bet · H501KrU5 · 2018-02-21 00:00:00 — Bland annat föreslås att det införs ett statligt produktionsincitament i form av en produktionsrabatt till företag på . Rapporten bereds inom . Utskottet finner inte skäl att föregripa beredningen av de förslag som lämnats och avstyrker därmed motion 2017/18:1610 (SD) yrkande 8. Biografer i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om biografer i hela landet. Jämför reservation 16 (SD) och 17 (C). m.fl. (SD) lyfter i motion 2017/18:1610 yrkande 9 fram småortsbiografernas betydelse för landsbygden. Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2017/18:3819 yrkande 7 att det bör ges en bättre anpassad kompensation för höjningen av mervärdesskatten på biobiljetter. Biografer på mindre orter betyder mer för kulturlivet på dessa orter än bara en plats att se film på. De är en viktig del i en kulturell infrastruktur som sammantaget ger tillgång till ett brett kulturliv i hela landet. Motionärerna anför bl.a. att till dess att alternativ finansiering har utretts behöver det bidrag som regeringen har anslagit för att motverka konsekvenserna av mervärdesskattehöjningen användas på ett mer ändamålsenligt sätt och anpassas efter verksamhetens behov. Anslaget 10:1 Filmstöd inom utgiftsområde 17 uppgår till . –2019 ökas anslaget med i en satsning på spridning och visning i hela landet. Bidraget, som fördelas av Stiftelsen , ska syfta till att stärka biografer i glesbygden och på mindre orter samt andra aktörer som bidrar till en ökad spridning och visning i hela landet, t.ex. filmfestivaler och olika visningsorganisationer. [2] Syftet med stödet är bl.a. att stärka och utveckla biografstrukturen för att öka filmutbudets möjligheter att nå en större publik, stärka biografens position samt öka både intäkter och antalet besökare. Utskottet delar motionärernas bedömning att det är viktigt med biografer på mindre orter runt om i landet men är inte berett att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionerna. Motionerna 2017/18:1610 (SD) yrkande 9 och 2017/18:3819 (C) yrkande 7 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyskapande kultur, en fond för unga konstnärer, tillgång till konstnärsateljéer och individuell visningsersättning. Jämför reservation 18 (M), 19 (V) och 20 (V). I motion 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs en utredning om hur den nyskapande kulturens villkor kan stärkas. m.fl. (V) anför i motion 2017/18:3883 yrkande 4 att man bör utreda förutsättningarna för en fond för unga konstnärer som finansieras av transaktionsavgifter för äldre konst där upphovsrätten slutat gälla. I yrkande 5 anför motionärerna att regeringen ska vidta åtgärder för att säkra tillgången till konstnärsateljéer med rimliga hyror runt om i landet. Motionärerna anför bl.a. att det mot bakgrund av att inkomsterna för konstnärer generellt sett har stått still eller minskat är viktigt både att det finns tillgång till ateljéer och att hyrorna för såväl nya som gamla lokaler inte skjuter i höjden. I motion 2017/18:1009 anför (KD) att regeringen bör utreda nivån på den individuella visningsersättningen för konstnärer för att ge professionella kulturskapare skäliga inkomster. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer (dir. 2016:93). Utredaren ska bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. – kartlägga och beskriva konstnärernas förutsättningar att verka professionellt – med utgångspunkt i relevanta samhällsförändringar analysera de befintliga statliga ersättnings- och stödsystemen för konstnärer och vid behov föreslå förändringar i systemen som kan underlätta konstnärernas förutsättningar att vara yrkesverksamma – föreslå eventuella förändringar för att förbättra möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet. Den konstnärspolitiska utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag . Bidrag och ersättningar till kulturskapare fördelas inom olika anslag inom utgiftsområde 17. För att förbättra förutsättningarna för den fria konsten i hela landet har anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer tillförts , anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål , anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet , anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter , dvs. I sammanhanget kan även nämnas att professionell bild- och formverksamhet kan stödjas inom ramen för kultursamverkansmodellen (anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet). Regeringen beslutade propositionen 2017/18:92 Förstärkt följerätt. I propositionen föreslås att bild- och formkonstnärers rätt till ersättning i samband med att deras originalverk säljs vidare stärks. När ett exemplar av ett originalkonstverk säljs vidare efter den första överlåtelsen, har upphovsmannen i vissa fall rätt till särskild ersättning (följerätt). Syftet med följerätten är att stärka bild- och formkonstnärernas ställning och att ge dem rätt till en del av det ekonomiska utbyte som handeln med deras verk skapar. En upphovsrättsorganisation ansvarar för att samla in och vidarefördela följerättsersättningen till upphovsmännen. För att organisationen ska kunna kontrollera vilka konsthandlare och auktionsföretag som är ersättningsskyldiga finns en skyldighet att redovisa ersättningsgrundande försäljningar när organisationen begär det. Redovisningsskyldigheten fullgörs emellertid bara i begränsad utsträckning, vilket leder till att organisationen har svårt att samla in den följerättsersättning som konstnärerna har rätt till. I propositionen föreslår regeringen att bestämmelserna om redovisningsskyldighet ska ändras så att upphovsrättsorganisationen får bättre möjligheter att kontrollera vilka ersättningsgrundande försäljningar som har skett. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bidrag till nyskapande kultur lämnas bl.a. inom ramen för Kulturbryggan, som är ett särskilt beslutsorgan inom . Ändamålet med det bidrag som Kulturbryggan fördelar är enligt förordningen (2011:317) om statsbidrag till nyskapande kultur att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Bidrag får ges till sådan nyskapande kulturell verksamhet av professionell art och hög kvalitet som bedrivs i projektform, samverkansprojekt som syftar till att utveckla nya former för att bedriva kulturell verksamhet eller projekt som syftar till att utveckla nya sätt att finansiera kulturell verksamhet. Projekten kan avse ett enskilt konst- eller kulturområde eller vara konstområdesöverskridande. De kan också bygga på samverkan mellan kultursektorn och andra samhällsområden. Bidrag fördelas inom anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. är avsatta för ändamålet. Det är enligt utskottet viktigt att det finns möjligheter till stöd för nyskapande kultur. Med hänvisning till Kulturbryggans bidragsgivning och pågående utredningsarbete om konstnärernas villkor finner utskottet dock inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2017/18:3070 (M) yrkande 6 avstyrks därför. Fond för unga konstnärer Det är enligt utskottet viktigt att det finns förutsättningar för unga konstnärer att utveckla sitt konstnärskap. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet om konstnärernas villkor finner utskottet dock inte skäl till ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. Motion 2017/18:3883 (V) yrkande 4 avstyrks därför. Enligt förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder kan bidrag ges till sådana sammanslutningar av konstnärer inom bild- och formområdet som har till huvudsakligt syfte att för konstnärlig produktion ställa verkstads- och produktionsresurser till sina medlemmars förfogande (kollektivverkstäder). Syftet med utrustningsbidraget är att främja konstnärlig utveckling och förnyelse samt att minska konstnärernas omkostnader för framställning av konstverk. Bidrag fördelas av inom anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet. lämnades bidrag på totalt till verksamheter runt om i landet. Utskottet delar motionärernas bedömning att ateljéerna är viktiga för att konstnärerna ska kunna utöva sin verksamhet. Frågan om möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet behandlas inom ramen för den konstnärspolitiska utredningens uppdrag. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2017/18:3883 (V) yrkande 5. Individuell visningsersättning får enligt förordningen (1996:1605) om individuell visningsersättning betalas till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på något annat allmännyttigt sätt. Syftet är att ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet. Ersättningen fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS). är avsatta för ändamålet inom anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Den individuella visningsersättningen är en del av de befintliga statliga konstnärspolitiska insatserna. I uppdraget till den konstnärspolitiska utredningen ingår som framgått ovan bl.a. att analysera de befintliga ersättnings- och stödsystemen för konstnärer och vid behov föreslå förändringar i systemen som kan underlätta konstnärernas förutsättningar att vara yrkesverksamma. Utskottet anser att utredningens arbete inte bör föregripas och avstyrker därför motion 2017/18:1009 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om svenskbefolkningen i . Jämför reservation 21 (SD). (SD) begär i motion 2017/18:3387 yrkande 1 att svenskbefolkningen i ska uppmärksammas. I samma motion yrkande 2 begärs att Argentinasvenskarnas dialekter och kulturer ska bevaras, levandegöras och samlas. Motionären anför att emigrerade flera tusen svenskar till , företrädesvis till . I och med svåra förhållanden och umbäranden blev många offer för sjukdomar, epidemier och fattigdom, medan några hundra återvände till . Något tusental flyttade vidare till . Denna utvandrarkategori är nästan helt okänd för gemene man i , men faktum är att än finns en svensktalande befolkning kvar i provinsen , där man bildade kolonin eller Oberá som staden heter . Denna grupp av svenskättlingar bör uppmärksammas, och det bör ses över hur man skulle kunna upplysa allmänheten om deras historia. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivanden enligt motionen och avstyrker därmed motion 2017/18:3387 (SD) yrkandena 1 och 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. nationalscener, enprocentsregeln, andrahandsförsäljning av biljetter, graffiti, filmpolitik och en klassikerlista, som tagit ställning till relativt . Utskottet har tidigare (bet. 2015/16:KrU11, 2016/17:KrU3, 2016/17:KrU5 och 2016/17:KrU10) avstyrkt motions-yrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser därför att dessa motionsyrkanden kan beredas i förenklad form och avstyrker dem därmed. Motion 2017/18:67 av (SD) I motionen yrkas att regeringen bör synliggöra och i hela vårt land genom sommarturnéer. Motion 2017/18:219 av (L) I motionen anförs att det är viktigt att skapa förutsättningar för att ge alla barn möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar samt att det säkerställs att unga har möjlighet att ta del av professionell scenkonst oavsett var i landet de bor. Motion 2017/18:938 av (KD) I motionen framförs att det bör ses över hur den s.k. enprocentsregeln kan förstärkas som tumregel vid byggnation i regi av staten, landsting/regioner, kommuner och privata byggbolag. Motion 2017/18:1206 av och (båda C) I motionen yrkas att utvecklas till en nationell sommarscen för för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Motion 2017/18:1603 av m.fl. (SD) yrkande 4 I motionen yrkas att en utredning bör tillsättas för att utreda möjligheterna att göra Folkmusikens hus i till ett nationellt folkmusikcentrum för att säkra en stabil finansiering. Motion 2017/18:1610 av m.fl. (SD) yrkandena 3–7, 10 och 11 I motionen anförs att kulturarvsfilmproduktioner bör vara ett mål för filmpolitiken (yrkande 3), att utmanande filmer inte behöver vara smala filmer och att det att utmana publiken inte behöver vara någon begränsning för en films publika framgångar (yrkande 4), att ett framtida filmavtals utformning med ett ömsesidigt engagemang bör utredas (yrkande 5), att det ska göras en förutsättningslös utredning av en differentierad biografavgift för inhemsk film och utomeuropeisk film (yrkande 6), att det behövs insatser mot olovlig hantering av film (yrkande 7), att det nordiska filmpolitiska samarbetet bör utökas (yrkande 10) och att regeringen bör eftersträva en samnordisk finansiering av Internationella samiska filminstitutet (yrkande 11). Motion 2017/18:1731 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att språklagen ska ändras så att även punktskrift omfattas. Motion 2017/18:1732 av m.fl. (SD) yrkande 3 I motionen begärs en utredning om möjligheterna att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum. Motion 2017/18:1734 av m.fl. (SD) I motionen begärs en utredning om möjligheterna till åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status. Motion 2017/18:1736 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkande 1 begärs en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (2009:600). I yrkande 2 anförs att svenska bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. Motion 2017/18:1738 av m.fl. (SD) I motionen begärs en utredning om möjligheterna att inrätta ett hus i . Motion 2017/18:1740 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 I motionen begärs att möjligheterna att tydligare knyta biblioteken till medborgarskapet vad gäller tillgänglighet och tjänster utreds (yrkande 2). Vidare yrkas att bibliotekslagen inte bör ålägga biblioteken att prioritera litteratur på andra språk än svenska och de officiella minoritetsspråken (yrkande 3). Motion 2017/18:1821 av (S) I motionen yrkas att regeringen bör överväga möjligheten att reglera andrahandsförsäljningen av biljetter till högre priser. Motion 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 9 I motionen yrkas på en ökad mångfald genom fler finansieringskällor (yrkande 2). Vidare anförs att det behövs en bred utredning om framtidens filmpolitik (yrkande 9). Motion 2017/18:2491 av (M) I motionen yrkas att möjligheten att göra Folkmusikens hus i till nationellt folkmusikcenter bör utredas för att trygga Folkmusikens hus och därmed folkmusiken i och . Motion 2017/18:2507 av (M) I motionen yrkas att regeringen ser över möjligheterna att starta ett nationellt centrum för i i syfte att uppvärdera musikaliska arv. Motion 2017/18:2968 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 I motionen yrkas att det bör införas en nationell toleranspolicy som bl.a. uppmuntrar uppförandet av fler öppna graffitiväggar (yrkande 1) samt att bör ges i uppdrag att initiera positiva graffitiprojekt (yrkande 2). I samma motion begär motionärerna en utredning om nationella regler för en reklamfri kollektivtrafik (yrkande 3). Reklamen i kollektivtrafiken bör enligt motionärerna ersättas med konstnärlig utsmyckning. Vidare anför motionärerna i yrkande 4 att regeringen bör utreda hur alla kulturskapare i realiteten ska behandlas likvärdigt i kontakt med myndigheter och myndighetsutövare. Motion 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 8–10 I motionen anförs att det behövs en strategi för ökad jämställdhet i svensk film (yrkande 8), att det bör införas tydliga filmpolitiska mål för ökad publik, fler filmproduktioner och större tillgänglighet (yrkande 9) och att det behövs en strategi för att långsiktigt säkerställa kompetensförsörjning inom svensk film (yrkande 10). Motion 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 I motionen betonas vikten av att ge konstnärer möjlighet till kompetensutveckling inom entreprenörsområdet (yrkande 7). Vidare begärs en utvärdering och utveckling av scenkonstallianserna (yrkande 8). Motion 2017/18:3383 av och (båda SD) I motionen framförs ett yrkande om en dialekter. Motion 2017/18:3600 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 11 och 12 I motionen yrkas att en klassikerlista med litterära verk, filmer och musik som alla elever bör ta del av under sin skolgång införs (yrkande 5), att ska ses över (yrkande 11) och att det konstnärliga företagandet ska stärkas (yrkande 12). Motion 2017/18:3785 av och (båda SD) I motionen begärs att det utreds om en svensk motsvarighet till den franska språkskyddslagen (den s.k. Toubonlagen) skulle kunna antas i . Motion 2017/18:3883 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 I motionen yrkas att det bör utredas hur enprocentsregeln kan spela en större roll i framtida byggnationer och investeringar samt vilka eventuella sanktioner som kan vara aktuella (yrkande 1), att det bör utformas ett direktiv som tydliggör när och hur statliga myndigheter, verk och bolag ska tillämpa enprocentsregeln samt att information om detta bör spridas på lämpligt sätt (yrkande 2) och att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att enprocentsregeln blir en bindande miniminivå i budgeten för offentliga byggprojekt (yrkande 3). Kultur i hela landet, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Alliansen vill bygga en modern kulturpolitik som värnar kulturens egenvärde och ser dess möjligheter att bidra till alla samhällssektorer. De statliga museerna ligger till övervägande del i storstäderna och de stora universitetsstäderna. Dessa viktiga kulturinstitutioner betalas av oss alla via skattsedeln och bör följaktligen komma oss alla till godo. Alliansen vill fortsätta att värna dessa institutioners ovärderliga verk och arbete men utreda hur deras arbete kan nå ut till fler. bör därför få i uppgift att utreda hur dessa institutioners verksamhet ska kunna nå ut över landet. Kultursamverkansmodellen, punkt 2 (C) av Per Lodenius (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. I kulturen och det fria samhällslivet får vi möjlighet att förstå oss själva och andra bättre. Vi kan utveckla vår kreativitet genom möten med det oväntade. Ett sätt att skapa såväl nationellt som internationellt intresse för vårt kulturliv är att inrätta ett system för ett nationellt kulturhuvudstadsår. Idén är att en svensk stad får statusen nationell kulturhuvudstad. Då kan också mindre städer få uppmärksamhet och chans att visa upp och särskilt utveckla sitt kulturliv. För att lyfta kulturlivet i hela landet vill jag och stärka och utveckla kultursamverkansmodellen. Vi vill också att regionerna i samverkan med den nationella nivån tar fram en nationell kulturplan. Kulturens roll för hälsan, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6 och 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5. Alliansen vill bygga en modern kulturpolitik som värnar kulturens egenvärde och ser dess möjligheter att bidra till alla samhällssektorer. antog de förslag till kulturpolitiska mål som lämnades i propositionen Tid för kultur, den största kulturpolitiska propositionen (prop. 2009/10:3). I denna proposition förde regeringen bl.a. fram nya aspekter av kulturpolitiken. Utgångspunkten var att människan är en kulturell varelse som sjunger, målar, spelar och gestaltar genom hela livet, från barnets enkla sånger och lekar fram till vuxenvärldens olika konstnärliga uttryck. Kulturens betydelse blir inte mindre bara för att en människa går i skolan, blir inlagd på sjukhus eller skrivs in på ett äldreboende. Tvärtom visar forskning att kulturen stimulerar till både läkande och lärande genom hela livet. Det finns alltså goda skäl för kultursektorn att samverka med sjukvård och äldrevård, vilket också skedde under alliansregeringens vid makten. I samband med regeringsskiftet upphörde statens stöd till satsningar på kultur för hälsa och kultur för äldre. Erfarenheterna från dessa satsningar har aldrig analyserats. Alliansen ser det som mycket viktigt att ta till vara erfarenheterna från dessa satsningar och låta dessa bidra i utformningen av framtidens kulturpolitik. Regeringen bör i anslutning till den tidigare satsningen på forskning om kultur och hälsa inkludera försöksverksamheten kultur på recept och med denna erfarenhet som grund lägga fram förslag på hur även detta arbete kan utvecklas. Kulturellt utbyte med omvärlden, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:3070 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Kulturen är en självklar del av berättelsen om . Den är en betydelsefull arena för att bygga förtroende och väcka intresse och nyfikenhet och bidrar till att skapa kontaktytor och exponering för enskilda utövare. ska därför vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt. Detta är särskilt viktigt på kulturens område, där de internationella impulserna alltid har varit betydelsefulla. Denna öppenhet och mångfald är avgörande för välstånd, men också för vår kreativitet och kulturella kraft. För att fler människor ska kunna få nya och vidgade kulturella intryck vill vi både sprida och utveckla vårt kulturliv genom internationella kontakter. Det kan exempelvis ske genom ökad aktivitet inom området via , ambassader och konsulat, samarbete med vänorter och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. Vi i Alliansen är övertygade om att arbetet med att inkludera kulturen i marknadsföringen av exportlandet kan utvecklas ytterligare. Kulturens roll i integrationsprocessen, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3071 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2017/18:3682 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3603 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. När en människa kommer till ett helt nytt land som geografiskt, kulturellt och religiöst ligger långt ifrån det tidigare hemlandet, inleds en process av anpassning och förståelse. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång och skapar möjligheter för resten av livet. Via filmer, utställningar och litteratur öppnas vägar för nyanlända att förstå det som ibland kallas för världens modernaste land. När människor exempelvis väntar på uppehållstillstånd finns ofta tid till detta. Regeringen bör därför initiera ett arbete där svensk kultur tidigt finns med i integrationsprocessen. Ett sådant initiativ ger det redan befintliga arbetet med att introducera svensk kultur för nyanlända en större tyngd och systematik. vill också stärka de kommunala bibliotekens arbete gentemot skolorna med fokus på barns och ungas integration. Kulturens roll i integrationsprocessen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: