bet · H501UbU31 · 2018-06-13 00:00:00 — Fritidshemmet är inte en egen skolform men ingår i skolväsendet och kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer (1 kap. 1 § tredje stycket skollagen). Fritidshemmet är en pedagogisk verksamhet som ska erbjudas t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller om föräldrarna arbetar, studerar eller om eleven har ett eget behov. Utbildningen ska stimulera elevens utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Fritidshemmet ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov (14 kap. 2, 5 och 7 §§ skollagen). Huvudregeln är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 § första stycket skollagen). Endast den som har legitimation får, enligt huvudregeln, anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § första stycket skollagen). Systemet med legitimation för lärare och förskollärare infördes och innebär i huvudsak att legitimation enbart ska kunna utfärdas till de lärare och förskollärare som har en behörighetsgivande examen. Behörighet ges för skolform samt i årskurser och ämnen enligt bestämmelserna i förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare, den s.k. behörighetsförordningen. ska efter ansökan utfärda legitimation till en lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen. ska vidare komplettera en lärares eller förskollärares legitimation med behörighet utöver den behörighet som följer av en behörighetsgivande examen, om denne med tillfredsställande resultat har gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning eller om denne på annan grund ska anses ha sådan behörighet. Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolväsendet ska anges på legitimationen (2 kap. 16 § skollagen). Undantag på kravet på legitimation I vissa situationer är det tillåtet för en lärare att undervisa även om vederbörande saknar legitimation. En lärare som inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet får ändå bedriva undervisning i fritidshemmet om denne har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande (2 kap. 17 § första stycket 2 skollagen). En fritidspedagog som är undantagen från kravet på legitimation får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § tredje stycket skollagen). I undervisningen i fritidshemmet får det utöver lärare finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas, t.ex. fritidsledare (2 kap. 14 § skollagen). En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. Detsamma gäller en lärare eller förskollärare som är undantagen från kravet på legitimation (2 kap. 15 § skollagen). Undantaget i skollagen för fritidspedagoger eller motsvarande att få bedriva undervisning i fritidshemmet utan legitimation eller behörighet ska tas bort. En följdändring görs i lagen om införande av skollagen. En äldre examen på högskolenivå eller motsvarande avsedd för arbete enbart i fritidshemmet bör vara behörighetsgivande för undervisning i fritidshemmet och därmed kunna ligga till grund för legitimation. Förslaget och bedömningen är förenliga med principerna för yrkesreglering i det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet. Skälen för regeringens förslag och bedömning är fritidspedagoger eller motsvarande som undervisar i fritidshemmet undantagna från kravet på legitimation och behörighet. Enligt regeringen finns det dock inte tillräckliga skäl för att fritidspedagoger eller motsvarande som bedriver undervisning i fritidshemmet ska vara undantagna från kravet på legitimation och behörighet. Regeringen anser att de ska omfattas fullt ut av legitimationsreformen. Det är av stor vikt för yrkets status och attraktivitet att det ställs krav på legitimation och behörighet för undervisning i fritidshemmet på samma sätt som för övrig undervisning i skolväsendet. Även om de flesta fritidspedagoger har möjlighet att bli legitimerade lärare eller förskollärare finns det en kategori fritidspedagoger som undervisar i fritidshemmet som inte kan få någon legitimation. Regeringen menar att det inte är rimligt att, som , endast den som har en utbildning i fritidspedagogik som är kombinerad eller kompletterad med ytterligare skolformer eller undervisningsämnen kan få lärar- eller förskollärarlegitimation. Regeringen avser därför att göra en ändring i behörighetsförordningen så att en äldre examen på högskolenivå eller motsvarande avsedd för arbete enbart i fritidshemmet blir behörighetsgivande för undervisning i fritidshemmet och kan ligga till grund för legitimation. Förutom legitimerade lärare ska det kunna finnas annan personal med kompletterande kompetens som fyller en viktig funktion i fritidshemmet. Regeringen framhåller att förslaget inte innebär någon förändring när det gäller annan personal utan de får även fortsättningsvis finnas i undervisningen i fritidshemmet. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimationsreformen. De grupper som avses kan få en tillsvidareanställning utan att ha lärarlegitimation (bet. 2013/14:UbU6 punkten 2, rskr. 2013/14:27). Regeringen anger att tillkännagivande får anses slutbehandlade i och med de föreslagna ändringarna, till den del de avser frågan om hur fritidspedagoger kan innefattas i legitimationsreformen. Lärar- och förskolläraryrkena är reglerade yrken och omfattas av det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer, i lydelsen enligt och rådets direktiv /55/EU). Yrkeskvalifikationsdirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2016:145) om erkännande av yrkeskvalifikationer och förordningen (2016:157) om erkännande av yrkeskvalifikationer. Regeringens förslag innebär en förändring av de yrkeskvalifikationer som krävs enligt skollagen dels genom att fler yrkeskvalifikationer än kommer att leda till en lärarlegitimation, dels genom att den reglerade uppgiften att undervisa i fritidshem kommer att omfattas av bestämmelserna om legitimation och behörighet i skollagen. Förslaget är varken direkt eller indirekt diskriminerande på grund av nationalitet eller bosättningsort. Regeringen bedömer således att de förändrade författningskraven är förenliga med principerna för yrkesreglering i yrkeskvalifikationsdirektivet. Utbildningen behöver anpassas för elever som kommer till under senare årskurser Fler nyanlända elever börjar sent i jämfört med tidigare nyanlända elever och de har också en annan skolbakgrund jämfört med tidigare nyanlända elever. Elever som kommer till under senare årskurser hinner inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program i . Ett antal åtgärder har införts för att ge elever extra tid i . Regeringen anser dock att det behövs en mer ändamålsenlig reglering för att stödja huvudmännens arbete att ge alla elever en likvärdig utbildning av god kvalitet med syftet att eleverna ska få de bästa förutsättningarna att uppnå kunskapskraven. Regeringen påpekar att det redan när en elev börjar i den svenska är möjligt att bedöma i vad mån eleven har möjlighet att inom avsedd tid bli behörig till gymnasieskolans nationella program. Därför behövs det tidigt göras en långsiktig planering för dessa elevers skolgång för att ge dem en utbildning av likvärdig och hög kvalitet och öka deras möjligheter att få behörighet till ett nationellt gymnasieprogram. Undervisningen behöver kunna anpassas, både för de elever som har en bristfällig skolunderbyggnad och för de elever som inte har tillräckliga språkkunskaper, enligt regeringen. Bestämmelser om stöd och särskilt stöd för alla barn och elever I skollagen (2010:800) anges att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 3 § skollagen). Om det inom ramen för undervisningen, genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på något annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a § skollagen). Om det inom ramen för undervisningen, genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på något annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska det anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Om en utredning visar att en elev behöver särskilt stöd, ska denne ges sådant stöd och ett åtgärdsprogram ska utarbetas. Om det finns särskilda skäl får ett beslut för en elev innebära att särskilt stöd ska ges enskilt eller i annan undervisningsgrupp än den som eleven normalt hör till, s.k. särskild undervisningsgrupp (3 kap. 6–11 §§ skollagen). Om en elev får särskilt stöd och det särskilda stödet inte i rimlig grad kan anpassas efter elevens behov och förutsättningar får beslut fattas om avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen, s.k. anpassad studiegång. Den anpassade studiegången ska utformas så att eleven så långt som möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program (3 kap. 12 § skollagen i dess lydelse fr.o.m. ). Enligt läroplanen för ska undervisningen anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Den ska främja elevernas fortsatta lärande och kunskapsutveckling med utgångspunkt i elevernas bakgrund, tidigare erfarenheter, språk och kunskaper. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov (se under punkt 1, , förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Även i läroplanen för gymnasieskolan anges att undervisningen ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. Hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar, behov och kunskapsnivå (se under punkt 1, , förordningen [SKOLFS 2011:144] om läroplan för gymnasieskolan). En elev ska få studiehandledning på sitt modersmål om eleven behöver det. En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före sin ankomst till har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl (5 kap. 4 § skolförordningen och 9 kap. 9 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Studiehandledning på modersmålet kan ges som extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller som särskilt stöd (3 kap. 5 a och 6–12 §§ skollagen). Fjärrundervisning får under vissa förutsättningar anordnas för elever i modersmål och studiehandledning på modersmålet. Det gäller t.ex. om det inte finns någon lärare som uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § skollagen om legitimation och behörighet eller, för studiehandledning på modersmålet, om det inte finns annan lämplig person att tillgå inom en huvudmans skolenhet (5 a kap. skolförordningen). Bestämmelser om särskilt stöd ska inte tillämpas om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 3 kap. 12 c § skollagen (3 kap. 8 § fjärde stycket skollagen). I proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla (s. 37) föreslog regeringen att stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta föreslogs gälla för alla skolformer som omfattas av bestämmelserna om stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Särskilda bestämmelser för nyanlända elever Särskilda bestämmelser i skollagen har införts om mottagande och viss anpassning av undervisningen för nyanlända elever i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. En bedömning av en nyanländ elevs kunskaper ska göras om det inte är uppenbart onödigt (3 kap. 12 c första stycket skollagen). Bedömningen ska göras skyndsamt. För de nyanlända eleverna ska bedömningen slutföras i sådan tid att det kan fattas ett beslut om vilken årskurs och undervisningsgrupp eleven ska placeras i från det att eleven har tagits emot i eller motsvarande. Eleven ska placeras i en årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt (skollagen 3 kap. 12 d och 12 e §§). Rektor får besluta att en nyanländ elev vars kunskaper har bedömts och som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen delvis får undervisas i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i den ordinarie undervisningen i det aktuella ämnet. En elev får inte ges undervisning i förberedelseklass längre än (3 kap. 12 f § skollagen). Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För en nyanländ elev ska den totala undervisningstiden motsvara minst den tid som återstår för övriga elever i den aktuella årskursen under den kvarvarande skoltiden (10 kap. 5 § skollagen). Om det bedöms öka förutsättningarna för en nyanländ elev att kunna tillgodogöra sig undervisningen i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till, får rektorn besluta att eleven ska ges mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än övriga elever genom en omfördelning av undervisningstiden, en s.k. prioriterad timplan. En elev får ha en sådan prioriterad timplan i högst (9 kap. 4 a § skolförordningen [2011:185]). Till skillnad från den särskilda stödåtgärden anpassad studiegång (3 kap. 12 § skollagen) får inte avvikelser från de ämnen och mål som gäller för utbildningen göras vid prioriterad timplan. Inte heller får avsteg göras från den garanterade undervisningstiden. En prioriterad timplan hindrar inte att en elev får sin undervisning i förberedelseklass (prop. 2014/15:45, s. 39). skolgång här i landet räknas man inte längre vara nyanländ (3 kap. 12 a § första och andra stycket skollagen). Behörighet till nationellt program i gymnasieskolan Utbildning i gymnasieskolan består av nationella program som är yrkesprogram eller högskoleförberedande program. Det finns även introduktionsprogram för elever som inte är behöriga till nationella program. Olika introduktionsprogram har olika syften och vissa syftar till att eleven ska bli behörig till nationella program (15 kap. 7 § och 17 kap. 3 § skollagen). Regeringen föreslog i proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla, vissa justeringar när det gäller vilka introduktionsprogram som ska finnas, vilka syften de ska ha samt förbättringar av struktur och kvalitet. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:UbU23, rskr. 2017/18:309). Gymnasieskolan är öppen för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning, och som enligt huvudregeln påbörjar sin gymnasieutbildning t.o.m. det första kalenderåret det år de fyller . Dessutom krävs för grundläggande behörighet till ett nationellt program att eleven har godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. För att uppnå behörighet till ett yrkesprogram krävs dessutom godkända betyg i ytterligare minst fem andra ämnen. För att uppnå behörighet till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i ytterligare minst nio ämnen förutom de ämnen som krävs för grundläggande behörighet (15 kap. 5 § och 16 kap. 29–31 och 33 §§ skollagen). Med anledning av de nya bestämmelserna i skollagen om nyanlända elever har tagit fram nya allmänna råd om utbildning för nyanlända elever (2016:2). De allmänna råden ger vägledning om hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan och bör arbeta med mottagandet av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. Vidare har tagit fram material som stöd till skolors kartläggning av nyanlända elevers kunskaper. Materialet är avsett att användas för elever i de obligatoriska skolformerna men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. Myndigheten har ett pågående regeringsuppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för bl.a. nyanlända barn och elever. Uppdraget innebär att ska genomföra systematiska insatser för att stärka huvudmännens förmåga att både erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet (U2018/00404/S). erbjuder inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen en utbildning om 7,5 högskolepoäng som riktar sig till studiehandledare i modersmål. Utbildningen har till syfte att utveckla studiehandledares kompetens i att erbjuda flerspråkiga och nyanlända elever studiehandledning av hög och likvärdig kvalitet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16) angav regeringen att den pågående försöksverksamheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever (förordning 2013:69) skulle förlängas. Försöksverksamheten började gälla för utbildning fr.o.m. och gäller nu t.o.m. . Regeringen fattade beslut om en utredning om modersmål och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer. En särskild utredare ska bl.a. analysera och bedöma om och hur studier i ämnet modersmål respektive studiehandledning på modersmål förbättrar elevernas studieresultat, bl.a. elevernas behörighet till gymnasieskolans nationella program (dir. 2018:38). Det ska införas ökade möjligheter till anpassning av nyanlända elevers utbildning (anpassad timplan) Rektorn ska få besluta att en nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i eller specialskolan, ska ges undervisning som avviker från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen genom en s.k. anpassad timplan, om – rektorn efter att elevens kunskaper har bedömts eller senare, bedömer att eleven kommer att ha svårt att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan inom ramen för skolplikten eller motsvarande rätt till utbildning – eleven och elevens vårdnadshavare har samtyckt till den anpassade timplanen. En anpassad timplan ska utformas så att – eleven ges undervisning i sådana ämnen och minst det antal ämnen som krävs för att nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan – ett av dessa ämnen är idrott och hälsa – eleven ges minst den totala undervisningstid som återstår för övriga elever i den årskursen hos huvudmannen under den kvarvarande skoltiden. Regeringens skäl för sitt förslag Det bör finnas möjlighet att anpassa utbildningen efter nyanlända elevers behov och förutsättningar. Nyanlända elever är en heterogen grupp med olika kunskaper och erfarenheter. Enligt gällande bestämmelser ska dock alla elever oavsett skolbakgrund som huvudregel undervisas i 16 ämnen i . Forskning visar att det ofta tar att nå en tillräcklig nivå i språket för att tillgodogöra sig ämnesundervisning. Statistik visar också att det är svårt för nyanlända elever som börjar sin skolgång sent i att hinna nå godkänt i de ämnen som krävs för att bli behörig till ett nationellt program. Därför finns det skäl för att ge en del av de elever som påbörjar skolgången i högstadiet utökad undervisning i ett mer begränsat antal ämnen. Syftet ska vara att förbättra elevens förutsättningar att nå behörighet till ett nationellt program på gymnasieskolan. Den totala undervisningstiden för eleven ska motsvara den som andra elever i samma årskurs får. Eleven kommer att få mer undervisning i de utvalda ämnena än elever i samma årskurs som inte har en anpassad timplan. Det bör vara möjligt att begränsa undervisningen till minst åtta respektive tolv ämnen, enligt gällande krav på behörighet och beroende på vilket nationellt program som är målet. För att eleven ska kunna nå så långt som möjligt, men minst uppnå behörighet till ett nationellt program, måste dock beslut om anpassad timplan innehålla undervisning i ett antal och urval av ämnen som är relevant för den eleven och som allra minst ger tillräckliga kunskaper för det tilltänkta nationella programmet. En elev som får en anpassad timplan bör vidare alltid få undervisning i svenska eller svenska som andraspråk, matematik, engelska och idrott och hälsa. Det bör vara rektorn som avgör vilka ämnen som i övrigt ska prioriteras. En anpassad timplan måste dock innehålla ett allsidigt urval av ämnen. Det är även viktigt att bedömningen av vilka ämnen som ska prioriteras så långt som möjligt görs utifrån läroplanens samtliga mål. För att kunna bedöma om det finns anledning att besluta om anpassad timplan är det nödvändigt att den obligatoriska inledande bedömningen är gjord och att rektorn känner till vilka kunskaper eleven har i ämnen. Till hjälp för bedömningen finns kartläggningsmaterial. En elev ska bedömas individuellt utifrån sina egna förutsättningar, behov och mål. Det är viktigt att eleven får nödvändig information och vägledning samt är delaktig i beslut om anpassad timplan. Nyanlända elever kan ha ett extra stort behov av studie- och yrkesvägledning. Regeringen framhåller i sammanhanget den pågående utredningen som har i uppdrag att föreslå åtgärder för att ge alla elever möjlighet att göra väl avvägda utbildnings- och yrkesval. Utredningen har i uppdrag att utreda hur studie- och yrkesvägledningen i skolväsendet möter nyanlända elevers behov och förutsättningar (dir. 2017:116). Uppdraget ska slutredovisas . Ett beslut om anpassad timplan innebär ett ingrepp i elevens rättigheter, eftersom det görs avsteg från gällande krav på ämnen och timplan. Därför bör det krävas att såväl eleven som elevens vårdnadshavare eller gode man samtycker till åtgärden. I de fall en elev eller elevens vårdnadshavare inte samtycker till att eleven ska ha anpassad timplan anser regeringen att rektorn inte ska få fatta ett sådant beslut. Om rektorn i sådant fall bedömer att eleven behöver stödåtgärder bör i stället behov av särskilt stöd utredas och rektorn får överväga ett beslut om t.ex. anpassad studiegång. Rätten till studiehandledning på modersmålet eller det starkaste skolspråket ska förstärkas En nyanländ elev som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , i grundsärskolan eller i specialskolan och vars kunskaper har bedömts, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk om det är ett annat än modersmålet. Skälen för regeringens förslag Studiehandledning på modersmålet är en stödinsats och kan ges som extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller som särskilt stöd. Skolinspektionen har dock under ett flertal år (2014, 2017) påpekat brister i huvudmännens hantering av studiehandledning på modersmålet. Granskningar visar att studiehandledning inte ges i tillräcklig omfattning och av tillräcklig kvalitet och att tiden för studiehandledning inte fördelas utifrån elevernas behov utan i stället utifrån tillgängliga resurser.