bet · H501AU7 · 2018-03-02 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli obligatoriskt för nyanlända att utbilda sig i den omfattning som krävs för att kunna ta ett jobb på svensk arbetsmarknad alternativt validera och komplettera redan genomförda utbildningar från hemlandet i samma syfte och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder i syfte att säkerställa kvinnors rätt till arbete i enlighet med intentionerna i motionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3342 av (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur stödet till unga vuxna som fyllt men inte kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa ett integrationsspår för kvinnors företagande och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända i deras entreprenörskap, och detta tillkännager för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om egenanställning som ett verktyg för nyanlända att komma in i arbete och entreprenörskap, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3461 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det för att stödja en effektiv integration är viktigt att alla kommuner tar emot flyktingar, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anvisningslagen skyndsamt ska ses över och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner ska kunna pausa sitt mottagande om det inte finns bostäder, utan att bryta mot lagar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3487 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa reformer som ökar utrikesfödda kvinnors möjlighet till inträde och delaktighet på arbetsmarknaden, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skillnaden i sysselsättning mellan utlandsfödda kvinnor och utlandsfödda män och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jämställdhetsperspektiv på etableringsinsatserna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3591 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetenskartläggning för asylsökande från dag ett i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om undervisning i svenska språket från dag ett i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetet för att samhällsorientering ska genomföras prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett informationsmaterial till nyanlända om bl.a. demokrati och jämställdhet samt skyldigheter och rättigheter i och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som så vill ska ha möjlighet att ta över ansvaret för etableringen från Arbetsförmedlingen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att full etableringsersättning bör villkoras mot att man blir kvar i den kommun där man påbörjat etableringen och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inbromsning av utflyttning av nyanlända från boenden till kommuner som så vill och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommuner som inte får fram bostäder möjlighet att betala för en plats på ett av boenden och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska säkerställa att kvinnor och män behandlas lika hos myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3628 av m.fl. (L): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga nyanlända kvinnors inträde på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3638 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa de statliga ersättningarna till kommunerna för mottagande av nyanlända och asylsökande ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3639 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta erforderliga åtgärder för att senast under nästkommande kunna avskaffa lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3650 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkora etableringsersättningen med deltagande i etableringsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av de sänkta maxbeloppen för hemutrustningslån och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3736 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett av målen för samhällsorienteringen för nyanlända bör vara att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3787 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för företag att erbjuda praktikplats åt asylsökande och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur man kan flytta etableringen till kommunerna och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur en grundutbildning för nyanlända kan genomföras och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att låta asylsökande påbörja språkstudier under asylprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att informera om möjligheten att driva företag inom ramen för etableringsuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3836 av m.fl. (KD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3890 av m.fl. (SD): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk samhällsorientering och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunalt mottagande och tillkännager detta för regeringen. Det handlar om integration. Det handlar om jobb, om utbildning, om aktivitetskrav och om samhällsinformation. Jobb är självklart i fokus - arbetslöshet men också arbetskraftsbrist. Även om arbetslösheten har minskat under vår regeringsperiod är ungefär 350 000 personer arbetslösa i . Det är för många. Vi bygger ut utbildningssystemet, exempelvis yrkesvux och yrkeshögskolor, och inte minst bygger vi ut lärarutbildningen. Det behövs fler lärare i vårt land. För oss socialdemokrater är det självklart att satsa på utbildning när det största hindret för att företag ska kunna fortsätta växa är att det är brist på utbildad arbetskraft. Vi har hög arbetslöshet, men finns det 100 000 jobb som inte kan tillsättas därför att kunskaperna är bristande. Så kan vi inte ha det. Bristen på arbetskraft som kan ta de lediga jobben visar hur viktigt det är att rusta människor med rätt kompetens så att de kan ta de jobb som finns och de jobb som förväntas växa fram. Det måste också, herr talman, bli enklare att byta yrkesbana. Det blir inte fler att anställa genom att sänka vanligt folks löner, utan det krävs utbildning, utbildning och utbildning. Om det är brist på chaufförer hjälper det inte att sänka löner, utan då är det betydligt bättre om vi ger fler möjlighet att ta lastbilskörkort. Behöver vi fler kockar hjälper det inte att sänka löner, utan då behöver vi se till att fler kan laga mat. besökte jag industrier i . Det var ingen företagare under de besöken som ville diskutera problemen med löneläget. Nej, det problem de ville diskutera var hur vi ska se till att fler utbildar sig och väljer program så att de här företagen har människor att anställa. Företagen behöver utbildat folk så att de har personer att anställa. Det är en förutsättning för att näringslivet ska kunna tacka ja till ordrarna. Alla som kan arbeta ska naturligtvis arbeta. Arbetslösheten bland utrikes födda är hög, och bristande kunskaper i det svenska språket är ett av problemen. Det krävs åtgärder, och utbildning är, som sagt, för många nyckeln in på arbetsmarknaden. Etableringsjobben bygger på en kombination av jobb och utbildning och innebär att man kan komma i jobb, få en lön enligt kollektivavtal och kunna komplettera med utbildning om så krävs. Vi socialdemokrater välkomnar att arbetsmarknadens parter är överens om en modell som ska underlätta för nyanlända och långtidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden. Här hoppas vi, herr talman, se minst 10 000 jobb framöver. Med ett mer effektivt system för subventionerade anställningar kommer fler att få möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Ett enklare och tydligare regelverk är något som välkomnas av arbetsgivare och inte minst av arbetsförmedlare. byggs ut och omfattar under nästa mandatperiod nästan 100 000 utbildningsmöjligheter. Det är 100 000 utbildningsmöjligheter som behövs för att människor ska kunna ta jobben som finns. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Jag återkommer till utbildning, för det är nyckeln. Det förtjänar att sägas om och om igen. Den som har kunskap kommer inte bara in på arbetsmarknaden utan står också stadigare. Att få ett jobb är viktigt men också att man är trygg på jobbet - att man har en anställning som man kan lita på och som ger möjlighet att starta sitt liv och en lön som ger förutsättningen att skriva hyreskontrakt och människor mat på bordet. Det handlar alltså inte bara om att få in en fot på arbetsmarknaden, utan det handlar om att stå stadigt kvar på arbetsmarknaden. Ordning och reda, kollektivavtal och anställningstrygghet ska vara grunden för alla anställda på svensk arbetsmarknad. Etableringen måste gå snabbare. Vi tar stora steg i rätt riktning. För de nyanlända som kom till en kommun 2007 tog det innan hälften hade jobb. är hälften i jobb . Bland nyanlända män som kom 2013 tog det tills hälften var i arbete. Detta betyder inte att vi har lyckats, och det betyder inte alls att vi är nöjda, men det betyder att vi är på rätt väg. Snabbspår till bristyrken och extratjänster i välfärden för nyanlända och långtidsarbetslösa är åtgärder som spelar roll. Även om vi önskar att det skulle vara betydligt fler som omfattas kan vi se att 12 000 personer har en extratjänst. Det är bra. Svenska, språkträning och samhällsinformation via studieförbund och folkhögskolor har påskyndat etableringen. Kravet om att delta i den utbildning du behöver för att bli anställningsbar är en viktig del i en snabbare och mer effektiv etablering. Att koppla etableringsersättningen till ett aktivt deltagande i anvisade åtgärder är rimligt. Kraven på den enskilde är tydliga, men det är också kraven på att det erbjuds möjlighet att komma i utbildning eller åtgärd som leder ut på arbetsmarknaden. Genom politiken ska vi öppna dörrar. När dörrarna är öppna är det individens ansvar och skyldighet att kliva in. Utrikes födda kvinnor har ett lågt deltagande på arbetsmarknaden. Det är inte bra. Det är inte bra för kvinnorna, det är inte bra för familjerna och det är inte bra för samhället. Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden måste öka. Det handlar inte bara om att alla som kan jobba ska jobba, utan det handlar också om vår demografiska utveckling som ställer stora krav på att alla bidrar. Mycket återstår att göra när det gäller kvinnors deltagande på arbetsmarknaden generellt. Kvinnor jobbar oftare ofrivillig deltid än vad män gör. Fler kvinnor än män har otrygga anställningar. Kvinnors livsinkomst är betydligt lägre än mäns. Arbetet för ett högre deltagande på arbetsmarknaden för kvinnor gäller inte bara utrikes födda, även om utmaningen är än större där. Många kommuner har snabbspår för att hjälpa fram framtidens välfärdsarbetare. Det finns många bra exempel. Det finns inte bara goda exempel i kommuner och landsting, utan det finns också exempel i industrin, exempelvis när det gäller montering, svets och CNC-personal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Att få ett jobb, en egen försörjning, är avgörande för en lyckad integration. Men det handlar som sagt också om en fungerande arbetsmarknad. Det handlar om vår svenska modell. Vår svenska modell, som har tjänat oss väl, ska omfatta alla, inte bara några. Kollektivavtal, anställningstrygghet och ordning och reda - det är det som är den svenska modellen, precis som att den som kan jobba ska jobba. Vi bidrar var och en efter förmåga och vi betalar efter bärkraft. När vi behöver samhällets insatser sorteras vi inte efter inkomst utan efter behov. Även om vår debatt har rubriken handlar det här om arbetsmarknadspolitik generellt, om utbildning och om vägar till jobb. Det handlar också om jämställdhet och om vår svenska modell. Vi vill ha ett bättre och mer jämlikt , inte större klyftor. Den svenska modellen ska utvecklas, inte avvecklas. Med det yrkar jag bifall till reservation 10, avslag på övriga reservationer och i övrigt bifall till förslaget i betänkandet. Vi debatterar motionsbetänkandet om integration, som är en av absolut största utmaningar, kanske den största utmaningen här och . Det största problemet vi har med integrationen är att det tar innan hälften av de nyanlända har någon form av sysselsättning. Vi hörde något annat från talarstolen . I mitt anförande tänker jag inte ta upp alla delar i betänkandet, men jag tänker ta upp några saker. Vi har hört regeringen slå sig för bröstet, vilket också framkommer i betänkandet, och tala om hur bra det går för . Ja, det gör det. Vi är nämligen inne i en högkonjunktur. Något annat vore konstigt. Det allvarliga är att det inte går bra för alla. Den del av arbetskraften som står längst från arbetsmarknaden går det inte bra för, trots högkonjunktur. Och ser vi något så allvarligt som att sysselsättningsgraden bland utrikes födda går ned. Det är allvarligt. Det tar som sagt fortfarande orimligt för nyanlända att komma in i sysselsättning. Integrationen har fungerat alldeles för dåligt , och arbetsmarknaden blir alltmer tudelad. Regeringen slår sig för bröstet, och i betänkandet skriver man att deras politik har gett resultat. Jag ser det inte på det sättet. Det är lite anmärkningsvärt att påstå det med tanke på de här resultaten. Regeringen har genomfört beredskapsjobb och extratjänster. Vi hörde om extratjänsterna, och beredskapsjobben har diskuterats här i kammaren. De blev en flopp. Det blev inte så många jobb som det utlovades. Enligt Statskontorets beräkningar går dessutom mer än hälften av de jobben till personer med eftergymnasial utbildning, och går till dem som har gymnasieutbildning. Det blir inte många procent kvar. Sedan har vi extratjänster, som har ökat. Men de har länge varit få, och de har inte heller gått till dem som står absolut längst bort från arbetsmarknaden utan till dem som har gymnasieutbildning. Detta sker alltså i en högkonjunktur där arbetsmarknaden skriker efter folk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Integrationen har fungerat dåligt . Vi kan inte fortsätta på det sättet. Då krävs det kraftfulla reformer. Vi har inte sett några strukturella reformer från regeringen. Jag är orolig för vad som kommer att hända när vi kommer in i en lågkonjunktur. Jag tror att kraften för att göra något bra med sitt liv, att göra rätt för sig och att skaffa ett jobb finns hos alla. Men är ingen kravlös gemenskap. Då måste vi se till att de rätta förutsättningarna finns. Inom ramen för integrationen behöver vi ställa betydligt tydligare krav på den som kommer till för att bygga sig ett liv här. Det nya regelverket inom etableringen som började gälla är bra. Det är bra att det ställs tydligare krav på individen, men det är inte tillräckligt. Alliansen anser att aktivitetskraven bör öka ytterligare , och vi ser att det behövs ännu fler åtgärder. Kopplingen mellan deltagande i insatser och rätten till ersättning behöver stärkas, och utskottet har också kommit med ett tillkännagivande om det till regeringen. Problemet med integrationen är som sagt att det tar innan nyanlända kommer i sysselsättning. Alliansen anser att insatserna måste komma tidigt - där är vi tydligen överens med regeringen - och att kompetenskartläggningen ska ske i direkt anslutning till att man kommer till och söker asyl. Vi moderater anser att det behöver införas en integrationsplikt. Det innefattar utbildningskrav, krav på språkutbildning, samhällsorientering med ett test, individuell plan i sfi med mera, för att man ska kunna erhålla uppehållstillstånd. Integration är mer än bara ett jobb. Vi måste också prata om värderingar. Regeringen borde bland annat ha sett till att det finns ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen i med mera. Sedan etableringsreformen infördes har det skett en del förbättringar runt om i . Men det ser lite olika ut, och i vissa kommuner fungerar det inte. Vi vet också att Arbetsförmedlingen, som är den myndighet som har ansvaret för etableringen, inte fungerar. Vi tror att för de kommuner som skulle vilja ta över ansvaret för integrationen av nyanlända skulle det vara en bra väg att gå. Regeringspartierna vill fortsätta avvakta utredningar och Arbetsförmedlingens förändringsresa. Men det har vi gjort alltför . Jag tror dessutom att det är dags att avveckla Arbetsförmedlingen, och i varje fall låta de kommuner som vill ta det här ansvaret få göra det. Vi måste göra det enklare att komma in på arbetsmarknaden, och det krävs en bredd av reformer för att på allvar förbättra integrationen. vill förbättra drivkrafterna till arbete, vi vill införa särskilda lärlingsjobb och vi vill ersätta Arbetsförmedlingen med en ny organisation. Vi vill att arbete ska löna sig. Men vi har en regering som har gjort det mindre lönsamt att arbeta. presenterades den överenskommelse som parterna och regeringen har träffat om etableringsanställningar. Jag välkomnar att parterna har träffat den här överenskommelsen och har konstaterat att en ny anställningsform behövs. Men det finns brister, bland annat att staten ska betala till varje individ som har denna anställning, alltså betala för att personen ska gå till jobbet. Det är inte rätt väg att gå. Dessutom gäller förslaget bara företag med kollektivavtal. Det är jag kritisk till. Det borde gälla alla företag i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration Det är bra att parterna har tagit tag i detta. Vi måste göra det enklare och billigare att anställa denna grupp som står långt från arbetsmarknaden. Alliansen har ett förslag: inträdesjobb. Vårt förslag är fortfarande bättre. Det skulle gälla nyanlända samt unga upp till utan gymnasieexamen och skulle möjliggöra anställning med en kraftigt sänkt lönekostnad för alla företag i . Inträdesanställning skulle göra det möjligt att lära sig jobbet på jobbet. Jag avslutar med att säga att jag uppfattar det som regeringspartierna skriver i detta betänkande som att de till stor del håller med om våra och Alliansens förslag, men de uttrycker det som att de avvaktar en utredning eller väntar på beredning av en utredning. Det är synd. Det är inte tillräckligt. Som jag sa inledningsvis har vi problem med integrationen här och . Det ska inte ta innan hälften av de nyanlända kommer i sysselsättning. Vi måste också komma till rätta med det utanförskap som i synnerhet utrikes födda kvinnor befinner sig i. Vi måste bryta trenden att sysselsättningsgraden bland utrikes födda går ned. Det skulle vi ha gjort under högkonjunkturen. För att vi ska klara detta i lågkonjunktur hade allt detta behövts göras . Jag och står såklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1 och 3. Jag yrkar också bifall till utskottets förslag i punkt 5. och jag kanske inte kan vara överens om allt. Men jag tycker att det är rimligt att man håller sig någorlunda till den verklighet och den statistik vi har. säger att det tar innan hälften av de här människorna är i arbete. Det gällde när den moderatledda regeringen styrde. Men det har förändrats. Det finns siffror som visar på det, och jag sa det i mitt anförande. Jag kan för tydlighetens skull säga det igen: har hälften jobb . För nyanlända män som kom 2013 tog det innan hälften var i arbete. Jag sa redan då, och jag kan säga det igen, att vi inte är nöjda. Men det är verkligen ett steg i rätt riktning. Jag vet inte hur fort tänker att man skulle kunna vända statistiken. Det här är ett problem som vi har levt med både under den borgerliga regeringen och under den socialdemokratiskt ledda regeringen. Jag skulle vilja prata med om en annan sak, nämligen integrationsplikt. Vad tänker när de säger integrationsplikt? Ska vi skicka ut något meddelande med värderingarna i något material, kanske i pappersform? Jag tänker att vi kanske skulle ta fram ett informationsmaterial om den svenska modellen och dela med oss av det. Det skulle vara bra för svenska politiker att se vilken modell vi har på svensk arbetsmarknad. Det är en modell som har tjänat oss väl. Vi skulle kunna bidra med det informationsmaterialet, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration När det gäller etableringsjobb och att det bara ska gälla företag med kollektivavtal kan jag göra en jämförelse med handbollen; jag kommer ju från en del av där det spelas mycket handboll. Vi skulle aldrig släppa in ett lag i serien som inte följde spelreglerna. När vi satsar statens pengar är det väl rimligt att de går till företag som följer spelreglerna på svensk arbetsmarknad, som betalar sjyst lön och som har sjysta anställningsvillkor? Jag tycker att det är högst rimligt att vi inte slösar bort skattemedel på något annat. Jag börjar med siffrorna. Jag läste siffrorna från SCB så sent som i går. Möjligtvis menar att det har blivit bättre när det gäller nästan hälften. Men faktum är att hälften betyder , och då tar det innan hälften har sysselsättning. När det gäller integrationsplikt innefattar det, som jag sa, utbildningskrav, krav på språkutbildning, samhällsorientering med test, individuell plan på sfi med mera. Jag tycker att det är viktigt att detta tas med i integrationen. Det finns forskning som visar att det har betydelse för att man ska kunna integreras i samhället på ett bättre sätt. Sedan var det etableringsjobben. Här måste jag ställa en motfråga: Tycker Socialdemokraterna att det är rimligt med ett direktbidrag på till individen? Jag kan inte se det. Jag måste också ställa en fråga om att följa spelreglerna. Är det så att menar att alla de företag, många småföretag, som inte har kollektivavtal inte följer reglerna på svensk arbetsmarknad? Jag börjar med det avslutande. När företag på arbetsmarknaden är utan kollektivavtal men ändå följer dem har jag aldrig förstått varför man inte kan teckna ett kollektivavtal, om det är nyckeln till att få del av de stöd som finns. Jag förstår inte varför man inte kan teckna kollektivavtal om man säger att man ändå följer dem. Kollektivavtal är garanten för att de som jobbar får avtalsenlig lön och hela försäkringspaketet.