bet · H601UbU4 · 2018-11-09 00:00:00 — En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår motionsyrkandet. I skrivelsen redovisar regeringen en nationell strategi med övergripande målsättningar för det svenska deltagandet i och värdskapet för den internationella forskningsanläggningen (ESS), som byggs utanför och beräknas vara i full drift 2025. Den nationella strategin anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Utskottet välkomnar regeringens strategi med mål och åtgärder för arbete relaterat till ESS. I betänkandet finns en reservation (M). Skrivelse 2017/18:262 En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön Forskare och forskningsklimatet i Forskare och forskningsklimatet i , punkt 2 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön lägger skrivelse 2017/18:262 till handlingarna. Forskare och forskningsklimatet i 2017/18:4197 av m.fl. (M). Reservation (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (SD), (S), (V), (M), (SD), (S), (KD), (S), (SD), (MP), (L) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet skrivelse 2017/18:262 En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. En motion har väckts med anledning av skrivelsen. Förslaget i motionen finns i bilaga 1. Regeringen överlämnade skrivelsen till . beslutade att skjuta upp behandlingen av skrivelsen och den motion som väckts med anledning av skrivelsen till nästa (bet. 2017/18:UbU33). Motionstiden för den aktuella skrivelsen löpte därefter ut . Inga ytterligare motioner har väckts. forskningsministrar beslutade att konstruktionen och driften av forskningsinfrastrukturen ESS (European Spallation Source) skulle förläggas till (). bildades det svenska aktiebolaget för att planera, uppföra och driva en forskningsanläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägdes till av den svenska staten och till av den danska staten. Fram till bildandet av bolaget ingick ESS som en del av . enades de deltagande länderna om att en mer ändamålsenlig organisationsform för verksamheten skulle vara ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett s.k. Eric-konsortium enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur (– European research infrastructure consortium). Syftet med förordningen är att det ska bli lättare att inrätta och driva europeiska forskningsinfrastrukturer på icke-ekonomiska grunder. Enligt förordningen ska de organ som vill inrätta ett Eric-konsortium lämna in en ansökan till kommissionen om inrättandet av konsortiet och värdmedlemsstaten måste ingå ett avtal med konsortiet om befrielse från mervärdesskatt och punktskatter. bemyndigade regeringen att besluta om medlemskap i ett Eric-konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur för konstruktionen och driften av ESS (prop. 2012/13:99) och godkände ett avtal mellan och ett blivande Eric-konsortium för den europeiska spallationskällan (prop. 2012/13:190, bet. 2013/14:UbU7, rskr. 2013/14:54). Avtalet kom dock aldrig att undertecknas. Europeiska kommissionen beslutade att inrätta ett Eric-konsortium (kommissionens genomförandebeslut [EU] 2015/1478). bedrivs som ett sådant konsortium med säte i . Konsortiets namn är European Spallation Source . Regeringen undertecknade ett nytt avtal mellan och European Spallation Source med förbehåll för godkännande. godkände det undertecknade avtalet (prop. 2015/16:77, bet. 2015/16:UbU7, rskr. 2015/16:178). står värd för två forskningsinfrastrukturer som kan användas för att med hjälp av neutroner och röntgenljus studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material, dels den europeiska neutronkällan European Spallation Source (ESS) i , dels den närliggande nationella anläggningen , världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet. En synkrotronljuskälla och en neutronkälla har principiella likheter i uppbyggnad, funktionalitet och användning, som de provresultat som kan genereras vid användning av den ena källan i många fall kan kompletteras med värdefull information och fördjupad förståelse vid användning av den andra källan. Forskaren kan därmed skapa en komplett bild av materialets inneboende egenskaper. ESS är ett av de största och mest högprioriterade forskningsinfrastrukturprojekten i . Ett europeiskt konsortium med 13 medlemsländer ansvarar för styrning och finansiering av anläggningen (, , , , , , , , , , , och ). Konsortiet har två observatörsländer (och ). De första experimenten förväntas utföras , och ESS beräknas vara i full drift 2025. En datahanteringscentral för de data som experimenten i ESS kommer att generera är placerad i , och den är en integrerad del i organisationen. MAX-laboratoriet vid grundades och är ett nationellt laboratorium som i första hand stöttar det svenska forskarsamhället, men som även har många internationella användare. 2016 invigdes det nuvarande som innebar en stor prestandahöjning. Laboratoriet har världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet och har därmed rönt mycket stort internationellt intresse. , och har tillsammans bildat bolaget () som äger marken mellan ESS och . Bolaget ska stödja utvecklingen av infrastrukturen för de båda nya forskningsanläggningarna. SVS ska också verka för att mötesplatser kopplade till SVS utvecklas, att industriella användare knyts dit och att ett science center skapas. I skrivelsen redovisas en nationell strategi med övergripande målsättningar för det svenska deltagandet i och värdskapet för den internationella forskningsanläggningen (ESS), som byggs utanför . ESS kommer att bli den mest kraftfulla anläggningen i världen i sitt slag. Anläggningen kommer att öppna vägen för framtida forskningsgenombrott inom en rad viktiga områden där nya och avancerade material och läkemedel kan bli avgörande för att möta många av de stora samhällsutmaningarna. Regeringens utgångspunkt är att ESS utgör en unik möjlighet för som kunskapsnation, som också stärks av den närliggande nationella forskningsanläggningen . Regeringen anger att det nu finns ett enastående tillfälle att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper med ESS och som hörnstenar. Huvudsyftena med strategin är att presentera nationella mål för arbete relaterat till ESS och att bidra till att skapa förutsättningar för berörda aktörer att agera samordnat och effektivt. Den nationella strategin anlägger ett brett perspektiv och omfattar i vissa delar både ESS och samt den kunskapsmiljö som etableras runt dessa anläggningar. Regeringen vill även stödja de initiativ som redan tagits av olika aktörer. Skrivelsen kommer efter behov att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målen ska uppnås. En nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2017/18:262 till handlingarna. En nationell strategi för arbete med ESS För att som forsknings- och innovationsnation ska kunna dra maximal nytta av investeringar i forskningsinfrastruktur och möjliggöra att svenska forskare aktivt kan medverka till de potentiella vetenskapliga genombrott som ESS och kan bidra till när det gäller avancerade och nya material inom många olika områden, såsom läkemedel, kemi, livsmedel, förpackning, energi, elektronik och fordon, anser regeringen att insatser behövs av en mångfald av aktörer, såsom lärosäten, forskningsfinansiärer och forskningsinstitut, som på olika sätt kan bidra till arbetet. För att skapa goda förutsättningar för att aktörerna ska känna ansvar, engagemang och se de möjligheter som anläggningarna erbjuder samt driva utvecklingen framåt krävs en gemensam vision och nationella mål. Den nationella strategin för ESS tar sin utgångspunkt i det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation. ska ha högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation, som leder till samhällets utveckling och välfärd, bidrar till näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. I skrivelsen presenteras en nationell strategi för arbetet med ESS och den omgivande kunskapsmiljön med ett antal nationella mål samt både kort- och långsiktiga målsättningar som tillsammans ska leda till att de övergripande nationella målen nås. Målen och målsättningarna liksom de anslutande åtgärder regeringen ska verka för redovisas i det följande. Det ska finnas en hög kunskaps- och kompetensnivå inom de områden som är relevanta för både ESS och och svenska forskare ska vara delaktiga i att möjliggöra nya vetenskapliga genombrott. Den nationella samordningen för ESS ska möjliggöra att svenska aktörers insatser förstärker och kompletterar varandra och är väl avvägda mellan olika områden, mekanismer och tidshorisonter. Kunskapsmiljön vid ESS och ska vara en internationell mötesplats, som stimulerar samarbeten, forskning och innovation som kommer hela till del genom en rad samhällssektorer. Svenska företag ska dra nytta av forsknings- och innovationsmiljön runt ESS och , som material- och tjänsteleverantörer och som kvalificerade samarbetspartner inom forskningsprojekt. ESS och ska bidra till ökat intresse för naturvetenskap och teknik. ESS och ska stärka som ledande kunskapsnation. Erfarenheter som görs av att planera, konstruera och driva ESS ska tas till vara för att stödja största möjliga vetenskapliga produktion samt en kostnadseffektiv användning av samhällets resurser i . Målsättningar och vad regeringen ska verka för Kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning inom områden relevanta för både ESS och för att möjliggöra nya vetenskapliga genombrott 1.1 Det behövs en ökad kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning inom neutronspridning • Kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning inom neutronspridning ska stärkas och breddas, för att nå nya användningsområden och användargrupper som inte använder denna teknik. • Antalet nationella användare av neutronspridning och synkrotronljus ska öka, och de satsningar som genomförs ska riktas mot områden som är relevanta för både ESS och . Regeringen ska verka för att • forsknings- och innovationsfinansiärerna inventerar behoven och samordnar sina insatser nationellt • följa upp att forskningsfinansiärerna arbetar tillsammans med lärosätena för att långsiktigt bygga upp och stärka landets samlade kompetens inom relevanta forskningsområden • får möjlighet att delta med in-kind-bidrag när ESS har gått in i driftsfasen, t.ex. i form av utrustning eller kompetens • forsknings- och innovationsfinansiärer ger förutsättningar för lärosäten att kunna inrätta gemensamma forskarskolor för ESS och • och andra berörda forskningsfinansiärer utlyser särskilda medel inom relevanta forskningsområden av strategiskt värde för svensk kompetensuppbyggnad och konkurrenskraft 1.2 Lärosätena bör ta del av möjligheterna med ESS och Svenska lärosäten bör utveckla strategier för att använda både ESS och tydligare inom forskning och utbildning inklusive nyttiggörande samt för ökad internationell attraktivitet. Regeringen ska verka för att • fler lärosäten stärker sitt engagemang i kunskapsuppbyggnad och kompetensförsörjning relaterad till ESS och , t.ex. genom samarbetsavtal med ESS • fler lärosäten i sina strategier för verksamheten inkluderar hur de kan utnyttja ESS och inom utbildning och forskning inklusive nyttiggörande, samt för ökad internationell attraktivitet En nationell samordning möjliggör att svenska aktörers insatser förstärker och kompletterar varandra • Kunskapen om ESS och dess möjligheter ska stärkas i hela landet, för ett effektivt nyttjande av anläggningen. • Ett koordinerat agerande av svenska aktörer på olika nivåer ska stödjas genom en övergripande nationell samordning. • Det svenska värdskapet för ESS ska utvecklas utifrån ett helhetsperspektiv i det svenska forsknings- och innovationssystemet. Regeringen ska verka för att • de svenska insatserna ska komplettera och förstärka varandra för bästa möjliga effekt, genom att underlätta för forsknings- och innovationsfinansiärer, lärosäten och andra berörda aktörer på olika nivåer och inom skilda sektorer att samverka och agera samordnat • det finns en samordning av nationella insatser genom inrättandet av ett ESS-kansli • utveckla det svenska värdskapet genom inrättandet av ett strategiskt råd Kunskapsmiljön vid ESS och – en internationell mötesplats som stimulerar samarbeten, forskning och innovation som kommer hela till del 3.1 Kunskapsmiljön kring ESS och ska utvecklas • Kunskapsmiljön kring ESS och ska utvecklas till ett centrum för utbildning, forskning och innovation. • ska utvecklas till ett område med nationell och internationell lyskraft, som kan attrahera aktörer från universitet och högskolor, näringsliv och samhälle samt andra länder. • Samverkan mellan ESS, och andra nationella forskningsinfrastrukturer ska stärkas. • Utveckling av en nationell mötesplats för samverkan och kunskapsutveckling kring ESS och ska säkerställas. Regeringen ska verka för att • den mötesplats som utvecklas runt anläggningarna blir internationellt ledande och att såväl svenska som internationella aktörer väljer att förlägga verksamhet där • en myndighet får i uppdrag att utreda och lämna förslag till regeringen om en organisation som kan ges det nationella ansvaret att koordinera utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen kring ESS och 3.2 ESS – ett samarbete över landsgränser • Samarbetet mellan och ska stärkas och utvecklas. • och bör ha ett framåtsyftande samarbete för fortsatt och utvecklat europeiskt stöd för nyttjandet av ESS, samt för att främja ESS i och utanför . Regeringen ska verka för att • stödja ESS i arbetet med att få fler medlemsländer att ansluta sig • i internationella sammanhang driva strategier för relevant forskning och utveckling i syfte att säkerställa långsiktig drift och utveckling av ESS, t.ex. genom diskussioner med övriga länder inom EU • aktivt stödjer ESS i utveckling av ett initiativ kring samordning av teknisk utveckling, resurser och forskning för neutronkällor i inför EU:s nästa ramprogram • underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft Svenska företag ska dra nytta av forsknings- och innovationsmiljön kring ESS och • Svenska företag ska ha goda förutsättningar att bli leverantörer till ESS och medverka i instrumentutveckling. • Svenska företag ska ha god kunskap om de möjligheter inom forskning och materialutveckling som ESS och erbjuder. Regeringen ska verka för att • stöd för ökat deltagande av industrin utvecklas • ESS och utvecklar en gemensam ingång för potentiella användare med ett anpassat användarstöd • aktörsdrivna samverkansprogram såsom de strategiska innovationsprogrammen verkar för att aktörer inom deras innovationsområden använder anläggningarna ESS och bidrar till att öka intresset för naturvetenskap och teknik Intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik i ska öka. Regeringen ska verka för att • stödja informationsinsatser riktade till skolor för att öka intresset för utbildningar inom naturvetenskap och teknik • berörda myndigheter inventerar behoven av och fördelar medel för kompetensutveckling av lärare, som med hjälp av ESS och kan stimulera intresset för naturvetenskap och teknik i grund- och gymnasieskolan. ESS och stärker som ledande kunskapsnation • marknadsförs internationellt som kunskapsnation och centrum för materialforskning och materialutveckling med hjälp av ESS och . • bör, i samverkan med , samt inom ramarna för Röntgen-Ångström-samarbetet, driva utvecklingen av ESS och mot en europeisk nod i ett ledande kompetensnätverk för livsvetenskap och hållbara material. Regeringen ska verka för att • forsknings- och innovationsfinansiärer och andra berörda aktörer utvecklar planer för internationellt främjande av ESS • ESS och och omgivande forsknings- och innovationsmiljö utvecklas till en nod i ett ledande kompetensnätverk för livsvetenskap och hållbara material Erfarenheter av att planera, konstruera och driva ESS tas till vara Erfarenheterna av att planera, konstruera och driva ESS ska tas till vara för att säkerställa en kostnadseffektiv användning av samhällets resurser i och förebygga framtida budgetöverskridanden. Regeringen ska verka för att • följa upp att ESS används för största möjliga vetenskapliga produktion och samhällsekonomiska nytta Regeringens avsikt med denna strategi är att skapa en tydlig plattform för långsiktiga arbete med ESS och den omgivande kunskapsmiljön. Strategin kommer efter behov att följas av uppdrag till berörda myndigheter för att målen i strategin ska kunna nås. Den nationella strategin måste ha en flexibilitet för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar. Den är därför inte tidsatt utan ska uppdateras vid behov. Regeringens avsikt är att genomföra en första sådan justering av den föreslagna nationella strategin när den operativa fasen av projektet har satt igång. Eftersom ESS är av stort nationellt intresse och investeringarna i ESS är stora avser regeringen att låta ansvariga aktörer göra uppföljningar med regelbundna intervall, för att regeringen och berörda intressenter ska få en bild av hur utvecklingen fortskrider och i tillämpliga fall kunna göra justeringar av insatserna. före varje forskningspolitisk proposition, som i regel läggs fram , avser regeringen att med hjälp av det ESS-kansli som föreslås i denna skrivelse och det ta fram en övergripande rapport om aktuell status för den nationella ESS-samordningen. Rapporten ska tjäna som underlag för arbetet med propositionen och kan resultera i förslag till justeringar av den nationella strategin. Utskottet välkomnar regeringens skrivelse med en nationell strategi för ESS och den omgivande kunskapsmiljön. I sammanhanget vill utskottet påminna om beslut utifrån den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, som överlämnades till . I propositionen beskrivs regeringens syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv. Syftet är att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Utskottet har noterat regeringens bedömningar och slutsatser som redovisas i skrivelsen och som ligger till grund för den strategi som har tagits fram. Regeringen lyfter bl.a. fram att värdskap för två ledande forskningsinfrastrukturer stärker redan starka ställning som en attraktiv kunskapsnation. Svensk forskning inom material- och livsvetenskaperna är av hög kvalitet, och vid svenska lärosäten finns flera starka forskningsmiljöer inom relevanta områden som ytterligare kommer att kunna stärkas av de satsningar på forskningsinfrastrukturer som genomförts. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nu finns ett avgörande tillfälle för att etablera ett internationellt ledande centrum för material- och livsvetenskaper och skapa en arena för genombrottsforskning. Utskottet menar därför, i likhet med regeringen, att det är av stor betydelse att dessa två anläggningar utvecklas på ett sätt som gör att forskare och företag väljer att förlägga sin verksamhet där. Utskottet har tagit del av strategins mål, målsättningar och redovisning av de åtgärder som regeringen ska verka för, bl.a. med syftet att skapa långsiktiga förutsättningar för berörda aktörer att agera samordnat och effektivt. Utskottet noterar också att regeringen avser att uppdatera strategin vid behov, kontinuerligt följa upp genomförandet och informera om utvecklingen. Sammantaget anser utskottet att den aktuella redovisningen är värdefull och ser fram emot kommande redovisningar. Utskottet föreslår därmed att lägger skrivelse 2017/18:262 till handlingarna. Forskare och forskningsklimatet i Utskottets förslag i korthet avslår en motion om åtgärder för att attrahera forskare och förbättra forskningsklimatet i . Jämför reservationen (M). Regeringen anger att området runt ESS och ska utvecklas till ett centrum för forskning, utbildning och innovation, där såväl svenska som internationella aktörer ska verka och vilja etablera verksamhet. Samlokaliseringen av ESS och förväntas ha stor och långsiktig betydelse för attraktionskraft för forskning, innovation och industriell utveckling och därmed bidra till nya svenska arbetstillfällen och ökad sysselsättning. Det ligger därför i intresse att verka för utvecklingen av en internationellt ledande kunskapsmiljö runt anläggningarna utanför . Vidare är det angeläget för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av både ESS och , samt stödja synergier och samverkan mellan anläggningarna. Regeringen ska verka för att den mötesplats som utvecklas runt anläggningarna blir internationellt ledande och att såväl svenska som internationella aktörer väljer att förlägga verksamhet där. Förslag ska tas fram på en organisation som kan ges det nationella ansvaret att koordinera utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen kring ESS och . Regeringen anger vidare att de grundläggande funktioner som behöver utvecklas inom området runt anläggningarna är dels den fysiska miljön i form av laboratorier, service, möteslokaler och transporter, dels den levande mötesplatsen för samverkan och kunskapsutveckling som kommer att skänka området innehåll. De skandinaviska ländernas framstående forsknings- och innovationsarbete tilldrar sig särskilt intresse internationellt och ger stora möjligheter till utökad samverkan kring ESS och , enligt regeringen. Detta bör dra nytta av i uppbyggnaden av framstående forsknings- och innovationsmiljöer, för utökad internationell samverkan och för inflöde av forsknings- och innovationsprojekt och forskare. bör också stödja ett målinriktat arbete vid ESS för att fler länder ska ansluta sig till ESS-konsortiet. Regeringen ska bl.a. verka för att underlätta mobilitet och rekrytering av kompetent personal till ESS genom att skapa attraktiva villkor för utländsk arbetskraft. och Europeiska unionens råd antog direktiv /801/EU om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier och praktik m.m., det s.k. student- och forskardirektivet. Direktivet är ett led i unionens målsättning att utforma en gemensam politik för laglig migration och att bli en ekonomi baserad på kunskap och innovation med ställning som ett världsledande centrum för utbildning. Det övergripande målet är att stödja sociala, kulturella och ekonomiska förbindelser mellan EU och tredjeländer, stimulera överföring av kunskaper och färdigheter samt främja konkurrenskraften och säkerställa att dessa grupper av tredjelandsmedborgare behandlas rätt. () har i en promemoria om genomförande av student- och forskardirektivet (Ds 2018:37) föreslagit ett antal bestämmelser som regeringen har bedömt vara nödvändiga för att genomföra student- och forskardirektivet i svensk rätt. Genom det nya direktivet införs ett särskilt system för rörlighet mellan EU:s medlemsstater för forskare, forskares familjemedlemmar och studerande som går utöver bestämmelser om rätt till inresa och vistelse i övriga medlemsstater i med stöd av en annan medlemsstats uppehållstillstånd. Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor () lämnade sitt slutbetänkande Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78).