bet · H501FiU22 · 2018-03-14 00:00:00 — 2017/18:3405 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över hur regelverket i banksektorn kan förenklas för små aktörer så att konkurrensen kan öka, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska åläggas att upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över hur de kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som bör beaktas i detta och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att aktivt rikta sig till kooperativ och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden och stödja hållbara investeringar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en parlamentarisk bankstrukturutredning bör tillsättas, vilken bör ha som deluppdrag att se över hur de lokala sparbankernas konkurrenskraft kan stärkas, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör införa regler som ålägger bankerna en skyldighet att tillhandahålla och ta emot kontanter och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreningar och företag bör omfattas av rätten att öppna betalkonton med grundläggande funktioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3499 av Per Åsling och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa möjligheten för sparbanker att ta in externt kapital och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska regelverket för banker behöver ses över i syfte att åstadkomma en proportionalitet och rimlighet i användningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3503 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utjämna risktagandet i företagande så att kreditvärdigheten inte längre beror på var i landet företaget är beläget, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp effekterna av amorteringskravet på hushållens övriga sparande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD): 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jämställa förutsättningarna för bostadslån på ägarlägenheter med bostadsrätter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3671 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom regeringens styrning använda för en fungerande bolånemarknad även i glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om nödvändigt anpassa avkastningskraven på och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3728 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda förutsättningarna för som hemvist för försäkringsrelaterade instrument och återkomma med förslag som gör det möjligt i enlighet med motionen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika betallösningar såsom kontanter, kort och sms och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3756 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta byte av bank och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3855 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga ansvaret för en fungerande kontanthantering på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn [1] SDR står för Special Drawing Rights och är IMF:s valuta. motsvarade 1 SDR enligt . [2] De institutioner utskottet tog upp förutom IMF var Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling () och Nordiska investeringsbanken (NIB). [3] Finansmarknadsministern är ordförande i rådet. [4] 2017:2 Stabiliteten i det finansiella systemet, . [5] 2017:2 Finansiell stabilitet, . [6] Statsupplåning - prognos och analys 2018:1, . [7] erbjuder marknadsvårdande repor i statspapper. Repor i statsobligationer, realobligationer och statsskuldväxlar görs på förfrågan av RGK:s återförsäljare oavsett myndighetens kassamässiga finansieringsbehov. Syftet är att minska risken för bristsituationer på marknaden för statspapper. [8] Det befintliga amorteringskravet innebär att nya bolån med en belåningsgrad ska amorteras med av det ursprungliga lånebeloppet . Lån med under 70 procents belåningsgrad ska amorteras med till dess att belåningsgraden är . [9] Mifid II är som huvudregel ett fullharmoniseringsdirektiv, dvs. medlemsstaterna får inte införa strängare regler. När det gäller investeringsskyddsreglerna får en medlemsstat dock i undantagsfall införa ytterligare krav, om dessa är objektivt motiverade och proportionella för att hantera specifika risker som är särskilt viktiga för medlemsstaternas marknadsstruktur. [10] Pensionsgruppen är en blocköverskridande arbetsgrupp som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen (S, M, MP, C, L och KD). [11] Se KOM(2016) 450 och fakta-PM 2015/16:FPM117. [12] Prop. 2016/17:131, bet. 2016/17:JuU13, rskr. 2016/17:272. Finansiell stabilitet är en frågeställning som för många kan verka svår att genomskåda för att se vad det egentligen betyder, men den är grunden för att hela vår ekonomi ska fungera, för att hushåll ska kunna konsumera och för att företag ska kunna investera - detta för att jobben ska kunna blir fler och för att välfärden ska kunna finansieras. I är finansiell stabilitet en mycket central fråga för riksdag och för hela landet. Det finns många oroande tecken här, fru talman, på att den finansiella stabiliteten eller motståndskraften i det finansiella systemet ändå i grunden kan vara hotad - även om bankerna står starka - av en mycket dålig politik från den sittande regeringen. Det finns underliggande problem i samhället och stora obalanser som har byggts upp. Det har varit en fördubbling av tillgångspriser på när det gäller bostäder och aktiemarknaden. har vi sett en räntenivå som pressats ned till onormalt eller helt okänt låga nivåer. Ingen vet riktigt vad det betyder att ha negativ ränta i en ekonomi. I böcker om nationalekonomi brukar man säga att noll är räntegolvet, räntan kan inte bli lägre. har vi en situation med negativa räntor som bostadspriser skenar och som aktievärlden skenar. Vad det i förlängningen betyder vet vi inte riktigt. På så sätt spelar man från den samlade politiken, kanske inte rysk roulett men åtminstone roulett, med stabilitet och trygghet i den svenska ekonomin. är det en hög byggtakt i ekonomin. Det är bra, för det behövs bostäder, men driver det upp skuldnivån väldigt högt. hushåll har rekordhöga skulder. För detta får vi välförtjänt mycket kritik från internationella bedömare, och det är bland annat det som betänkandet handlar om. Vi bygger också upp stor osäkerhet om hur den svenska ekonomin långsiktigt ska fungera. Det gör givetvis hushållen mycket känsliga för justeringar både i räntor och i andra typer av politikåtgärder. Det skapar en exponering och en otrygghet som den här regeringen är helt oförmögen eller ovillig att adressera. När man tittar framåt ser man också väldigt oroande tecken. Vi vet att vi har en regering som har ett på tok för lågt sparande för att den ska kunna möta de obalanser som finns. , , och varenda expertmyndighet säger att den här regeringen missköter offentliga finanser. Det är alltså ett otillräckligt sparande i ekonomin för att ska vara motståndskraftigt när ekonomin vänder nedåt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Tillsammans med den utveckling som vi har med mycket uppdrivna tillgångspriser, med onaturligt låga räntor, med hög skuldsättning, en finansminister som enligt samtliga expertmyndigheter gravt missköter de offentliga finanserna befinner vi oss helt enkelt i ett exponerat läge. Till detta har vi problem med den kommunala ekonomin framöver. Regeringen själv, , Kommuner och Landsting pekar på att intäkterna inte växer i samma takt som utgifterna. Även detta är ett problem för den finansiella stabiliteten, om vår mest grundläggande välfärdsverksamhet inte längre klarar av att finansiera sig på det sätt som det är tänkt. Till detta kommer underliggande stora problem i den reala ekonomin: hög arbetslöshet trots hög konjunktur och en stigande jämviktsarbetslöshet. Inte en enda reform från regeringen sänker det som kallas jämviktsarbetslöshet, det vill säga det som långsiktigt och varaktigt förbättrar förutsättningarna för jobb och sysselsättning i . Också detta är en risk för den finansiella stabiliteten, eller åtminstone möjligheten att klara av att hantera konsekvenserna av finansiella obalanser och finansiell instabilitet. Till detta har vi en arbetsmarknad som fungerar allt sämre med allt fler lediga jobb, men också med fler arbetslösa särskilt i svaga grupper. Det är en obalans som inte adresseras av regeringens politik, men som i stället riskerar att skapa osäkerhet både i den reala och i den finansiella ekonomin. Vi har en skola som levererar alltmer ojämnt. av dem som är utrikes födda, eller som har utrikes födda föräldrar, klarar inte godkänt i engelska, svenska eller matematik i skolan. Också detta är någonting som till slut behöver hanteras i den ekonomiska politiken och som leder fram till obalanser. Utlåningen till svenska företag har ökat med . ser man inte någon uppgång i produktivitet eller patentansökningar. Man har alltså exponerat väldigt mycket skuldsättning till svenska företag som inte har omsatts i fler riktiga tillgångar. Vad betyder det för arbetslösheten i en nedgång? Vad betyder det för motståndskraften i svensk tillväxt och i svensk export när konjunkturen viker nedåt, särskilt i ett läge där regeringen är kritiserad från varenda expertmyndighet för att inte ta det ansvar för offentliga finanser som det finanspolitiska ramverket föreskriver - mycket ansvarslöst? Vi har fler problem som också exponerar oss för finansiell instabilitet. Vi har till exempel inte samma bidrag till bnp-tillväxten från vår nettoexport som historiskt har haft. skrev en numera mycket omdiskuterad debattartikel om produktivitetsutvecklingen. Sammantaget har vi allvarliga underliggande och långsiktiga problem i svensk ekonomi, som riskerar att leda fram till risker och som gör det mycket angeläget att nu ta tag i den finansiella stabiliteten. Vi har en svag regering utan handlingskraft. Om det beror på interna konflikter i regeringen eller på att man helt enkelt inte vill komma överens för att man bedömer det som valtaktiskt dåligt är svårt för en utomstående att avgöra. Men en regering som inte genomför en enda strukturreform som på ett enda sätt enligt någon enda bedömare gör svensk ekonomi mer motståndskraftig, mer konkurrenskraftig och mer stabil är ett problem för stabiliteten inte bara i det finansiella systemet utan i hela ekonomin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Ett ljus i detta är att man har fått mer motståndskraftiga banker. Det som kallas kärnprimärkapital har i stort sett fördubblats som andel av de riskvägda tillgångarna. Svenska banker ligger över det europeiska genomsnittet. De stresstester som genomförs på svenska banker visar att bankernas del i det finansiella systemet efter de reformer som alliansregeringen genomförde är mer motståndskraftiga. , , - de som bedömer och utvärderar detta - visar att det svenska banksystemet efter alliansregeringens reformer är mer motståndskraftiga. Men det finns inga åtgärder inom det finansiella systemet som inte har några konsekvenser. Det är därför jag vill yrka bifall till reservation 1. Den pekar på att en bra politik på området måste adressera de negativa konsekvenser som också kommer av finansiella regleringar. har kommit med en helt ny rapport. Det är ett längre memo som de anställda på skriver. Där kan de lite mer på djupet analysera frågeställningar. De har kollat igenom den svenska skuldsättningen. Man kan i den se en hel del oroväckande tendenser som denna mycket passiva regering över huvud taget inte förhåller sig till. I rapporten anges att andelen bolånare , då man bör etablera sig på bostadsmarknaden, minskar. Vi ser hur skuldsättningen bland dem ökar. Vad beror detta på? Hur hänger detta samman? Med ett senare inträde på bostadsmarknaden kommer man givetvis att ha kvar skuldsättning längre upp i åldrarna. Men längre upp i åldrarna har man svårare att påverka sin inkomst genom egen ansträngning. Därmed kan detta bidra till att man får större risk i ekonomin i stället för mindre, eftersom mer av skulderna bärs av personer som har svårare att påverka sina inkomster än vad någon i fullt arbetsför ålder har. Detta kan också visa på en mycket oroväckande tendens. Föräldrar finansierar nu i större utsträckning sina barns boenden. De gör det antingen genom att öka sin egen belåning eller genom att gå in som garant för barnens skuldsättning. Detta hotar på allvar den idé vi har i , att det inte ska spela någon roll varifrån man kommer. Det är vart man är på väg som ska spela roll. I denna utveckling ser vi att det blir tvärtom. Föräldrarnas inkomster och deras finansiella position tenderar i högre grad att påverka yngre människors förutsättningar att etablera sig i yrkeslivet, vuxenlivet och den egna tillvaron. Så bör det inte vara i . och den samlade Alliansen har varit skeptiska till att gå vidare med ytterligare fler regleringar. Hur blir det egentligen i ett samhälle där vi beskattar arbetsinkomster med 60-65 procents skatt medan vi beskattar kapitalinkomster med kanske 20, 22 eller 25 procents skatt? Sedan gör vi det omöjligt för människor som inte är födda med pengar att komma över pengar och kapital. Vi riskerar därigenom att driva fram klyftor och skillnader på ett sätt som inte är bra. Detta behöver givetvis adresseras med de reformer som vi föreslår. Vi måste värna konkurrensen, vilket vi också tar upp. Jag yrkar för tids vinnande dock inte bifall till detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor I detta betänkande finns en text där IMF uttrycker väldigt skarp kritik mot på ett antal punkter. Det gäller särskilt hur vår bostadsmarknad fungerar. Jag skulle vilja säga att regeringens svar på detta är näst intill raljant. Man väljer helt enkelt att inte ta IMF:s kritik på allvar utan säger att vår bostadsmarknad inte har sådana problem. Det gör man trots att nu varenda internationell bedömare, till exempel , och , pekar på att vi har allvarliga problem. Vi har en reformlöshet som leder till en hopplöshet som leder till en bostadslöshet. Regeringen vill dock inte kännas vid detta, antingen på grund av de mycket svåra interna konflikter som finns i regeringen eller på grund av att socialdemokratin, så som många antar, helt sitter i händerna på och är helt handlingsförlamad inför de stora utmaningar och problem som finns på svensk bostadsmarknad. Man köper hellre de etablerades röster - de som har bostad - än att tag i problem. Om man löste dem skulle bli mer produktivt och framgångsrikt . Den passivitet som regeringen uppvisar riskerar återigen att föra in i mycket svåra problem och stora utmaningar. Det har hänt förut. Jag tänkte avsluta med att varna regeringen för att fortsätta vara så passiv och reformlös som den är på detta område. har tidigare lidit mycket av en passiv och reformlös socialdemokrati som inte vågar ta tag i de problem som finns med utlåning och som finns i det finansiella systemet, kring den finansiella motståndskraften och kring finansiella obalanser. Det slutade med att en halv miljon människor förlorade jobbet på ett enda år . En enda gång har socialdemokratin, vågar jag säga, varit rejält självkritisk mot att man inte tog tag i problem i det finansiella systemet. Jag håller här upp en artikel från . Där står det: "S tar på sig ansvar för 90-talskrisen. - - - Socialdemokraterna gör avbön. I ett dokument som offentliggörs skriver att 90-talets ekonomiska kris var den dåvarande fel - inte de borgerligas. Förre finansministern välkomnar rapporten. - Den är efterlängtad även om det hade varit bra om analysen kommit , säger han till ." Jag uppmanar denna regering att vara handlingskraftig i stället för att vara efterklok. Man måste sluta vara helt passiv vad gäller reformer på till exempel bostadsområdet, vilket även IMF uppmanar till i skrivelsen. debatterar vi finansutskottets betänkande Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor. Jag ska ta upp två sverigedemokratiska motioner som på olika sätt berör detta område. Jag börjar med motion 547 Flyttavgifter för pensionsförsäkringar. Fri konkurrens är en förutsättning för en effektiv marknad. Om det finns hinder för eller begränsningar av konkurrensen, vilka de än må vara, är risken att marknaden inte fungerar som den ska, och kostnaden läggs då på konsumenten i form av högre priser. Det är precis vad som har hänt på pensionsförsäkringsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Det har rapporterats i medierna att flertalet livförsäkringsföretag har valt att chockhöja flyttavgifterna för vissa pensionsförsäkringar i syfte att låsa in missnöjda kunder som annars skulle ha flyttat sitt pensionskapital till andra, mer förmånliga alternativ. Det görs inga begränsningar för hur höga flyttavgifter pensionsbolagen kan ta ut, och den möjligheten har man givetvis kapitaliserat - på bekostnad av kunderna. har i rapporten på livförsäkringsmarknaden analyserat just det här, och deras slutsatser pekar i samma riktning. Verket konstaterar att flyttavgifterna innebär en kostnad för den kund som vill byta försäkring och flytta sitt pensionskapital till ett konkurrerande företag. Vidare har flyttavgifterna för pensionsförsäkringar dessutom höjts av flera livförsäkringsföretag i syfte att aktivt motverka att kunder flyttar. För att åtgärda problemen föreslås i rapporten ett antal förändringar i försäkringsrörelselagen och försäkringsavtalslagen. Bland annat föreslås att flyttavgiften ska täcka de nödvändigaste administrationskostnaderna, varken mer eller mindre. Man föreslår också en tidsbegränsning för hur länge efter en nyteckning som det ska vara möjligt att ta ut flyttavgifter. Problembilden är med andra ord tydlig, och den är unison. Det enda som fattas är politisk handling för att komma till rätta med denna anomali på försäkringsmarknaden. Vad jag förstår har arbetet med den här frågan initierats, och det pågår en beredning på som syftar till att underlätta möjligheten att flytta pensionssparande. I ett skriftligt svar har statsrådet också utlovat regeländringar på området före mandatperiodens slut. Jag väntar därför ivrigt på att ska få ta del av förslaget . Motion 3671 adresserar bostadsproblematiken i glesbygden. I stora delar av glesbygden är det svårt, ibland omöjligt, att få låna till sin bostad på den ordinarie bolånemarknaden. Det kan vara svårt även om den sökande har fast inkomst, är utan betalningsanmärkningar och i övrigt mer än väl skulle klara av sina åtaganden mot banken eller bolåneinstitutet. Orsakerna kan naturligtvis variera, men risker för långivaren kombinerat med dålig lönsamhet på små bolån nämns ofta. Är det dessutom få eller inga lokala bankkontor i området försvårar det ytterligare, då ingen riktigt känner till den lokala marknaden med normalt relativt få objekt. Svårigheten att få bolån i glesbygd får en rad negativa följder. Ett problem är att människor med i övrigt sund ekonomi hänvisas till dyra blankolån med orimligt höga lånekostnader som följd. Men det får också negativa följder på hela den lokala bostadsmarknaden. De objekt som kommer ut till försäljning får färre intresserade spekulanter än de annars skulle ha haft, vilket i sig ger ett lägre försäljningspris. Lägre försäljningspris sänker värdet på omgivande fastigheter, vilket sänker de boendes vilja att investera i underhåll, renoveringar och tillbyggnader. Nybyggnationer är mycket ovanliga i dessa områden. ser en lösning på problemet. Staten äger ett bolåneinstitut, , som av regeringen har ålagts ett avkastningskrav som ligger i nivå med den övriga marknaden och som i stort sett uppträder på samma sätt som de privata konkurrenterna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Syftet med att staten äger ett bolåneinstitut kan ur den aspekten ifrågasättas. Regeringen bör i stället genom sin styrning av tillse att erbjuder privatpersoner bolån i hela . Eventuella merkostnader för administration och högre risk får bolåneinstitutet kalkylera med och ta betalt för genom bland annat uppläggningsavgifter och räntan. Regeringen bör se över avkastningskravet på för att stimulera en fungerande bostadsmarknad även i glesbygd. Självklart ska i övrigt göra en vanlig kreditvärdering och avstå när personen inte anses kreditvärdig. Jag yrkar bifall till reservationerna 8 och 12. Apropå den första talarens inlägg om IMF och bostadsmarknaden i kanske jag skulle ta och passa på att tala om att IMF också vill se ökade investeringsstöd till nybyggnation av hyresrätter. Det är dock något som starkt har avvisat. Tydligen går det bra att hänvisa till IMF emellanåt, men inte andra gånger. Dessutom satt jag själv i det där förhandlingsrummet när det gällde bostadsfrågor, och jag kan väl säga att viljan att komma överens hos och de andra borgerliga partierna inte var särskilt stor. Fick man inte höja folks hyror var man inte heller intresserad av att komma överens. Det kan vara värt att påminna om det efter inlägg. Man kan tycka att man ska ha rätten att bestämma över sina egna pengar, och det tror jag att de allra flesta människor instämmer i. Det märkliga är då att bankerna fråntagit oss den möjligheten. har tre av de fyra storbankerna tillsammans endast 25 bankkontor i hela landet där man hanterar kontanter. Lägg därtill att vi också ligger i bottenligan i EU när det gäller tillgången till bankomater. Det är ganska självklart att man lätt ser vilka problem det ställer till med i samhället. Visst är det bra att kontanthanteringen minskar. Det leder till en lägre rånrisk och till att transporterna av sedlar och mynt kan minska. Men det är också så att antalet kortbedrägerier är väldigt stort. I alla fall misstänker vi det, men vi vet inte riktigt, eftersom bankerna inte tvingas redovisa antalet kortbedrägerier. Vidare får många småföretag problem med den minskade kontanthanteringen. Många småföretag ute på landsbygden vittnar om problem med att bli av med sin dagskassa. Jag har själv träffat företagare som vittnar om att de får ligga på dagskassan i eftersom det är så dyrt att bli av med den. Men det är också väldigt dyrt att få tag i växel. Jag har träffat företagare som har fått åka över för att bli av med dagskassan. Ni kan tänka er själva hur det är att jobba hela långa dagen, kanske , och sedan sätta sig i bilen och dundra iväg dit och hem igen bara för att bli av med den dagskassa man tjänat in. Dessutom vittnar pensionärsorganisationerna, som vi nog är många i den här kammaren som har uppvaktats av, om de problem deras medlemmar har när de inte kan få använda kontanter.