bet · H501TU11 · 2018-03-20 00:00:00 — Utskottet uppmärksammar att det från har framförts att om ett av delproven inte blir godkänt bör det bero på brister som kan rättas till än . Utskottet har inhämtat att servicelöftet inte kunde uppfyllas fullt ut i hela landet på grund av den höga efterfrågan på körkortsprov. uppgav att både antalet förstagångsprov och antalet omprov har ökat kraftigt. Den höga efterfrågan klingade inte av . Efterfrågan var hög på både omprov och förstagångsprov till följd av en ökning av körkortstillstånd januari–jämfört med (totalt sett drygt 246 000 tillstånd). uppger att fler prov genomfördes jämfört , men ökar kundantalet och antalet omprov. uppger att antalet förarprov har ökat från ca 600 2013 till en prognos på ca 900 000 . Utskottet noterar att servicelöftet inte har kunnat uppfyllas trots åtgärder som nyanställningar, extra personal och extra provtider och kvällar. nyanställde 34 förarprövare. En viktig orsak till att löftet inte kunde uppfyllas är att allt färre av dem som gör proven får godkänt. Utskottet konstaterar att andelen godkända kunskapsprov och körprov B minskade med –jämfört med . Därmed ökade också antalet omprov. Utskottet kan konstatera att flera omprov bidrar till att det blir svårt att hitta provtider för elever som har förbrukat sitt förstagångsföreträde. Förstagångsföreträdet i servicelöftet innebär att om det första kunskapsprovet eller körprovet inte är godkänt erbjuder två omprov inom giltighetstiden . När dessa två omprovstillfällen är förbrukade gäller inte förstagångsföreträdet längre, och väntetiden till nya provtider kan bli betydligt längre. uppger att den grupp som gör många omprov fortsätter att öka. Genom förstagångsföreträdet vill verket premiera god förarutbildning och uppmanar därför alla som ska göra omprov att använda tiden väl till ytterligare förberedelser, att hushålla med provtillfällena och att inte genomföra omprov för . Utskottet konstaterar att för att ytterligare öka kapaciteten utbildas 47 nya förarprövare med start . har vidare uppgett att åtgärderna fortsätter. För att ytterligare öka kapaciteten har anställt 45 nya förarprövare, som precis påbörjat sin utbildning. Ytterligare en kurs planeras för att möta efterfrågan kommande år. Därutöver fortsätter åtgärderna med övertid för att erbjuda ytterligare tider kvällar och , omfördelning av resurser i landet samt extra personal. arbetar även med förstärkt information om vad som krävs för att komma väl utbildad till körkortsprovet och för att bli en trafiksäker och miljömedveten förare. Det görs också en satsning på fördjupad återkoppling till dem som har gjort många omprov. Utskottet har vidare uppmärksammat att för en dialog på både central och lokal nivå med trafikskolornas branschorganisationer över hela landet, dvs. () och Trafikutbildarnas (). Syftet med dialogen är att hitta gemensamma lösningar. Utskottet har vidare erfarit att dessutom har vidtagit åtgärder mot svarthandel med provtillfällen. Det är inte längre möjligt att boka tider på sitt eget personnummer och gå in och avboka varpå tiderna blir tillgängliga för andra, vilket tidigare kunde sättas i system. Avbokas blir den numera inte längre tillgänglig direkt, utan tar den tillbaka in i systemet och fördelar provtillfället utifrån var behovet är störst. Utskottet vill framhålla att alltför långa köer till förarproven är ett problem och att det är viktigt att köerna hålls på rimliga nivåer. Utskottet välkomnar därför att målmedvetet arbetar för att säkerställa att köerna inte är för långa. Utskottet konstaterar att det stora trycket på förarprovsverksamheten bl.a. beror på att antalet personer som vill ta körkort har ökat gradvis och också på den stora mängden omprov. Utskottet välkomnar att detta är frågor som kommer att ingå i översynen av förarutbildningen. Om fler körkortselever var tillräckligt förberedda inför proven skulle antagligen godkännandegraden förbättras. Utskottet har med tillfredsställelse tagit del av att infrastrukturministern kommer att följa utvecklingen på området och kontinuerligt ha en dialog med myndigheten om detta. Kostnaden för att ta körkort Utskottet kan konstatera att den faktiska kostnaden för att ta körkort varierar och beror på många olika saker. Priset för de obligatoriska momenten brukar ibland uppskattas till ca . Att ansöka om körkortstillstånd kostar . Kunskapsprov hos kostar (och är avgiften ). Körprov för behörighet B, B96, C1, C, D1 och D kostar ; körprov för andra behörigheter kostar . Att tillverka körkortet kostar och fotografering på kostar . Till detta kommer kostnader för bl.a. synundersökning, riskutbildningar och eventuell utbildning vid en trafikskola. Kostnaden för att utbilda sig på en trafikskola varierar. brukar priset för ett körkort inklusive lektioner på en trafikskola uppskattas till i storleksordningen . Utskottet vill framhålla att det genomfördes en utredning inom för att ta fram förslag till lån för B-körkortsutbildning (Ds 2017:35). Syftet var att det framför allt ska förbättra jobbmatchningen. lämnade utredningen förslag till ändringar i lagen (1998:493) om trafikskolor och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). De föreslagna ändringarna är ett led i en reglering om statliga lån för körkortsutbildning (körkortslån) och syftar bl.a. till att göra det möjligt att kontrollera att lånemedel som betalas ut används på rätt sätt. I promemorian föreslås att ändringarna träder i kraft . Utskottet vill understryka att ett körkort i många fall är en viktig nyckel för att ta sig in på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför att regeringen har aviserat att den avser att införa en möjlighet till lån till utbildning för B-körkort för att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden. Lånet ska kunna finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och riktas i ett första steg till vissa arbetslösa personer . I syfte att bidra till att stimulera till högre genomströmning i gymnasieskolan avser regeringen att i ett andra steg utvidga möjligheten även till personer i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. Regeringen beslutade om en proposition till (prop. 2017/18:161). Åtgärder mot fusk vid kunskapsprov Utskottet uppmärksammar att det har förekommit uppgifter om fusk när det gäller elever som skriver kunskapsprov, bl.a. att man kan köpa sig till ett bra resultat på kunskapsproven och att det finns exempel på att proven memoreras, fotograferas eller filmas under provtillfällen. Enligt uppgift från upptäcktes 60 försök till fusk . Av dem var 17 fusk med id-handling och 43 övrigt fusk. Det totala antalet genomförda kunskapsprov och körprov var ca 780 000 (ca 330 000 körprov och ca 450 000 kunskapsprov). uppger att fusket har minskat med i jämförelse med 2016 som en följd av en rad riktade åtgärder som har genomförts, vilket utskottet ser positivt på. Utskottet kan konstatera att de 17 upptäckta fuskförsöken med id-handling handlade om att personer som skulle göra ett prov inte stämde överens med id-handlingen. Övrigt fusk kan t.ex. handla om fusklappar, text som skrivits på handen, fotografering med mobiltelefon eller glasögon, användning av mobiltelefon för att få fram ett svar och försök till givande av muta. uppger att man alltid polisanmäler fusk med id-handling och försök till givande av muta. har även gjort två polisanmälningar för brott mot upphovsrätten alternativt upphovsrättsintrång. Dessa anmälningar grundade sig på misstanke om att frågor kopieras, memoreras och fotograferas i syfte att med kommersiellt intresse säljas till elever. När det gäller övrigt fusk uppger att man saknar sanktionsmöjligheter och att man enbart kan avvisa kunderna från provet. Utskottet välkomnar att vidtar en rad åtgärder för att förebygga fusk vid prov. Man övervakar noga provet, aspiranten kan inte själv välja plats i provsalen utan tilldelas en sådan, och man har även utrustning som känner av mobiltrafik. Utskottet ser positivt på att utvecklar nya metoder för att förebygga och upptäcka fusk. Bland annat har på försök infört kameraövervakning i några teorisalar i och har tagit beslut om att fortsätta den satsningen och införa kameraövervakning i alla verkets provsalar i hela landet. Under har även utvecklat ett nytt kunskapsprovssystem som togs i drift . uppger att detta system ger helt nya möjligheter att skapa unika provversioner för varje individ och att man i samband med att ta det i drift även utökar frågedatabasen, vilket bl.a. möjliggörs genom att öka antalet frågekonstruktörer. Utskottet vill starkt understryka vikten av en väl fungerande provverksamhet och att det är oacceptabelt med fusk inom denna eftersom det påverkar förtroendet för förarutbildningssystemet i negativt. Utskottet vill understryka att en god förarutbildning är en viktig del av arbetet med nollvisionen. Utskottet uppmärksammar att har vidtagit ett flertal åtgärder för att stävja fusket och välkomnar det utvecklingsarbete som pågår. Bland annat kan nämnas att arbetar löpande med utbildning och fortbildning för sina medarbetare för att kunna säkerställa identitet på personer och upptäcka fusk. Utskottet välkomnar vidare att infrastrukturministern har en dialog med branschföreträdare och myndigheter i denna fråga. Utskottet vill vidare peka på att myndigheterna har tagit initiativ till en bred översyn av förarutbildningssystemet. Frågan om åtgärder mot fuskare i likhet med de som är möjliga vid högskoleprovet kan vara en av flera aspekter att uppmärksamma inom ramen för denna översyn. Utskottet utgår från att insatser kommer att vidtas för att komma till rätta med de rapporterade problemen och avser att noga följa den fortsatta utvecklingen av denna fråga. Åtgärder mot illegal övningskörningsverksamhet Utskottet vill betona att rättvisa konkurrensvillkor är en mycket viktig fråga oavsett bransch. De företag som gör rätt för sig ska inte konkurreras ut av dem som inte följer lagar och regler. En god förarutbildning är viktig för att ge blivande körkortstagare nödvändiga kunskaper för att framföra fordon på ett säkert sätt. Utskottet menar att detta är en angelägen del i arbetet för att uppnå nollvisionen. Personer som mot betalning bedriver illegal privat övningskörning utan trafikskoletillstånd, kvitton och momsredovisning etc. kallas ibland olagliga eller svarta trafikskolor. har informerat utskottet om att den illegala övningskörningsverksamheten ökar och att den finns över hela landet. Enligt uppgift vet eller misstänker av STR:s 600 medlemsföretag att det bedrivs olaglig övningskörningsverksamhet på den ort där de är verksamma. Utskottet noterar att dessa illegala verksamheter kan vara kopplade till annan organiserad brottslighet, och att det förekommer hot och våld. Utskottet vill framhålla att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att stävja att trafikskoleverksamhet bedrivs utan tillstånd. kan en handledare ha högst 15 elever , vilket syftar till att förhindra att personer bedriver olaglig övningskörningsverksamhet med ett stort antal handledargodkännanden. Transportstyrelsen har avtalat med () att genomföra en utvärdering av den förra regeringens reform. I utvärderingen ingår att kartlägga effekterna av begränsningen av antalet handledarskap och belysa olaglig övningskörningsverksamhet. I arbetet ingår att utreda omfattningen av den olagliga verksamheten, vilka grupper som nyttjar den och vad som har lett fram till den. Syftet är att kunna ta fram en bra lösning för dem som söker sig till denna verksamhet och att kunna motverka osund konkurrens. Utskottet betonar i sammanhanget att det är viktigt från ett transportpolitiskt tillgänglighetsperspektiv att alla grupper i samhället har möjlighet att få en god förarutbildning. Utskottet ser fram emot den rapport och de slutsatser från Transportstyrelsens arbete som ska redovisas . Utskottet har även uppmärksammat att Transportstyrelsen och har tagit initiativ till myndighetsöverskridande samverkan med , och för att skapa en tydligare bild av den olagliga förarutbildningsverksamheten. och Transportstyrelsen har ett etablerat samarbete kring problematiken med olaglig trafikskoleverksamhet och olaglig övningskörning. Samarbetet mellan Transportstyrelsen, och handlar om att angripa problemet med verksamma i branschen som inte vill göra rätt för sig genom att de saknar de tillstånd som krävs och att de inte betalar de skatter och avgifter som krävs på det sätt som alla företag måste göra. Utskottet välkomnar att Transportstyrelsen arbetar systematiskt, i dialog med branschen och andra myndigheter, för att stävja olaglig trafikskoleverksamhet. Ett exempel på en åtgärd är s.k. digitala utbildningsprotokoll (DUP), som riktar sig mot privata handledare och tydliggör och stärker handledarens roll och ansvar, och där det tydliggörs vilka moment en elev måste klara i processen fram mot själva körprovet. Arbetet med DUP bedrivs under ledning av VTI i ett treårigt projekt som samfinansieras av Transportstyrelsen, och . Utskottet vill i sammanhanget även peka på att den möjlighet som öppnas med de aviserade körkortslånen innebär att de lagliga trafikskolorna stärks genom att den aviserade förändringen ska ge en tydlig relation till att det ska handla om en etablerad körskola och laglig verksamhet med utbildade handledare som handleder eleven i lärandet. När det gäller frågan om rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando kan utskottet notera att har framfört att privatpersoner kan äga och köra bilar med dubbelkommando, vilka normalt sett används av trafikskolor. har konstaterat att det finns fler fordon med dubbelkommando än antalet fordon vid trafikskolor. Utskottet kan konstatera att det saknas underlag som visar att ett förbud av fordon med dubbelkommando utanför trafikskoleverksamheten skulle leda till en mer trafiksäker övningskörning eller stävja illegal trafikskoleverksamhet. När det gäller trafiklärare kan utskottet konstatera att det finns en trafiklärarutbildning inom . För att få gå utbildningen ska sökande bl.a. inneha B-körkort och ha haft ett körkort under sammanlagt , ha vana och skicklighet att köra fordon samt kunna styrka sin allsidiga kör- och trafikvana genom en körbedömning som görs av utbildaren eller den som utbildaren utser. För att få arbeta som trafiklärare krävs, förutom godkänd examen från trafiklärarutbildningen, personlig lämplighet. Den personliga lämpligheten kontrolleras av Transportstyrelsen, efter examen från trafiklärarutbildningen. Regler om godkännande som bl.a. trafikskolechef och trafiklärare finns i föreskrifter (VVFS 2006:65) om trafikskolor. Till ansökan ska bifogas en bestyrkt kopia av slutbetyg från påbyggnadsutbildning för trafiklärare och ett intyg från som visar att sökanden med hänsyn till sina personliga förhållanden kan anses lämplig som trafiklärare. Ett godkännandebevis utfärdas för den som har godkänts som trafiklärare. Utskottet vill starkt betona vikten av fortsatta insatser för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet. Utskottet ser med mycket stor oro på utvecklingen att den illegala övningskörningsverksamheten ökar och vill starkt understryka behovet av fortsatta insatser för att komma till rätta med denna situation. Utskottet vill framhålla att det är mycket oroande att illegal övningskörningsverksamhet innebär att trafikskolor med tillstånd riskerar att bli utkonkurrerade, vilket i förlängningen innebär en risk för att trafiksäkerheten hotas. Det finns enligt utskottets mening olika åtgärder som skulle kunna vidtas, och vissa av dessa insatser skulle kunna göras inom branschen, exempelvis att ta fram id-kort för trafiklärare. Utskottet vill även framhålla att det är intressant att fortsätta att följa verksamheten med DUP. Utskottet utgår från att Transportstyrelsen som ansvarig tillsynsmyndighet fortsätter att samverka med både andra myndigheter och branschen på det sätt som krävs för att motverka att trafikskolor drivs utan tillstånd. Utskottet avser att fortsätta att noga följa utvecklingen när det gäller antalet handledartillstånd. Utskottet vill här även framhålla att har informerat utskottet om att frågor om illegal övningskörningsverksamhet och svarta trafikskolor kommer att ingå i och Transportstyrelsens översyn av förarutbildningssystemet. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet. Sammanfattningsvis menar utskottet att det är positivt om ungdomar tar körkort eftersom det leder till större möjligheter att få arbete och gör det möjligt att bo i regioner som saknar alternativa transportmedel. Utskottet har förståelse för att det för vissa kan uppfattas som en mycket kostsam investering att ta körkort och välkomnar därför regeringens initiativ om körkortslån. Utskottet betonar att det är viktigt att de krav som ställs på den enskilda trafikanten utgår från högt ställda ambitioner för trafiksäkerhetsarbetet och att denna syn måste prägla alla överväganden som rör körkorts- och utbildningsfrågor. Utskottet vill understryka att kunskapsprovet och körprovet ska ses som ett sammanhållet prov. I sammanhanget vill utskottet också påtala att alltför långa köer till förarproven är ett problem och att det är viktigt att köerna hålls på rimliga nivåer. Utskottet välkomnar det initiativ som har tagits till en bred översyn av hela förarutbildningssystemet och ser fram emot resultatet av denna översyn. Utskottet vill inte föregripa utfallet av översynen och är därför inte berett att ta något initiativ i dessa frågor. Utskottet vill starkt understryka vikten av en väl fungerande provverksamhet och att det är oacceptabelt med fusk. Utskottet uppmärksammar att ett flertal åtgärder har vidtagits för att stävja fusket och avser att noga följa den fortsatta utvecklingen av denna fråga. Utskottet ser vidare med mycket stor oro på utvecklingen att den illegala övningskörningsverksamheten ökar och vill starkt understryka behovet av fortsatta insatser för att komma till rätta med denna situation. Utskottet avser att noga fortsätta att följa utvecklingen när det gäller bl.a. antalet handledartillstånd. Utskottet utgår från att frågor om fusk och illegal övningskörningsverksamhet kommer att ingå i och Transportstyrelsens översyn av förarutbildningssystemet. Utskottet förutsätter vidare att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att stävja fusk och olaglig övningskörningsverksamhet. Med hänvisning till de insatser som har redovisats ovan finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2017/18:73 (SD), 2017/18:816 (S), 2017/18:848 (S), 2017/18:963 (C), 2017/18:2247 (M), 2017/18:2277 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2397 (SD), 2017/18:3207 (M), 2017/18:3323 (M), 2017/18:3661 (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3664 (M), 2017/18:3766 (KD) yrkandena 30–32, 2017/18:3833 (M) yrkandena 25, 27 och 33 samt 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om körkortsbehörigheter. Utskottet finner att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och finner därför inga skäl att vidta någon åtgärd. När det gäller frågan om t.ex. hästtransportekipage får köras med ett vanligt B-körkort menar utskottet att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen. Den rättsliga ramen för körkortslagstiftningen utgörs av EU:s körkortsdirektiv. Det nu gällande direktivet är och rådets direktiv /126/EG av om körkort (det s.k. tredje körkortsdirektivet), ändrat genom direktiven /113/EG, 2011/94/EU, 2012/36/EU, 2013/22/EU, 2013/47/EU, 2014/85/EU, (EU) 2015/653 och (EU) 2016/1106. Genom beslut antog regeringens förslag till lagändringar för att genomföra det tredje körkortsdirektivet. Allmänna regler om bl.a. utfärdande av körkort finns i 3 kap. körkortslagen (1998:488). Körkortsbehörigheten B ger rätt att köra personbilar och lätta lastbilar med en totalvikt på högst . Med vanlig B-behörighet får man koppla ett lätt släp. Släpet räknas som lätt om den sammanlagda totalvikten inte överstiger , alternativt att släpets totalvikt inte är . Om släpet väger får inte bilens och släpets totalvikt överstiga . Körkortsbehörigheten utökad B är en variant av det vanliga B-körkortet. Samma förutsättningar gäller, med den skillnaden att man har rätt att dra en släpvagn som väger i totalvikt, förutsatt att bilens och släpvagnens sammanlagda totalvikt inte överstiger . Körkortsbehörigheten BE ger rätt att köra personbilar eller lätta lastbilar med en totalvikt på högst och en eller flera släpvagnar kopplat till sådan bil, förutsatt att släpvagnens eller släpvagnarnas sammanlagda totalvikt inte överstiger . Till skillnad från behörighet B eller utökad B har inte BE-behörigheten någon begränsning för bilens och släpvagnens sammanlagda totalvikter. Om man har behörighet BE är det ofta bilens tekniska begränsningar som avgör om det är tillåtet eller inte att köra. Bilens högsta tillåtna släpvagnsvikt anges på bilens registreringsbevis. Släpvagnens och släpvagnslastens sammanlagda vikt får inte överskridas. För att köra motorcykel behöver man ett A-körkort. Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1, A2 och A. Skillnaden ligger i hur stor motorcykel som man får köra. Körkortsbehörigheten A1 ger rätt att köra lätta motorcyklar vars motor har en slagvolym av högst , en effekt av högst 11 kW och ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger 0,1 kW/kg. Åldersgränsen för A1 är . Körkortsbehörigheten A2 ger rätt att köra mellanstora motorcyklar vars nettoeffekt är högst 35 kW och som har ett förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt som inte överstiger 0,2 kW/kg. Om fordonets originalutförande har ändrats får fordonet inte ha sitt ursprung i ett fordon med en nettoeffekt som är högre än 70 kW. Åldersgränsen för A2 är . Körkortsbehörigheten A ger rätt att köra alla tvåhjuliga motorcyklar oavsett slagvolym eller motoreffekt. Åldersgränsen för A är , men har man haft behörigheten A2 kan man ta körkort behörighet A . Körkortsbehörigheten B ger rätt att förutom personbil och lätt lastbil även köra bl.a. trehjulig motorcykel, fyrhjulig motorcykel samt moped klass I och klass II. I motion 2017/18:193 framhåller (SD) att det för erfarna trafikanter med B-körkort inte behöver vara någon nämnvärd skillnad mellan att köra lätt mc och att köra bil. Motionären menar att det finns flera positiva sidor med att möjliggöra för fler att använda sig av lätt mc, bl.a. mindre biltrafik och minskade avgasutsläpp. Motionärerna efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om behörighet att köra lätt mc med B-körkort. I motion 2017/18:648 uppmärksammar (M) att många unga upplever det som orättvist att man kan ta körkort för moped fr.o.m. den dag man fyller . Den som fyller år tidigt får möjlighet till större frihet med mopedkörkort än de som fyller år . Det vore rimligt att man fick möjlighet att ta mopedkörkort fr.o.m. det år man fyller i stället. Motionären efterfrågar därför en översyn av åldersgränsen för att ta körkort för moped. I motion 2017/18:2801 konstaterar och (båda M) att behörighetsreglerna för körkort vad gäller tunga och lätta släp förbättrades och förenklades 2013. Motionärerna menar dock att reglerna hindrar större bilar som är bättre lämpade för att dra tunga släp från att göra just det. Det gör att många som ofta drar släp väljer att göra detta med gamla och osäkra bilar. Regeringen bör enligt motionärerna se över möjligheterna att tillåta bilar med fyrhjulsdrift och större dragkapacitet att dra tyngre släp. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av de nuvarande reglerna för körkort som gör att små, lätta bilar med sämre bromssystem tillåts dra större och tyngre släp än vad större och säkrare bilar gör. I motion 2017/18:3208 betonar (M) att motorcykel är ett smidigt sätt att ta sig fram på som leder till minskad trängsel inne i städer och underlättar arbetspendling.