team och att utveckla insatser för stabilisering, som kan krävas t.ex. i . På den militära sidan lägger regeringen vikt vid att utveckla tillämpningen av EU:s stridsgrupper för att bättre kunna stödja FN:s fredsbevarande uppdrag. Finansieringen av dessa styrkor ses dessutom över. • Att de krishanteringsinsatser som deltar i alltid ska ha stöd i folkrätten. ska främja de internationella insatsernas effektivitet och legitimitet genom att verka för adekvat utbildning, effektiva uppförandekoder samt en kultur som uppmuntrar att anmäla missförhållanden och skyddar visselblåsare. • Att genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet förblir en central prioritering och ska omsättas i jämställdhetsintegrerade mål och rapportering med könsuppdelad statistik. Nolltolerans ska råda mot sexuella övergrepp och utnyttjande i insatsmiljö. • Att det internationella samfundet ska ha en hög beredskap för stabiliseringen av konfliktregioner i och , vilket kommer att kräva enorma och långsiktiga insatser. I detta arbete bedöms FN komma att få en nyckelroll och EU kunna bidra t.ex. vad gäller civil säkerhetsektorreform. Återuppbyggnaden av institutioner och kapaciteter i regionen kommer att pågå . Det rör sig om insatser för att bidra till ökad säkerhet, rättsstatlighet och respekt för mänskliga rättigheter, stödja legitima och inkluderande politiska strukturer och bidra till att skapa förutsättningar för samhällen att börja fungera igen. • Att krishanteringsinsatserna i söder om , samt insatserna i , främst och , ges fortsatt hög prioritet. • Att inom ramen för en enskild stats möjlighet påverka utformningen av mandat och mål för de insatser till vilka bidrar, så att de blir så tydliga och realistiska som möjligt med hänsyn tagen till den föränderliga komplexa och utmanande miljö som de ofta verkar i. ska verka för en regelbunden uppföljning av pågående krishanteringsinsatser. • Att dagens utmaningar för det internationella systemet sammantaget kräver ett förstärkt och utvecklat engagemang för att vi gemensamt ska kunna förebygga och hantera kriser och konflikter samt bygga hållbar fred och säkerhet. ska fortsatt inta en aktiv roll i detta arbete. understryker i partimotion 2017/18:3566 av m.fl. yrkande 20 att även i fortsättningen ska ha en hög ambition att bidra till internationella insatser. Detta återkommer i kommittémotion 2015/16:2172 av m.fl. yrkande 12, i kommittémotion 2016/17:3204 av m.fl. yrkande 15, i kommittémotion 2017/18:3222 av m.fl. yrkande 47, i kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. yrkande 17 och i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. yrkande 18. I kommittémotion 2017/18:354 av m.fl. understryks Natos betydelse för internationell krishantering och partiet föreslår ett fördjupat samarbete med Natoländerna på så många områden som möjligt. bör också fördjupa de försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena med EU:s medlemsstater. I kommittémotion 2017/18:3240 av m.fl. yrkande 10 understryks att fortsatt ska bidra till EU:s militära och civila krishantering. I kommittémotion 2017/18:3239 av m.fl. yrkande 19 understryks att det inte finns någon motsättning mellan försvaret av och fredsfrämjande insatser utomlands. Genom att delta i internationella insatser stärker vi säkerhet och vårt säkerhetspolitiska inflytande. I motionens yrkande 5 understryks att FN-resolutionerna och 1820 är viktiga verktyg i kampen för kvinnors och barns situation i väpnade konflikter. I kommittémotion 2016/17:3204 av m.fl. yrkande 16 anförs att bör förstärka den svenska militära insatsen mot global terrorism. anför i kommittémotion 2017/18:3331 av m.fl. yrkande 4 och 5 samt i kommittémotion 2015/16:3125 av m.fl. yrkande 4 och 5 att efter förmåga aktivt ska kunna delta i insatser inom ramen för FN och och att internationella insatser där deltar ska åtnjuta tydliga mandat från . Det sistnämnda förslaget återkommer i kommittémotion 2016/17:2871 av m.fl. yrkande 5. I kommittémotion 2017/18:323 av m.fl. yrkande 1 anförs att säkerhets- och försvarspolitiken i EU bör vara ett ansvar för respektive medlemsstat. Partiet anser även enligt yrkande 2 att bör stå utanför det föreslagna permanenta strukturerade samarbete på säkerhets- och försvarsområdet (Pesco) som diskuteras inom EU. anför i partimotion 2017/18:3684 av m.fl. yrkande 39 och i kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. yrkande 11 att ska bidra till fred, säkerhet och utveckling genom militära och civila internationella insatser. I den förstnämnda motionens yrkande 11 anförs att ska driva att arbetet med R2P (responsibility to protect) stärks genom att kriterier tas fram för när det ska finnas mandat att genomföra humanitära interventioner. I yrkande 12 föreslås att ska ta en aktiv roll i arbetet för att effektivisera FN:s fredsfrämjande verksamhet. I motionens yrkande 40 understryks att insatser under FN-, EU- eller Natoflagg ska bidra till långsiktig utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter. I motion 2017/18:293 av yrkande 1 understryks att internationella civila och militära krishanteringsinsatser kompletterar och stöder varandra och att skrivelse 2016/17:196 därför bör balanseras tydligare mellan civila och militära insatser. Vidare anförs att ska bidra till och söka synergier mellan olika typer av stöd till länder som är eller har varit i konflikt (yrkande 2). Slutligen anser motionären i yrkande 3 att ett ökat försvarssamarbete inom EU kan stärka unionens samlade krishanteringsförmåga. I kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. yrkande 8 understryks att FN med kraft ska intensifiera arbetet med att motverka och förebygga att FN-utsända begår sexuella övergrepp i fredsfrämjande och fredsbevarande insatser samt se till att förövarna ställs till svars. anför i partimotion 2016/17:159 yrkande 29 att bör avstå från att delta i Natoledda internationella insatser som inte bidrar till fred, utveckling och säkerhet för civilbefolkningen. I partimotion 2016/17:48 av m.fl. yrkande 18 anförs att som medlem av säkerhetsrådet bör verka för att resolution om kvinnor, fred och säkerhet får genomslag i samtliga resolutioner som säkerhetsrådet behandlar. bör också enligt yrkande 19 verka för att de stater som bidrar med personal till FN:s fredsbevarande insatser antar nationella handlingsplaner för resolution och ge stöd till detta arbete. I motionens yrkande 20 anförs att bör verka för att reformera FN:s fredsfrämjande insatser. De två förstnämnda förslagen återkommer i kommittémotion 2017/18:532 av m.fl. yrkandena 3, 4 och 10. I samma motions yrkande 1 anförs att i högre utsträckning bör prioritera arbetet med att förebygga väpnade konflikter. Motionärerna anser också i yrkande 2 att regeringen, i syfte att konkretisera arbetet med att förebygga väpnade konflikter, bör upprätta en heltäckande handlingsplan för ändamålet samt återkomma med ett förslag på hur arbetet ska organiseras på ett mer effektivt sätt. Enligt motionens yrkande 7 bör verka för att man i alla internationella insatser arbetar förebyggande för att motverka sexualiserat våld och övergrepp på civilbefolkningen. I motionens yrkande 8 föreslås att ska ta initiativ till en resolution med fokus på kvinnor i konstitutionsbyggande processer och demokratiseringsprocesser. Dessutom bör regeringen enligt yrkande 11 sätta upp mål och delmål för att nå målet att av deltagarna vid fredsbevarande insatser ska vara kvinnor. I motionens yrkande 9 föreslås att regeringen till ska redovisa arbetet med att implementera resolutionen. I motionens yrkande 20 återkommer det tidigare nämnda kravet på att de stater som bidrar med personal till FN:s fredsbevarande insatser antar nationella handlingsplaner för resolution . I motionens yrkande 5 föreslås att en särskild svensk ambassadör ska tillsättas för att stärka det svenska arbetet med att implementera säkerhetsrådets resolution . Detta yrkande återkommer i partimotion 2016/17:159 av m.fl. yrkande 17. I den sistnämnda motionens yrkande 22 anförs att bör verka för att alla internationella insatser arbetar förebyggande för att motverka sexualiserat våld och övergrepp gentemot civilbefolkningen. Liberalerna anför i partimotion 2017/18:228 av m.fl. yrkande 7 att som medlem i bör arbeta för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal. I yrkande 8 föreslås att tar initiativ till en FN-resolution med fokus på kvinnor i konstitutionsbyggande och demokratiseringsprocesser samt på kvinnorepresentationen i såväl nationella parlament och regeringar som lokala politiska församlingar. understryker i kommittémotion 2017/18:355 av m.fl. yrkande 1 Natos betydelse för internationell krishantering. Enligt motionärerna ligger det i allra högsta grad i svenskt intresse att få vara med och forma Natos policyutveckling och agerande vid en potentiell konflikt. Partiet anser också att FN bör reformeras, att vetorätten i säkerhetsrådet bör begränsas (yrkande 2) och att de brister som finns i FN:s fredsbevarande insatser måste åtgärdas (yrkande 3). Vidare anser motionärerna i yrkande 4 att bör inrätta en ny myndighet för psykologiskt försvar för att kunna bidra till den internationella krishanteringen på ett effektivt sätt. Av samma skäl bör en myndighet inrättas för cybersäkerhet (yrkande 5). I kommittémotion 2017/18:3745 av m.fl. yrkande 9 och i kommittémotion 2016/17:3208 av m.fl. yrkande 10 anförs att en långsiktig färdplan måste ingå i framtida EU-ledda militära insatser. I kommittémotion 2017/18:3829 av m.fl. yrkande 7 och i kommittémotion 2016/17:3208 av m.fl. yrkande 2 understryker partiet vikten av att kan ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och . I den förstnämnda motionens yrkande 8 anförs att detta är viktigt även för att bekämpa terrorism. Dessa yrkanden återkommer i kommittémotion 2015/16:2250 av m.fl. yrkandena 4 och 8, i motion 2017/18:3745 av m.fl. yrkande 2 och i kommittémotion 2016/17:3207 av m.fl. yrkande 8. I kommittémotion 2016/17:3208 yrkande 18 och i kommittémotion 2017/18:3745 av m.fl. yrkande 14 anförs att i ska verka för att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. I kommittémotion 2016/17:3208 av m.fl. yrkande 3 understryks att det i planeringen av internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser måste finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya eller förändrade behov. välkomnar regeringens skrivelse och noterar vikten av internationell civil och militär krishantering i förhållande till en alltmer instabil omvärld. Som försvarsutskottet framhållit (bl.a. i bet. 2016/17:FöU3) är det enskilt viktigaste att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret stärks. vill försvarsutskottet, i likhet med vad det uttryckt i betänkande 2016/17:FöU3, lyfta fram att säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och att hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. håller därför med regeringen om att multilateralt samarbete är av stor vikt, framför allt inom , eftersom inget europeiskt land ensamt kan hantera utmaningar mot den gemensamma säkerheten. Med hänvisning till vad regeringen anfört i skrivelsen anser försvarsutskottet att syftet med motion 2017/18:293 yrkandena 1 och 3 får anses vara tillgodosett. anser att utrikesutskottet bör avstyrka motionen i denna del. vidhåller sin tidigare ståndpunkt (yttr. 2016/17:FöU6y) om att det europeiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet inte ska präglas av överstatlighet och att ska ha möjlighet att påverka beslut om svenskt deltagande i internationella militära insatser. Militära och försvarsmässiga beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet, och varje medlemsstat har därmed vetorätt i dessa frågor. anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2017/18:323 yrkandena 1 och 2. instämmer i regeringens bedömning att arbete återstår för att förstärka såväl den civil-militära samverkan som samverkan mellan myndigheter. konstaterade i betänkande 2016/17:FöU8 att både och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har betonat att svenska myndigheter behöver utveckla sitt arbete med informations- och cybersäkerhet. konstaterade också att regeringen har presenterat en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). Huvudsyftet med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. konstaterade i betänkande 2016/17:FöU1 även att stor vikt nu läggs vid att utveckla och stärka både det civila och det psykologiska försvaret under den pågående inriktningsperioden. försvarsutskottet, som kommer att bereda strategin, avser att följa den pågående utvecklingen inom ramen för de befintliga myndighetsstrukturerna. finner inte skäl att nu tillstyrka motion 2017/18:355 yrkandena 4 och 5. Deltagande i civila och militära internationella insatser