bet · H501TU9 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter  en skrivelse om politikens inriktning och regeringens skrivelse 2017/18:54 om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet till handlingarna och avslår de motionsyrkanden om bl.a. digital allemansrätt och resfri kommunikation m.m. som har väckts med anledning av skrivelse 2017/18:47. Utskottet anser vidare att bör avslå övriga motionsyrkanden främst med hänvisning till genomförda insatser och pågående utrednings- och beredningsarbete. Motionerna handlar bl.a. om digitaliseringens möjligheter, tillgång till elektronisk kommunikation och teknikskiftet i det fasta telefonnätet. I betänkandet finns tolv reservationer (M, C, V, L, KD). Skrivelse 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter  en skrivelse om politikens inriktning. Fyra yrkanden i en följdmotion. Skrivelse 2017/18:54 om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Cirka 40 motionsyrkanden om it-politiska frågor från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektronisk kommunikation Teknikskiftet i det fasta telefonnätet Statens innehav av digital infrastruktur Särskilt om 700 MHz-bandet Integritet och elektronisk kommunikation 1.Digitaliseringens möjligheter, punkt 1 (C) 2.Digitaliseringens möjligheter, punkt 1 (V) 3.Digitaliseringens möjligheter, punkt 1 (L) 4.Mål och bestämmelser om lägsta bredbandshastighet, punkt 2 (L) 5.Tillgång till it-infrastruktur, punkt 3 (M, C, L, KD) 6.Bredbandsstöd, punkt 4 (M) 7.Bredbandsstöd, punkt 4 (C) 8.Bredbandskoordinatorer, punkt 5 (KD) 9.Teknikskiftet i det fasta telefonnätet, punkt 6 (M, C, L, KD) 10.Statens innehav av digital infrastruktur, punkt 7 (M, C, L, KD) 11.Särskilt om 700 MHz-bandet, punkt 8 (C, L, KD) 12.Nätneutralitet, punkt 10 (C) Bredbandsstöd, punkt 4 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2017/18:47 Skrivelse 2017/18:54 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:468 av (M), 2017/18:1788 av (C) yrkande 5, 2017/18:2194 av (S), 2017/18:2655 av (MP) yrkande 2, 2017/18:2902 av (M), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 45, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 16.2, 2017/18:3820 av och (båda SD) yrkande 2 och 2017/18:3941 av m.fl. (L) yrkande 4 och lägger skrivelse 2017/18:47 till handlingarna. Reservation 1 (C) Reservation 2 (V) Reservation 3 (L) Mål och bestämmelser om lägsta bredbandshastighet 2017/18:3941 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Reservation 4 (L) 2017/18:151 av (L) yrkande 1.1, 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.2 i denna del, 2017/18:673 av m.fl. (S), 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1368 av m.fl. (S), 2017/18:2029 av (M) yrkande 2, 2017/18:2137 av m.fl. (S), 2017/18:2197 av och (båda S), 2017/18:2198 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:2256 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2017/18:2723 av (M), 2017/18:3411 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 28 i denna del, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 44, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 12 och lägger skrivelse 2017/18:54 till handlingarna. Reservation 5 (M, C, L, KD) 2017/18:817 av m.fl. (S), 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 47 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 57. Reservation 8 (KD) Teknikskiftet i det fasta telefonnätet 2017/18:551 av m.fl. (L) yrkande 5.2 i denna del, 2017/18:2024 av (M), 2017/18:2198 av m.fl. (S) i denna del, 2017/18:3145 av (M), 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 28 i denna del, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 23. Reservation 9 (M, C, L, KD) Statens innehav av digital infrastruktur 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 22. Reservation 10 (M, C, L, KD) Särskilt om 700 MHz-bandet 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 28 i denna del, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 56. Reservation 11 (C, L, KD) 2017/18:2256 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. 2017/18:3756 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 12 (C) Integritet och elektronisk kommunikation 2017/18:1562 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (M) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:47 Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter  en skrivelse om politikens inriktning och en motion som väckts med anledning av skrivelsen samt skrivelse 2017/18:54 om regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet. Vidare behandlar utskottet ett fyrtiotal motionsyrkanden om it-politiska frågor från allmänna motionstiden /18. Med anledning av en riksdagsrapport , It-infrastrukturen  och (2016/17:RFR1), genomförde utskottet en offentlig utfrågning där olika it-relaterade frågeställningar behandlades. Vid utskottssammanträdet informerade riksrevisor m.fl. från närmare om revisionens ? Regeringens insatser för att uppfylla det bredbandspolitiska målet (RiR 2017:13). Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om inriktningen för arbetet med digitaliseringspolitiken till handlingarna och avslår motionsförslag om olika aspekter av digitaliseringens möjligheter. Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs i samhället för att ta till vara de möjligheter som digitaliseringen erbjuder både för samhället i stort och för att effektivisera den offentliga förvaltningen. Enligt utskottets mening är digitaliseringsstrategin ett viktigt verktyg för att uppnå de politiska målen på området, t.ex. för att främja digital delaktighet och för att uppmuntra digital innovation inom olika områden. Jämför reservation 1 (C), 2 (V) och 3 (L). Målet för digitaliseringspolitiken (tidigare benämnt it-politik) är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Inom detta mål finns två delmål: • Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). • ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). För att skapa förutsättningar för en fortsättningsvis långsiktig och hållbar digitalisering till nytta för samhällsutvecklingen och näringslivet beslutade regeringen strategin För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Den innehåller fem delmål: • D-kompetens: I ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. • D-trygghet: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att alla på ett säkert sätt ska kunna ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. • D-innovation: I ska de bästa förutsättningarna finnas för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och användas. • D-ledning: I ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling uppnås genom digitalisering. • D-infrastruktur: Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitaliseringen. Regeringen har också fattat beslut om att inrätta ett råd () som har till uppgift att främja genomförandet av den allmänna digitaliseringspolitiken (N2017/01899/D) och ett kansli (N2017/01901/D) som bl.a. ska ta fram förslag på indikatorer för att mäta delmålen i arbetet med genomförandet av digitaliseringsstrategin. uppgift är att bidra till en bättre samordning av regeringens arbete i allmänna frågor om digitaliseringen och även att effektivt genomföra och utveckla regeringens strategiska arbete med digitaliseringen. Arbetet omfattar bl.a. att utifrån digitaliseringsstrategin identifiera strategiskt viktiga insatser inom delmålsområdena samt att följa upp och analysera genomförandet. Rådets arbete samordnas inom , vilket ska bidra till den horisontella organisation som är nödvändig för genomförandet av politiken eftersom flera politikområden berörs. Mot bakgrund av den digitaliseringsstrategi som regeringen antog och den nya bredbandsstrategi som presenterades överlämnade regeringen skrivelse 2017/18:47 (Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter  en skrivelse om politikens inriktning) till . I skrivelsen redovisar regeringen strategier för det fortsatta arbetet med digitaliseringspolitiken, och vilken inriktning arbetet ska ha. Enligt regeringens bedömning är tillgången till ett snabbt och heltäckande bredband en förutsättning för en framgångsrik digitaliseringspolitik. Digitaliseringsstrategin ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Syftet med bredbandsstrategin är att tillgodose människors behov av snabbt bredband och stabila mobila tjänster av hög kvalitet. I skrivelsen återges innehållet i regeringens digitaliseringsstrategi och bredbandsstrategi, hur dessa styr mot uppsatta mål och hur målen och delmålen följs upp. För att nå det övergripande målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter har fem delmål satts upp. Dessa delmål är digital kompetens, digital trygghet, digital innovation, digital ledning och digital infrastruktur. Delmålen förklarar hur digitalisering ska kunna bidra till en positiv samhällsutveckling. De ska även bidra till att regeringens mål att ska ha lägsta arbetslöshet 2020 nås. För de olika delmålen gäller följande enligt regeringen: • Digital kompetens innebär att alla ska vara förtrogna med digitala verktyg och tjänster samt ha förmåga att följa med och delta i den digitala utvecklingen utifrån sina förutsättningar. • Genom digital trygghet ska människor, företag och organisationer när de nyttjar digitala tjänster känna tillit till och förtroende för dessa, och tjänsterna ska vara enkla att använda. • Digital innovation ska göra det möjligt att skapa och sprida nya eller bättre lösningar som ger värde för miljön, samhället, företag och individer. • Digital ledning handlar om att verksamheter ska effektiviseras, utvecklas och få högre kvalitet genom styrning, mätning och uppföljning. • Digital infrastruktur lyfter fram betydelsen av att s.k. hård och mjuk infrastruktur förbättras och förstärks för att data ska kunna transporteras så effektivt som möjligt. Regeringen betonar att en aktiv digitaliseringspolitik krävs såväl på nationell nivå som på EU-nivå eftersom det som avgörs inom EU får direkta konsekvenser för exempelvis infrastruktur, gränsöverskridande e-handel och digital ekonomi i . En inre marknad som till fullo drar nytta av digitaliseringens möjligheter har stor potential att bidra till hållbar tillväxt och konkurrenskraft. är ett av EU:s mest digitaliserade länder och har mycket att vinna på ett starkt digitaliserat och ska därför ta en aktiv och framskjuten roll i detta arbete. (M) påpekar i motion 2017/18:468 att är ett land med en mycket utbredd internetanvändning och att av befolkningen använde internet 2015. Motionären framhåller dock att detta innebär att nästan en miljon svenskar inte använder eller inte har tillgång till internet. Många i denna grupp utgörs av äldre, vilket är alarmerande med tanke på att det finns en uppenbar risk att de i olika avseenden hamnar i ett utanförskap, särskilt som det i dagens samhälle nästan förutsätts att man är uppkopplad. Motionären anser det därför befogat att staten kan erbjuda stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. Motionären föreslår därför att regeringen bör se över eller utreda hur olika typer av verksamheter kan stimuleras för att lära ut fördelarna med ett digitalt samhälle och tillgängliggöra det för fler. (C) efterlyser i motion 2017/18:1788 yrkande 5 att digitaliseringen ges en framskjuten plats i utvecklingen av landsbygden och glesbygden. Motionären framhåller som skäl att tillgången till internet i glesbygden för med sig helt nya möjligheter när det gäller att bibehålla och höja nivån på kulturen, den kommunala servicen, skolan etc. (S) betonar i motion 2017/18:2194 nödvändigheten av att prioritera fortsatta insatser för digitaliseringen av samhället för att inte ska förlora tempo utan även fortsättningsvis hålla sig i framkant. Motionären lyfter i sammanhanget fram behovet av ökad robusthet, vilket är en trygghetsfråga och en förutsättning för att utveckla vård- och omsorgstjänster, men även utökad fiberanslutning och ett större statligt ansvar för digitaliseringen av den offentliga sektorn. I motion 2017/18:2655 uppmärksammar (MP) i yrkande 2 både de möjligheter och de faror som nyttjandet av artificiell intelligens (AI) medför. Artificiell intelligens underlättar å ena sidan hanteringen av exempelvis stora datamängder och beslutsfattande men hotar å andra sidan att äventyra personlig integritet och att på egen hand fatta beslut som kan få ödesdigra konsekvenser för människorna. Motionären föreslår därför att initiativ tas för att utvärdera riskerna med artificiell intelligens för att på så sätt säkerställa mänsklig kontroll. I motion 2017/18:2902 uppmärksammar (M) fördelarna med att utnyttja mobilt bank-id, något som inte minst har underlättat för bankkunderna att göra betalningar, överföringar av pengar och att deklarera. För många typer av ärenden kan ett mobilt bank-id ersätta traditionella id-handlingar och personliga undertecknanden av dokument. Motionären vill därför låtar utreda vilka områden som lämpar sig för användandet av mobilt bank-id vid underskrifter. I kommittémotion 2017/18:2941 anser m.fl. (V) i yrkande 3 att regeringen bör tillsätta en utredning om digitaliseringens möjligheter för hela landet. Som skäl framhåller motionärerna att digitaliseringen kan spela en stor roll inte minst för företagare på landsbygden. Motionärerna tillägger också att den parlamentariska landsbygdskommittén efterlyser en samlad bild av hur samhällets digitalisering kan bidra till en livskraftig landsbygd. Regeringens mål om att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter kräver ytterligare ansträngningar, anser motionärerna och betonar att det finns en stor potential inom området som gör att frågan bör utredas vidare. I partimotion 2017/18:3683 framhåller m.fl. (C) att har en väl utbyggd it-infrastruktur men också att mer måste göras för att digitaliseringen ska nå sin fulla potential. I yrkande 45 anförs behovet av en översyn för att uppdatera lagar och regelverk i syfte att värna teknikneutralitet och för att de inte ska stå i vägen för digitaliseringen och automatiseringen av samhället. m.fl. (C) vill i kommittémotion 2017/18:3758 yrkande 16.2 att it ska räknas som ett eget transportslag vid sidan av bil, båt, flyg och tåg. Motionärerna anser att it utgör ett femte transportslag som gör det möjligt att bo och arbeta i hela landet. Därför måste it-lösningar göras till ett valbart alternativ vid de åtgärdsvalsstudier som gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet. It behöver även bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. och (båda SD) efterlyser i motion 2017/18:3820 yrkande 2 att man låter utreda förutsättningarna för ett övergripande statligt ansvar för digitalisering. Som skäl för en sådan åtgärd pekar motionärerna på de i många fall komplicerade utmaningar som digitaliseringen av samhället för med sig. Motionärerna påpekar att it-tekniken kan ge enorma samhällsvinster om den utvecklas och genomförs på rätt sätt men att det också finns hot med den nya tekniken. Att inte ta digitaliseringen på allvar kan leda till misslyckade it-projekt och ökad offentlig sårbarhet. Det finns inte bara samhällsekonomiska aspekter att ta hänsyn till, utan medborgarna måste också kunna känna tillit till att personuppgifter och annan känslig information hanteras säkert i ett alltmer digitaliserat samhälle. Att ha en övergripande politisk målsättning för hela it-användning är enligt motionärerna en nödvändighet för att få en helhetsbild av digitaliseringsprocessen. I motion 2017/18:3941 yrkande 4 uppmärksammar m.fl. (L) de möjligheter som en stabil och snabb uppkoppling på nätet innebär för att genomföra och delta i möten på distans. Det finns en rad digitala kommunikationstjänster som underlättar det sociala umgänget men även kontakter med exempelvis sjukvården, och företag, påpekar motionärerna. Dessa tekniska innovationer är också bra ur hållbarhetssynpunkt eftersom de minskar transportbehovet. Motionärerna vill därför att regeringen ska verka för sådana lösningar som underlättar resfri kommunikation. I skrivelse 2017/18:47 påminner regeringen om sin övergripande vision för digitaliseringspolitiken, dvs. att uppnå ett hållbart digitaliserat där alla i hela landet är en del av och har förtroende för det digitaliserade samhället. Utskottet kan ansluta sig till denna vision. Syftet med digitaliseringen är att förenkla vardagen och skapa konkurrenskraft och nya jobb. Det handlar även om att utveckla genom att ta till vara de tillgångar som finns här i form av en väl utbyggd infrastruktur, en befolkning som bejakar teknisk utveckling och en väl fungerande offentlig sektor som befolkningen har förtroende för. Arbetet med visionen i digitaliseringsstrategin handlar kortfattat om att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt i alla samhällsfunktioner och om att öka människans livskvalitet. Utskottet instämmer med regeringen i att digitaliseringen kan användas för att utveckla nya innovativa lösningar som förbättrar förutsättningarna att leva och verka inte minst på landsbygden. I detta ingår även att utveckla nya lösningar för att förmedla ännu bättre service. Exempelvis kan ökad digitalisering inom vård- och omsorgssektorn stärka arbetet för en mer jämlik och likvärdig vård av hög kvalitet i hela landet. Diagnostisering, provtagning och kirurgiska ingrepp kan t.ex. utföras på distans och delvis ersätta behovet av fysiska besök. Digitalisering kan också underlätta tillgång till kultur och ge möjlighet till egen medverkan i kulturella processer. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen mot denna bakgrund framhåller att det bör tas hänsyn till digitaliseringens möjligheter i utformningen av regeringens kommande landsbygdspolitik. Liksom regeringen anser utskottet också att de innovativa lösningar som tas fram ska kunna spridas vidare i hela landet. Eftersom har en vidsträckt landsbygd behöver arbetet med att utveckla och främja smarta städer och regioner kompletteras med ett perspektiv där digitaliseringen bidrar till en hållbar landsbygd. För att inte skapa onödiga hinder för digitaliseringen av samhället framhåller regeringen behovet av teknikneutrala lösningar, vilket innebär att en anslutning för bredband kan tillhandahållas genom fast eller trådlös teknik. Utskottet delar regeringens bedömning. På grund av geografiska förutsättningar och befolkningsfördelningen måste ett helt uppkopplat åstadkommas genom en kombination av olika tekniker, både fasta och trådlösa. Regeringen pekar också i sammanhanget på att i arbetet med översynen av för elektroniska kommunikationer agerar för en reglering som är teknikneutral, flexibel och inte alltför detaljerad för att inte bromsa den snabba utvecklingen på området. Utskottet välkomnar detta. Regeringen pekar i skrivelsen på att det i det digitala samhället behöver finnas en långsiktigt hållbar lagstiftning som stöder utvecklingen och digitaliseringens effektiviseringspotential. Regeringen understryker att lagar och förordningar måste ge tillräckligt stöd för den digitala utvecklingen och för behovet av samverkan mellan inblandade aktörer. Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning och instämmer i att reformtempot behöver öka och sådan lagstiftning som i onödan hindrar digitaliseringen anpassas för att nå digitaliseringsstrategins mål. Vad gäller det övergripande statliga ansvaret för digitaliseringsprocessen understryker regeringen i sin skrivelse nödvändigheten av en organisation för ett långsiktigt och relevant genomförande av digitaliseringspolitiken, och därför har också ett särskilt digitaliseringsråd inrättats. Med en sådan bättre samordning i allmänna frågor om digitalisering stärks möjligheterna att nå digitaliseringsstrategins mål, anser utskottet. Regeringen framhåller i skrivelsen att kommer att ha en central roll för att stödja politikens genomförande utifrån digitaliseringsstrategins olika delmåls-områden. En angelägen uppgift är att identifiera indikatorer som kan mäta utvecklingen inom delmålsområdena och på så vis skapa förutsättningar för att följa genomförandet och identifiera nödvändiga åtgärder för att nå målen, vilket utskottet också anser är av central betydelse i sammanhanget. Utskottet välkomnar vidare att regeringen utsåg en s.k. chief digital officer, en nyinrättad roll för att driva på genomförandet av regeringens digitaliseringsstrategi. I promemorian Digitaliseringens möjligheter (med anledning av den nationella planen för transportsystemet 20182029) behandlar frågan om hur digitaliseringen kan bidra till att utveckla transportsystemet för att nå de transportpolitiska målen och andra viktiga samhällsmål. Myndigheten framhåller att rätt utnyttjad kan digitaliseringen ge stora bidrag till en effektiv och långsiktigt hållbar tillgänglighet. Det gäller både för utvecklingen av respektive trafikslag och också i hög grad för att effektivisera samverkan mellan trafikslagen. övergripande mål för digitaliseringen är att använda dess möjligheter som en naturlig del i verksamheten för att skapa kundnytta, effektivitet och ett hållbart transportsystem. Inom några relevanta områden har tagit fram ett antal utvecklingsmål för transportsystemet som visar vad som ska uppnås med digitaliseringen , och som ska bidra till att de övergripande målen för tillgänglighet i ett hållbart samhälle nås. Utvecklingsmålen handlar om hållbara förbättringar för resor och transporter, ökad tillgänglighet, bättre förutsättningar för att planera, vidmakthålla och bygga transportsystemet och om att leda trafik. Vad gäller resfri kommunikation lyfter i sin promemoria också fram att man leder ett projekt med ett flertal andra myndigheter med avsikten att öka andelen resfria möten inom och mellan myndigheter (Remm, Resfria möten i myndigheter). föreslår att den framtida samordningen av resfria möten exempelvis kan hanteras under eller Statens servicecenters ledning. I arbetet ingår bl.a. att skapa en central digital mötesplats, vilket kräver att frågor som rör säkerhet och juridik klargörs. Digitaliseringen av den offentliga sektorn I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2) meddelar regeringen att den avser att inrätta en särskild digitaliserings- myndighet som ska samordna och stödja digitaliseringen i offentlig sektor. Det handlar om att samla ett antal uppgifter som ligger utspridda på olika myndigheter, och även om nya uppgifter. Bland annat kommer uppgifter föras över till den nya myndigheten och nämnden avvecklas. Enligt utskottets bedömning kan den nya myndigheten spela en viktig roll för att öka takten i hela den offentliga sektorns digitalisering.