bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Fem partier har dessutom träffat en överenskommelse om att målet 2040 är förnybar elproduktion, och samma partier står bakom det energipolitiska mål med den innebörden som föreslås i den nu aktuella propositionen. Som ett viktigt medel för att nå detta mål har beslutat om att förlänga elcertifikatssystemet och även att höja ambitionsnivån inom ramen för detta system. Utskottet delar den tilltro till elcertifikatssystemet som detta avspeglar, vilket gör att det faller sig naturligt för utskottet att avstyrka förslaget i motion 2017/18:2820 (L) om att elcertifikatssystemet bör avskaffas. Utskottet avstyrker också förslagen i motion 2017/18:3393 (V) om att regeringen bör få i uppdrag att se över hur ytterligare stimulanser kan ges för att öka tillgången till förnybar el och en högre ambitionsnivå för elcertifikatssystemet inför energiöverenskommelsens första planerade kontrollstation 2018. När det gäller torvens roll i elcertifikatssystemet och den elintensiva industrins undantag från kvotplikt inom ramen för detta system, som också tas upp i motionen, hänvisar utskottet till det som anfördes när liknande yrkanden behandlades i samband med att tog ställning till regeringens förslag om en förlängning av elcertifikatssystemet och en ambitionshöjning inom ramen för detta system (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Utskottet konstaterade då att torv är en marginell företeelse inom ramen för elcertifikatssystemet vars roll dessutom tycks minska samt att regeringen hade meddelat avsikten att bevaka frågan om torvens roll inom detta system. Angående den elintensiva industrins undantag från kvotplikt avstyrkte utskottet förslaget med hänvisning till att inget nytt hade tillkommit i frågan sedan samma yrkande avslogs av . Utskottet gör samma bedömning , och förslaget i motion 2017/18:3393 (V) om att regeringen bör utreda frågan om hur den elintensiva industrin bättre kan bidra till kvotplikten bör därför avslås av . Utskottet vill därefter påminna om att regeringen har satt upp målsättningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2017/18:3352 (M) om att regeringen bör verka för långsiktiga regler som gör det möjligt att bygga ut produktionen av förnybara bränslen. Liksom när utskottet behandlade ett identiskt förslag anser utskottet att regeringens högt satta ambitioner på området förnybar energiproduktion för att de efterfrågade förutsättningarna kommer att förverkligas även utan ett riksdagsuttalande om det. Efter denna mer allmänt inriktade inledning på temat förnybar energi övergår utskottet till att behandla de motionsyrkanden som tar sikte på specifika förnybara energikällor. När det gäller de motioner som handlar om vattenkraft vill utskottet i första hand påminna om den betydelse regeringen knyter till vattenkraften som en central del i energiförsörjning och att vattenkraften är avgörande för att det ska vara möjligt att ställa om till förnybar elproduktion. Energiöverenskommelsen innehöll för övrigt flera förslag med inriktning på att stärka vattenkraftens roll i energisystemet, vilket framgår av tidigare propositionsreferat. Vidare vill utskottet erinra om att regeringen har överlämnat en proposition till som gäller just frågor om vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243). Den propositionen bereds av civilutskottet, och näringsutskottet har yttrat sig till civilutskottet över de vattenkraftsrelaterade frågor som bedöms beröra näringsutskottets beredningsområde (yttr. 2017/18:NU6y). I yttrandet välkomnar utskottet propositionen och menar att den är viktig för att ska klara en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem med nya energipolitiska mål. Flera av de frågor som tas upp i de motioner från den allmänna motionstiden som hanteras inom ramen för detta ärende tas även upp i den nyssnämnda propositionen. Propositionen bygger på det som sägs i energiöverenskommelsen om att ska ställa moderna miljökrav på sin vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att ska avslå motion 2017/18:2820 (L) i den aktuella delen. När det gäller förslagen i motion 2017/18:899 (SD) om effektivisering av befintliga vattenkraftverk och om ökad magasineringskapacitet hänvisar utskottet till det som anfördes när motsvarande förslag behandlades , dvs. att möjligheterna att ta till vara vattenkraftens teoretiska potential inte främst är av teknisk karaktär utan främst hänger samman med att många vattendrag är skyddade och med de regler som gäller för vattenverksamheter, däribland vattendomar som styr korttidsreglering, dämningsnivåer, maxflöden etc. Dessa frågor berörs i den ovan omnämnda propositionen om vattenverksamheter som behandlar. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. I några motioner tas frågor om vindkraft upp. När det gäller förslaget i motion 2017/18:899 (SD) om att upphäva det planeringsmål som finns för vindkraftsutbyggnaden i vill utskottet påminna om att elcertifikats-systemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka produktionen av el från förnybara energikällor i . För vindkraften har även fastställt en planeringsram. Denna ram är dock inte ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillstånds-prövning. Liksom när motsvarande förslag av samma motionärer behandlades är utskottets uppfattning att detta syfte fortfarande har en viss relevans, och att därför bör avslå motionen i den aktuella delen. Beträffande det som sägs i motion 2017/18:1996 (M) om kostnader för vindkraftsutbyggnaden vill utskottet påminna om att liknande yrkanden har behandlats av utskottet (). Utöver det utskottet har anfört tidigare vill utskottet nämna att kunskapsprogram Vindval är inriktat på frågor om huruvida driften och utbyggnaden av vindkraft sker med hänsyn tagen till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Med det anförda avstyrks motionen. Förslagen i motionerna 2017/18:3393 (V) och 2017/18:4150 (V) om insatser för att främja den havsbaserade vindkraften avstyrks med hänvisning till att regeringen har aviserat avsikten att lämna en proposition om havsbaserad vindkraft senare . Utskottet anser att denna proposition bör avvaktas innan det finns skäl för att agera i frågan. Frågor om solenergi tas upp i några motioner. Här konstaterar utskottet inledningsvis att solenergiproduktionen ökar kraftigt i vårt land, och då inte minst produktionen av solel. Regeringen stöder utvecklingen på solelområdet på flera olika sätt, bl.a. via elcertifikatssystemet, genom investeringsstöd och skattereduktion. I ändringsbudgeten som lämnades till föreslår regeringen dessutom att investeringsstödet ska höjas rejält. Därutöver kan förenklingar i plan- och byggbestämmelserna nämnas som exempel på hur solenergiproduktion har underlättats. Ytterligare en åtgärd som är värd att lyfta fram i sammanhanget är att har fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en informationsplattform för solel som ska göra det lättare för den som vill installera solceller. har även i uppdrag att se över hur det statliga stödet till solceller kan förenklas och om det kan vara aktuellt med andra förändringar av stödet, såsom det maximala stödbeloppet. I anslutning till detta konstaterar utskottet också att har granskat det samlade stödet till solelproduktion och att har behandlat en skrivelse från regeringen om denna granskning. Regeringens uppfattning har redovisats under rubriken uppgifter ovan liksom utskottets syn på det regeringen anför i skrivelsen. Utskottet vidhåller sin då framförda uppfattning att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben och att solel tillhör denna kategori. Vidare hänvisar utskottet nu liksom då till att flera av de frågor som lyfter fram kommer att belysas ytterligare inom ramen för flera pågående eller utförda utredningar. Utskottet noterar också regeringens avsikt att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel, vilket även inkluderar att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden har och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Utskottet vill även påminna om att det fortfarande pågår beredning av det förslag till en solelstrategi som presenterade 2016. Regeringen har i det fallet meddelat avsikten att vidareutveckla en del av myndighetens förslag . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkanden som på olika sätt gäller solenergiproduktion. Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till att utskottet har ställt sig bakom regeringens förslag till mål för energieffektivisering och till pågående eller avslutat utredningsarbete avslår samtliga motionsyrkanden som gäller energieffektivisering. Jämför reservation 13 (SD), 14 (V) och 15 (KD). I kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om energieffektivisering (yrkande 29). Motionärerna anser att energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn, vilket måste utnyttjas. Det är ofta samhällsekonomiskt lönsamt, då många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny energiproduktion skulle kostat. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare framställning. Motsvarande yrkande återfinns även i kommittémotion 2017/18:4147 av m.fl. (SD) yrkande 9. Här betonas även vikten av att den offentliga sektorn strävar efter en energieffektiv verksamhet genom upphandling av ny och innovativ, energieffektiv teknik inom alla led, från produktion till slutanvändning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det, enligt motionärerna, en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt; den som ligger i framkant har därmed en konkurrensfördel. Motionärerna påpekar att för den elintensiva svenska basindustrin är energieffektivisering av stor betydelse med potential för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. Energieffektiviseringen går alltför långsamt, slås det fast i motion 2017/18:2293 av (SD). Motionären anser att processen kan underlättas om det införs ett särskilt energisparlån med fokus på de smutsigaste kilowattimmarna. Motionären menar att finansiering av viktiga klimatinvesteringar genom energieffektiviseringslån kan skapa både fler arbetstillfällen och energieffektiva bostäder och föreslår därför att ska uttala sig till förmån för energieffektiviserings- och energisparlån (yrkande 1). Vedeldning tillför samhället stora positiva värden, sägs det i motion 2017/18:1210 av (C). Vedeldning innebär dock även problem kopplade bl.a. till olika typer av utsläpp, och motionären anser därför att det är angeläget att skärpa kraven på eldningsutrustningen. Motionären påpekar att bl.a. och har argumenterat starkt för att ska införa kraven i EU:s ekodesigndirektiv snabbare än vad direktivet kräver. Enligt direktivet ska nya bestämmelser vara införda för pannor och 2022 för rumsvärmare (kaminer). Motionären vill att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom önskemålet om ett tidigareläggande av de aktuella kraven i ekodesigndirektivet (yrkande 1). Det är både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning, sägs det i kommittémotion 2017/18:3393 av m.fl. (V). Motionärerna redovisar att s.k. vita certifikat är ett styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energibesparingar. Staten identifierar de parter som kommer att vara ålagda att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och deras besparingar ska mätas och verifieras m.m. Dessutom beslutar staten om hur handel med certifikat ska ske. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med förslag på utformning av s.k. vita certifikat (yrkande 1). Behovet av el och en hållbar energiproduktion kommer alltid att finnas. Däremot är det både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning. Denna uppfattning redovisas i kommittémotion 2017/18:4150 av m.fl. (V). Motionärerna menar att kan göra betydande energieffektiviseringar genom ny teknik och energibesparing. Motionärerna välkomnar regeringens förslag till mål för energieffektivisering men understryker att det också måste till verkningsfulla åtgärder. De anser att regeringen bör återkomma med en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) konstateras det att regeringen ska fördela för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt ett stöd för förnyelse av utomhusmiljön. anser att subventioner är fel väg att gå. Trots vissa invändningar anser motionärerna att det kan finnas skäl för staten att medverka till att sänka kostnaderna för sådana energieffektiviseringar som inte är tydligt företagsekonomiskt lönsamma på kort sikt. Motionärerna anser att den tyska modellen med energisparlån bör studeras närmare och begär därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 54). Modellen innebär i korthet att staten tillhandahåller förmånliga energisparlån till fastighetsägare för energiinvesteringar i bostäder. behandlade utskottet motionsyrkanden om energieffektivisering (bet. 2016/17:NU14), varav flera var likalydande med de nu aktuella. Utskottet avstyrkte motioner i vilka det efterfrågades mer allmänt hållna tillkännagivanden om värdet av energieffektivisering bl.a. med hänvisning till att det råder en bred samsyn om värdet av effektiv energianvändning och till att det pågick ett antal viktiga processer med inriktning på dessa frågor. När det gäller förslag om energisparlån konstaterade utskottet att ett system med statliga energisparlån var under utredning och att utfallet av denna utredning bör avvaktas. Utskottet avstyrkte även ett förslag om ekodesign och vedeldning liknande det nu aktuella i motion 2017/18:1210 (C). Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion har kommissionen sett över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. Som har nämnts tidigare föreslog kommissionen att ambitionsnivån för EU:s mål för energieffektivisering höjs från energitillförsel 2030 jämfört med prognosen, samt att målet görs bindande på EU-nivå. Vidare föreslogs ändringar i energieffektiviseringsdirektivet (EED) och direktivet om byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och energiunionen. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. Som har redovisats tidigare i betänkandet pågår det trepartsförhandlingar mellan rådet, kommissionen och om förslagen till ändringar i EED, och det bulgariska ordförandeskapet har som ambition att dessa förhandlingar ska vara slutförda . Mot bakgrund av förslaget i motion 2017/18:4150 (V) om nationella planer för energieffektivisering bör det nämnas att enligt artikel 24.2 i EED är varje medlemsstat skyldig att lämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen . fjärde nationella handlingsplan överlämnades . Nationell strategi för energieffektiviserande renovering och energisparlån I några motioner tas frågor om statliga energisparlån upp. Enligt artikel 4 i EED ska medlemsstaterna fastställa en långsiktig strategi för att få till stånd investeringar i renovering av det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader, både offentliga och privata. beslutade regeringen om direktiv för att utreda förutsättningarna för att införa statliga energisparlån i (dir. 2016:68). Utredaren – landshövdingen – delredovisade sitt uppdrag i en rapport i vilken förutsättningarna för och behoven av ett statligt energisparlån beskrevs. slutredovisades uppdraget i betänkandet Effektivare energianvändning (SOU 2017:99). Utredaren säger sig inte kunna finna några tydliga motiv för statliga lån. Flera studier har vittnat om att bristande lönsamhet är det främsta hindret för att fler och mer omfattande energieffektiviseringsåtgärder ska kunna genomföras. Motiven för statlig upplåning och utlåning av kapital för sådana åtgärder är begränsade. Utredaren konstaterar vidare att det inte kan uteslutas att ett energisparlån skulle kunna vara samhällsekonomiskt motiverat, om de makroekonomiska förutsättningarna hade varit annorlunda än i dagens läge. Det skulle i så fall innebära att räntorna var höga, att det underinvesterades i byggindustrin och att bostadsmarknaden var i balans. Under sådana förutsättningar kan behovs- och problembilden förändras så att behovet av kapitalförsörjning ökar. Utredningens huvudförslag var i stället att det införs ett stöd för att minska energianvändningen som ska kunna betalas ut till ägare av flerbostadshus med övervägande del bostäder. Utredningsbetänkandet har skickats ut på remiss med sista svarsdatum . Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett program för energieffektivisering i industriföretag – Energisteget. Programmet omfattar företag som har genomfört en energikartläggning enligt lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag. Satsningen omfattar totalt och pågår 2018–2020. Inom ramen för programmet kan industriföretag söka stöd dels för en fördjupad projektering eller studie av energieffektiva åtgärder, dels för att täcka merkostnaden för att investera i en energieffektiviserande åtgärd som har identifierats i den lagstadgade energikartläggningen. har även konstaterat att små och medelstora företag har stora möjligheter till energieffektivisering, men att många av de åtgärder eller lösningar som skulle kunna bidra till en smartare energianvändning aldrig genomförs. Via projektet innovation erbjuder myndigheten dessa företag stöd för exempelvis de merkostnader som uppkommer vid energieffektivisering, för att höja kompetensen hos personalen eller för att ta in konsulthjälp. Företagen kan få av kostnaden i stöd beroende på typen av åtgärd och företagets storlek. fick i uppdrag av regeringen att i samråd med berörda myndigheter och tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Syftet med strategierna är att få till stånd en dialog mellan , branscher och berörda myndigheter om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. uppdrag pågår tills vidare. En första avrapportering gjordes (Sektorsstrategier för energieffektivisering – ska bli världsbäst på energieffektivisering). Tidigarelagt införande av vissa krav i ekodesigndirektivet I motion 2017/18:1210 (C) omnämns genomförandet av ekodesigndirektivet och småskalig vedeldning. Det finns ekodesignkrav för fastbränsledrivna (exempelvis vedeldade) rumsvärmare som börjar gälla 2022. Det finns även ekodesignkrav för fastbränsleeldade pannor som börjar gälla 2020. I motionen framförs önskemål om att dessa ekodesignkrav ska införas tidigare i . har haft i uppdrag av regeringen att utreda förutsättningarna för att tidigarelägga införandet av ekodesignkraven för fastbränsledrivna rumsvärmare och pannor i . redovisade uppdraget och drog då slutsatsen att det fanns juridiska hinder för att tidigarelägga samtliga krav i ekodesigndirektivet som rör fastbränsleeldade rumsvärmare. (Småskalig vedeldning – Återrapporteringskrav om tidigareläggande av ekodesign, rapport 2016:6). har dock beslutat att ändra sina byggregler så att de närmar sig vissa av kravnivåerna i ekodesigndirektivet när det exempelvis gäller verkningsgrad samt utsläpp av partiklar och koloxid. De nya bestämmelserna trädde i kraft och börjar gälla efter en viss övergångstid. Det kan även nämnas att det infördes krav på energimärkning av alla rumsvärmare som omfattas av lagkraven. I sammanhanget bör det vidare noteras att har i uppdrag att kartlägga och analysera utsläpp från vedeldning samt att lämna etappmål för att minska påverkan av småskalig vedeldning på luftkvaliteten. Detta uppdrag ska redovisas . Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om ett mål för energieffektivisering. Liksom regeringen anser utskottet att en effektiv användning av energi är positiv för och svenska företags konkurrenskraft och bidrar till minskad klimat- och miljöpåverkan samt till försörjningstryggheten. Potential för samhällsekonomiskt lönsamma energieffektiviseringar bör utgöra en grund för vidare satsningar. Något allmänt hållet uttalande från sida om vikten av att utnyttja den potential som ligger i att använda energi effektivt i linje med vad som föreslås i motionerna 2017/18:899 (SD) och 2017/18:4147 (SD) kan mot denna bakgrund inte anses vara nödvändigt. Motionerna avstyrks i de aktuella delarna. Även motion 2017/18:4150 (V) avstyrks i den del som gäller ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en nationell plan för energibesparing och energieffektivisering. En sådan plan lämnades i enlighet med kraven i EU:s energieffektiviseringsdirektiv, och utskottet ser inget behov av ytterligare krav på en sådan plan. Av propositionen framgår det också att det inom ramen för den energipolitiska fempartiöverenskommelsen har beslutats att det ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom bl.a. energieffektivisering. Utredningen ska även undersöka vilka ekonomiska styrmedel och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. Det framgår vidare av propositionen att en utredning med denna inriktning tillsattes och att dess uppdrag ska redovisas . Med hänvisning till att den pågående utredningen bl.a. ska studera sådana styrmedel som exempelvis vita certifikat saknas det skäl för att uttala sig i linje med vad som föreslås i motion 2017/18:3393 (V) om att regeringen bör återkomma till med förslag om vita certifikat. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utöver den nyssnämnda utredningen pågår det flera andra processer som har anknytning till energieffektivisering. föreslog att det skulle införas ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande det tidigare programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE). gav regeringen i uppdrag att inrätta ett program kallat Energisteget som just är ett program för energieffektivisering i industriföretag. Satsningen omfattar totalt och pågår 2018–2020. Det finns även möjligheter för små och medelstora företag att söka stöd för energieffektiviseringsåtgärder inom ramen för projektet innovation. Vidare har regeringen gett i uppdrag att ta fram sektorsstrategier för energieffektivisering tillsammans med berörda myndigheter och branscher. Detta arbete pågår tills vidare och syftar till att etablera en dialog mellan , branscher och berörda myndigheter om lämpliga vägledande målsättningar och åtgärder inom varje sektor för att kostnadseffektivt bidra till att de nationella miljö- och klimatmålen nås. När det gäller frågan om energisparlån som tas upp i motionerna 2017/18:2293 (SD) och 2017/18:3652 (KD) konstaterar utskottet att ett system med statliga energisparlån har utretts på uppdrag av regeringen, men att utredaren inte fann några tydliga motiv för att införa ett sådant lån under rådande makroekonomiska förhållanden. Utskottet har inte grund för att göra en annan bedömning än utredaren och avstyrker därför de båda motionerna i de aktuella delarna. Utskottet avstyrker även motion 2017/18:1210 (C) om ekodesigndirektivet och vedeldning. Utskottet konstaterar att har gjort bedömningen att det är rättsligt tveksamt om kan tidigarelägga införandet av alla de ekodesignkrav som efterfrågas i motionen.