bet · H501AU9 · 2018-04-20 00:00:00 — Ett område som behöver förändras för att det ska vara möjligt är föräldrars rätt till tjänstledighet för att vara med sina barn. Dagens system inskränker möjligheten att nyttja föräldraförsäkringen flexibelt. Vidare konstaterar att i en skrivelse (2014/15:11) har rekommenderat regeringen att överväga hur socialförsäkringssystemet och arbetsmarknadslagstiftningen bör anpassas för att underlätta för anhöriga att förena anhörigomsorg med arbete på ett bättre sätt. I det sammanhanget har frågan om rätt till tjänstledighet på heltid eller deltid utretts. Jag delar inte utskottets uppfattning att ledighetslagstiftningen fullt ut är tillfredsställande i nu aktuella delar, och anser därför att regeringen bör vidta följande åtgärder för att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området: • återkomma med ett förslag till om att utöka möjligheten till tjänstledighet för föräldrar genom att dels ge varje förälder rätt till 20 månaders tjänstledighet på heltid utöver tjänstledighet med föräldrapenning, dels ge varje förälder rätt till fem dagars ledighet för vård av barn, upp tills barnet fyller • se över möjligheterna om rätt till tjänstledighet för anhörigomsorg. Stridsåtgärder, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2016/17:2518 av (SD), 2017/18:2087 av (SD), 2017/18:2697 av (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:2735 av (M), 2017/18:2925 av Boriana (M), 2017/18:3053 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 8. har förhållandevis få strejker men flera andra konflikter på arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. noterar att hot om konfliktåtgärder fortfarande förekommer i stor utsträckning, och en växande tendens är att konfliktvapnet används mycket snabbt i vissa branscher. Skadorna för företagen blir mycket omfattande redan vid varsel om konflikt. Särskilt uppmärksammad har hamnkonflikten i varit, men konfliktvapnet används även frekvent i branscher som bygg och renhållning. Det är välkommet att regeringen har tillsatt en utredning om rätten att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, men till skillnad från vad utskottet tycks göra anser jag att utredningen inte är tillräcklig för att komma till rätta med problemen. I syfte att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden vill stärka medlingens roll. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling via eller, om parterna är eniga, via den oberoende part som parterna enats om. Jag anser därför att regeringen bör se över möjligheten att införa förändringar i reglerna för konfliktåtgärder i enlighet med vad som anförts ovan. Proportionalitetsprincip, punkt 10 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2017/18:2697 av (M) yrkande 2 och 2016/17:2021 av m.fl. (L), 2017/18:2917 av (M), 2017/18:3159 av i (M) och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 7. Vi anser att en förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad är att konfliktreglerna är utformade så att det råder en balans mellan parterna på arbetsmarknaden. Det är visserligen riktigt som utskottet anför att har få konfliktdagar i en internationell jämförelse, men vi menar att även hot om stridsåtgärder kan få en stor inverkan, t.ex. när arbetsgivarparten är ett litet företag. Vi konstaterar att de svenska reglerna om sympatiåtgärder är särskilt tillåtande ur ett europeiskt perspektiv, detta eftersom det inte ställs något krav på att åtgärden ska avse en part som kan påverka huvudkonflikten eller är kopplad till den på något sätt. Ur ett moraliskt perspektiv är det svårt att motivera varför en part som inte har med huvudkonflikten att göra ska drabbas. För svenska företag innebär det dessutom en konkurrensnackdel jämfört med företag i andra länder där sympatistrejker är förbjudna eller i vart fall starkt begränsade. Vi konstaterar vidare att den grundläggande lagstiftningen som reglerar konflikträtten har varit oförändrad i . Vi delar inte utskottets kategoriska uppfattning om att systemet är utformat på ett visst sätt och att det måste fortsätta vara utformat på samma sätt. I de fall det går att se att en överlag väl fungerande modell har vissa områden som kan utvecklas bör lagstiftaren inte vara rädd för att rikta in sig på att förbättra dessa områden, såsom i fallet med sympatiåtgärder. Vi anser därför att regeringen bör se över om möjligheten att vidta sympatiåtgärder ska begränsas genom införandet av en proportionalitetsprincip. Proportionalitetsprincip, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2021 av m.fl. (L) och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:2697 av (M) yrkande 2, 2017/18:2917 av (M), 2017/18:3159 av i (M), 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 27. Liberalerna värnar den svenska modellen där lönerna i huvudsak sätts i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. finns det skäl att överväga moderniseringar och förändringar för att bredda arbetsmarknaden. Vi behöver skapa moderna regler för en ny ekonomi där mindre företag kan växa. En viktig förklaring till att lägstalönerna ständigt pressas upp är att svenska konfliktregler medger att arbetstagarorganisationer till ingen eller liten kostnad för de egna medlemmarna kan orsaka stora kostnader för arbetsgivarna. Detta genom en oreglerad rätt till sympatiåtgärder, generösa möjligheter att varsla och avsaknaden av en proportionalitetsprincip. skiljer i denna del sig jämfört med vår omvärld. Liberalerna vill täppa till denna lucka i lagen. Det försvårar för våra företag när nationella regelverk inte är jämförbara med avgörande konkurrentländer. Med det anförda som utgångspunkt drar jag, till skillnad från utskottet, slutsatsen att förändringar av regelverket är nödvändiga. Det bör därför införas en proportionalitetsprincip som innebär att det måste finnas en rimlig proportion mellan mål och tillgripna medel i en konflikt. En sådan regel skulle minska risken för att tredje part lider skada. Bedömningen om proportionalitet bör i det enskilda fallet avgöras av Arbetsdomstolen. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att införa en proportionalitetsprincip i enlighet med vad som anförts ovan. Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1030 av (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 13 och 14, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27 samt 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23 samt 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 4. En av grundpelarna och främsta framgångarna inom det europeiska samarbetet är den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital. Den gemensamma marknaden inom EU är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt och nödvändig i då utmanas av tillväxtekonomier i andra delar av världen. Vi anser, till skillnad från utskottsmajoriteten, att den nya ordning som infördes i utstationeringslagen är för långtgående. En utstationerande arbetsgivare kan numera inte freda sig mot stridsåtgärder oavsett hur bra arbetsvillkor arbetstagarna har. Det innebär att det blir mindre attraktivt för företag från andra länder att komma hit, och därmed hämmas den fria rörligheten. I ett läge där har ett stort behov av arbetskraft i byggsektorn, men även inom andra sektorer, kan det vara direkt skadligt för . Vi gör alltså en helt annan bedömning än utskottsmajoriteten. De nya reglerna är dessutom med stor sannolikhet oförenliga med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Det kan också tilläggas att Lagrådet konstaterade att regeringen inte gjort någon systematisk utvärdering av lex och att inga preciserade brister i gällande rätt angivits som skäl till lagförslagen. Därför anser vi att det tidigare regelverket, lex , bör återinföras. Vidare vill vi betona att det är viktigt att information om vad som gäller på den svenska arbetsmarknaden är lättillgänglig för att underlätta för utstationerade företag att göra rätt och för utstationerade arbetstagare att ta till vara sina rättigheter. finns ett krav på arbetstagarorganisationer att inkomma med relevanta kollektivavtalsvillkor till . Vi noterar dock att detta har skett i obetydlig omfattning. Även om regeringen genom ändringen i utstationeringslagen har förtydligat att skyldigheten att lämna in villkor gäller oavsett om en arbetstagarorganisation har för avsikt att vidta stridsåtgärder eller inte, saknas fortfarande många avtal. Vi håller inte med utskottet om att det är för tidigt att ändra den aktuella bestämmelsen. I likhet med vad vi anförde när regelverket ändrades anser vi fortfarande att det bör införas en sanktionsmöjlighet för de fall där reglerna inte följs, t.ex. genom en sanktionsavgift. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om ändringar av utstationeringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:1030 av (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 13 och 14, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 26 och 27 samt 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. anser att den lagskärpning som skedde 2013 i utstationeringslagen om att arbetsgivaren ska anmäla utstationeringen och utse en kontaktperson till var välkommen. Lagskärpningen var dock inte tillräcklig. För att ett system med anmälningsskyldighet ska vara effektivt behöver sanktionsansvaret även omfatta dem som anlitar oregistrerade utländska företag. Erfarenheterna från , där ett sådant utvidgat regelverk införts, visar att ett effektivt system för anmälningsplikt kräver att även köparna omfattas av sanktionsansvaret (LO 2013: Gäst i verkligheten – om utstationerad arbetskraft i praktiken). Jag delar inte utskottets uppfattning om att det saknas skäl för att ändra den nuvarande ordningen. För att få en väl fungerande ordning behöver åtgärder vidtas så att även köparna omfattas av sanktionsansvaret. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ändra utstationeringslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 34. Mänskliga rättigheter, däribland de grundläggande fackliga rättigheterna, måste få ett bättre skydd inom EU. Ekonomiska intressen ska aldrig kunna överordnas mänskliga rättigheter. I likhet med vad utskottet har noterat beslutade i samband med hanteringen av förslaget om den sociala pelaren att ett socialt protokoll ska införas i fördraget. välkomnar det ställningstagandet. Partiet ser fram emot att konkretiseringen av detta blir en tydlig förstärkning av arbetstagarens ställning i europeiskt arbetsliv. utgår från att regeringen framöver kommer att verka för att ett socialt protokoll på EU-nivå ska bli verklighet. finns det skäl att framhålla att det är viktigt att arbetet med att få detta på plats inte tappar fart. Regeringen bör bedriva ett arbete på europeisk nivå för att bygga opinion och allianser för ett socialt protokoll. Påminnelser om att upprätthålla arbetstagarnas sociala och fackliga rättigheter återkommer dessvärre ofta på EU-nivå. anser att mer kan göras för att ett socialt protokoll ska bli verklighet och att regeringens arbete på området kan intensifieras. Jag anser därför att regeringen tydligare bör verka för att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll som tydliggör att fackliga rättigheter inte får underordnas ekonomiska intressen. Flexiblare regelverk m.m., punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: ser tydliga fördelar med att införa lärlingsanställning som en ny anställningsform med bl.a. en förlängd möjlighet till provanställning. I motion 2017/18:900 yrkande 7 föreslår därför införandet av just en sådan anställningsform. Satsningen på lärlingsanställningar är en del av budgetförslag och behandlades av utskottet i samband med beredningen av budgetpropositionen , utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2). Vi har därför valt att i detta ärende inte reservera oss till förmån för förslaget men står naturligtvis bakom vårt budgetförslag och hänvisar till reservation i det nämnda betänkandet. Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (L) (L) anför: I partimotionerna 2017/18:1850 yrkande 2 och 2017/18:3628 yrkande 3 föreslår Liberalerna att rätten att kvarstå i anställning ska höjas till , med en första höjning till . För att driva denna fråga framåt har Liberalerna bl.a. varit aktiva inom . Liksom utskottet välkomnar jag de steg som tagits i frågan inom ramen för Pensionsgruppens arbete. En liberal utgångspunkt är nämligen att människor ska få fortsätta i arbetslivet så länge de vill och kan. Personer som arbetar längre får också själva en bättre ekonomi som de bidrar till en bättre samhällsekonomi i stort. Liberalerna anser att vi måste ta vara på den tillgång som årsrika personer utgör i arbetslivet. Jag står naturligtvis bakom förslagen i partimotionerna och anser att höjningen av åldersgränsen bör ske mer kraftigt än vad Pensionsgruppen har enats om. Mot bakgrund av Pensionsgruppens värdefulla arbete och betydelsen av breda överenskommelser i en viktig framtidsfråga som denna avstår jag dock från att reservera mig till förmån för Liberalernas förslag. Turordningsreglerna, punkt 5 (C) (C) anför: Jag anser att arbetsrätten måste reformeras. I partimotion 2017/18:3683 framställs ett yrkande om att tillsätta en arbetsmarknadskommission (yrkande 10) med uppdrag att göra ett omtag kring reglerna på arbetsmarknaden och bl.a. lägga fram förslag för en flexibel arbetsmarknad. Av motionen framgår bl.a. att anser att arbetsrätten måste reformeras och anställningsskyddet göras mer kopplat till kompetens än hur länge man varit på arbetsplatsen. I motionen framhålls också att ett första steg bör vara att alla företag med upp till 50 anställda helt undantas från turordningsreglerna. Eftersom yrkandet behandlades inom ramen för utskottets beredning av motionsyrkanden om arbetsmarknadspolitiska frågor och arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2017/18:AU4) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för det. Jag står naturligtvis bakom det som anförs i motionen och hänvisar till reservation i nämnda betänkande. Stridsåtgärder, punkt 9 (L) (L) anför: I partimotion 2017/18:3628 yrkande 8 vill Liberalerna se åtgärder för att förbjuda stridsåtgärder av tredjeman riktade mot parter bundna av kollektivavtal. En konflikt där den här typen av stridsåtgärder förekommer och som är särskilt problematisk är situationen i hamn. En konkurrerande arbetstagarorganisation har där med sitt agerande bl.a. bidragit till att stora företag har flyttat sina leveranser och att vissa företag fått lägga ned. Liberalerna var länge pådrivande för att få till stånd en lösning av situationen men fick då höra att partiet ville förstöra den svenska arbetsmarknadsmodellen. Det är visserligen välkommet att regeringen ändrat uppfattning i frågan och tillsatt en utredning om bl.a. just det som Liberalerna efterfrågar. Det tog dock orimligt innan utredningen tillsattes. Tiden som utredningen har fått för att få fram ett förslag är även den omotiverat lång. Jag ser dock med stort intresse fram mot utredningens förslag. Jag står naturligtvis bakom förslaget i partimotionen men avstår mot bakgrund av pågående arbete från att reservera mig till förmån för förslaget. Proportionalitetsprincip, punkt 10 (C) (C) anför: Jag anser att regelverken på arbetsmarknaden måste anpassas till att det är små och växande företag som i allt högre grad står för jobbskapandet. I partimotion 2017/18:3683 framställs ett yrkande om att tillsätta en arbetsmarknadskommission (yrkande 10) med uppdrag att göra ett omtag av reglerna på arbetsmarknaden och bl.a. lägga fram förslag för en flexibel arbetsmarknad. Av motionen framgår bl.a. att anser att dagens arbetsmarknadsregler hindrar framväxten av morgondagens jobb. Inte minst gäller det konfliktreglerna som i princip ser likadana ut som de gjorde när kollektivavtalslag skrevs, med stor tonvikt på att stärka den då relativt svaga arbetstagarsidans position. har vi en omvänd situation med mycket långtgående möjligheter för arbetstagarorganisationerna att ta till åtgärder. I likhet med vad som anförs i motionen anser jag att arbetsgivare och arbetstagarorganisationerna behöver bli mer jämlika. En proportionalitetsprincip för arbetsmarknadskonflikter bör därför införas. Eftersom yrkandet behandlades inom ramen för utskottets beredning av motionsyrkanden om arbetsmarknadspolitiska frågor och arbetslöshetsförsäkringen (bet. 2017/18:AU4) saknar jag möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för det. Jag står naturligtvis bakom det som anförs i motionen och hänvisar till reservation i nämnda betänkande. Utstationering av arbetstagare, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: har under nuvarande i likhet med det föregående lagt förslag om att utstationeringsdirektivet bör reformeras. I motion 2017/18:2643 yrkande 12 föreslår vi att direktivet ändras så att månadsrapportering och anmälningsplikt görs tvingande för samtliga företag som har utstationerad arbetskraft i och att en bortre maxgräns för hur länge en arbetstagare kan vara utstationerad bestäms . I likhet med utskottet noterar vi att det inom EU pågår en process med att revidera utstationeringsdirektivet. De områden som har pekat ut är en del av denna process. Vi står naturligtvis fast vid vad vi anför i motionen men anser inte att det finns skäl att föregripa det arbete som just nu pågår med de aktuella frågorna. Vi har därför valt att inte reservera oss till förmån för förslaget. Entreprenörsansvar, punkt 12 (SD) (SD) och (SD) anför: har lagt förslag om att det bör införas ett huvudentreprenörsansvar för alla arbetstagare inom byggsektorn. I motion 2017/18:2643 yrkande 13 föreslår vi att en sådan ordning ska införas. Vi noterar nu att regeringen har presenterat ett förslag om att införa ett entreprenörsansvar i bygg- och anläggningsbranschen. Vi står naturligtvis fast vid vad som anförs i motionen, men eftersom regeringens förslag behandlar samma område som vårt förslag och vi inte vill föregripa behandling av regeringens förslag har vi valt att i detta ärende inte reservera oss till förmån för yrkandet. Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (L) (L) anför: I partimotion 2017/18:3194 yrkande 22 anser Liberalerna att EU-samarbetet bör utvecklas med grundläggande krav på sociala rättigheter, dvs. den sociala pelaren. Med sociala rättigheter får fler människor i ett bättre liv, som EU:s tillväxt och ekonomi blir starkare. Liksom utskottet har jag noterat att regeringen vid överläggning med utskottet fick stöd för sin välkomnande inställning till den sociala pelaren och att pelaren sedan undertecknades vid toppmötet i . Utvecklingen har därför varit positiv utifrån Liberalernas aktuella yrkande. Det finns dock skäl att, som Liberalerna gör i motionen, betona att pelaren ska ses som en vägledande kompass för unionens länder och varken vara tvingande eller budgetpåverkande. Jag står naturligtvis bakom förslaget i motionen men avstår mot bakgrund av utvecklingen på området från att reservera mig till förmån för förslaget. I likhet med utskottet förutsätter jag att regeringen även i fortsättningen kommer att föra en tydlig dialog med när det gäller den fortsatta utvecklingen på området. Sociala rättigheter i EU, punkt 13 (KD) (KD) anför: har varit tydliga i sin inställning till den europeiska pelaren för sociala rättigheter sedan idén dök upp på EU:s dagordning. Den sociala pelaren innebär att en grund skapas för att driva fram oönskad lagstiftning på områden som inte är EU-gemensamma, såsom föräldrars möjligheter att bestämma över sin föräldraledighet. I motion 2017/18:3626 yrkande 34 anser följaktligen att inte bör delta i arbetet med att upprätta en europeisk pelare för sociala rättigheter. Liksom utskottet har jag noterat att den sociala pelaren sedan det aktuella yrkandet framställdes, med starkt bidrag från den , har blivit en realitet på EU-nivå. Jag står naturligtvis bakom vad som anförs i motionen om det negativa med EU:s ambition att gå längre med överstatliga regler, men eftersom den sociala pelaren nu har upprättats på EU-nivå avstår jag från att reservera mig till förmån för motionsförslaget. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:2021 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett proportionalitetskrav för fackens stridsåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2518 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av fackliga sympatiåtgärder och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:37 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvärdera de s.k. egenanställningsföretagens arbetsmiljö och lönesättning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:384 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:586 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska föreligga objektiva skäl för användandet av tidsbegränsade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:606 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:758 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska låta arbetsmarknadens parter genom avtal lösa frågor kring löner och avtalsvillkor samt tillkännager detta för regeringen. 2017/18:782 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om allmän visstid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:793 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka den lagstadgade semestern, exempelvis med en sjätte semestervecka, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om införande av en ny form av lärlingsanställning och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kompetensförsörjning genom vidareutbildning samt utlandsrekrytering och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:927 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka tiden för tjänstledigt för att bedriva näringsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka den lagstadgade deltidsrätten till i stället för och tillkännager detta för regeringen.