bet · H501AU9 · 2018-04-20 00:00:00 — Åtgärder är nödvändiga för att minska de otrygga anställningarna och stärka den enskildes rätt till anställningstrygghet. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag till om följande lagändringar. • Anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar. Lagen ska i denna del även fortsättningsvis vara semidispositiv. • En övre tidsgräns införs i anställningsskyddslagen för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning. • Regelverket kring vikariat i anställningsskyddslagen förtydligas så att det tydligare framgår att det måste finnas ett personsamband. • Den arbetsrättsliga lagstiftningen och lagen om offentlig upphandling skrivs om så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar. Rätt till heltid, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2017/18:1459 av och (båda S), 2017/18:2577 av (S) och 2017/18:3522 av (SD). Det ska vara möjligt för alla som arbetar att försörja sig på sitt arbete. För den som är hänvisad till att jobba deltid är det ofta en omöjlighet att klara sin egen och eventuella barns försörjning. Att jobba deltid innebär i praktiken ofta att man blir beroende av någon annan för att klara sig. Det finns ett tydligt mönster i att kvinnor arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män. Som en följd av detta får kvinnor bl.a. generellt lägre inkomst och sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet. anser att heltidsnormen måste stärkas. Det är en central jämställdhetsfråga att också undersköterskor, servitriser och butiksbiträden ska kunna leva på sin lön. I likhet med utskottet välkomnar jag utredningen om ett hållbart arbetsliv. Jag delar dock inte utskottets avvaktande inställning i frågan om rätt till heltid utan anser att det är hög tid för lagstiftningsåtgärder. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om att stärka rätten till heltid genom ändringar i anställningsskyddslagen som gör heltid till norm, medan anställningar på deltid ska kunna ingås om parterna kommer överens om detta. Turordningsreglerna, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15, 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3148 av och (båda M) och 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5. Många företag upplever att turordningsreglerna i anställningsskyddslagen utgör ett hinder att anställa och behålla rätt kompetens. Vi anser att turordningsreglerna bör reformeras så att rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden kan förbättras. vill se turordningsregler som i högre grad är baserade på kompetens, i linje med vad parterna förhandlat om i Omställningsförhandlingarna mellan PTK och . bör även möjligheterna till omställning förbättras i enlighet med förhandlingarna, detta då trygghet i arbetslivet handlar alltmer om att ha rätt kompetens. vill utforma detaljerna i förslaget i samråd med parterna. Vi anser, till skillnad från utskottet, att dagens regelverk utgör ett hinder för företagen att anställa eller behålla viss kompetens. Det är problematiskt att kompetens med dagens utformning inte tillåts vägas in i tillräckligt stor utsträckning när personer ska säga upp vid arbetsbrist. Vi anser därför att regeringen bör vidta åtgärder för att förändra turordningsreglerna i anställningsskyddslagen så att reglerna i högre grad baseras på kompetens. Turordningsreglerna, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3148 av och (båda M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5. noterar att möjligheten att behålla nyckelpersonal i svåra tider har blivit allt viktigare i takt med utvecklingen av arbetsmarknaden. Det kommer sannolikt att bli ännu viktigare . Även om det är möjligt att avtala bort turordningsreglerna mellan parterna är det långt ifrån alltid som arbetstagarorganisationerna tillåter företagen att behålla spjutspetskompetens framför annan personal som varit på arbetsplatsen längre. I de fall där en överenskommelse faktiskt nås blir det ofta också en kostsam process för företagen. är medvetna om att företagare vill se flexiblare turordningsregler och att det är viktigt för ett förbättrat företagsklimat. delar, till skillnad från vad utskottet tycks göra, företagens bild av att turordningsreglerna såsom de är utformade hämmar såväl tillväxten som företagens anställningsbenägenhet. Det finns därför skäl för förändringar av regelverket. En lagändring bör dock väga in att viss trygghet måste finnas för arbetstagarna som företagens intressen tas till vara. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag till där möjligheten att undanta personer från turordningen i anställningsskyddslagen utökas från två till fem personer. Turordningsreglerna, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3148 av och (båda M), 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5. Trots att relativt få arbetsgivare använder sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda på små arbetsplatser. anser att det inte finns några sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. Anställningsskyddslagen ger redan utan undantagsregeln parterna tillräckligt utrymme att träffa lösningar vid arbetsbristuppsägningar som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var, genom kravet på tillräckliga kvalifikationer, skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Jag anser att det är hög tid att slå vakt om de grundläggande intentionerna med anställningsskyddslagen och beklagar att utskottet inte gör samma bedömning i fråga om undantaget från turordningsreglerna. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur 22 § anställningsskyddslagen. Turordningsreglerna, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3148 av och (båda M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24. Svensk arbetsrätt är i ett internationellt perspektiv väldigt stark och ger arbetstagare trygghet på arbetsmarknaden. leder reglerna till en tudelad och stelbent arbetsmarknad. är ett av de länder inom där den arbetsrättsliga skillnaden mellan de som har en fast anställning och de som har tillfällig anställning är allra störst. Svensk arbetsmarknad gör skillnad på om du jobbar på en arbetsplats som har kollektivavtal eller inte. Svensk arbetsmarknad gör skillnad på hur gammal du är och hur länge du har jobbat i stället för kompetens. Liberalerna anser att arbetsrätten behöver moderniseras. Jag delar inte utskottets uppfattning att turordningsreglerna är väl avvägda och anpassade till dagens arbetsmarknad utan anser att möjligheten till undantag i turordningsreglerna ska utökas till att omfatta fem personer för företag upp till 49 anställda. Det skulle möjliggöra större frihet och flexibilitet för företag att behålla kompetent personal vid uppsägning och ge yngre personal större möjlighet att konkurrera på arbetsplatsen. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ändra turordningsreglerna i anställningsskyddslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Turordningsreglerna, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:384 av (M), 2017/18:2367 av Boriana (M), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:2833 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2988 av och (båda M) yrkande 1, 2017/18:3148 av och (båda M), 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 5. Med ekonomins tvära kast krävs att företagen har god omställningsförmåga. En utebliven order kan med ett penndrag försätta ett annars expanderande och lönsamt företag i kris. anser att det är viktigt att företagen ges goda förutsättningar att kunna ställa om och behålla nyckelpersoner vid förändrade villkor för företaget. Möjligheten till undantag från turordningsreglerna i anställningsskyddslagen har varit betydelsefullt för företags benägenhet att våga anställa även i tider då konjunkturen kan tyckas bister. Annars utgör bristen på flexibilitet ett skäl för många företag att tveka inför att anställa när utsikterna ser ljusare ut. För att främja ett flexiblare arbetsliv där företagen har bättre förutsättningar att hantera dagens villkor anser jag, till skillnad från utskottet, att undantagen från turordningsreglerna i anställningsskyddslagen bör utökas till fyra personer oavsett företagets storlek. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att ändra turordningsreglerna i anställningsskyddslagen i enlighet med vad som anförts ovan. Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 16, 2017/18:2049 av (M) och 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 18. vill utveckla den svenska modellen, som har tjänat väl . Det är viktigt att upprätthålla en rimlig balans mellan arbetsgivarnas och arbetstagarnas intressen och tillförsäkra den anställde god trygghet. I en alltmer globaliserad och dynamisk ekonomi, där människor byter jobb oftare, krävs dock mer flexibilitet på den svenska arbetsmarknaden. Detta både för att stärka svenska företag och svensk konkurrenskraft och för att öka människors jobbchanser. Vi beklagar att utskottet stänger dörren till att utveckla och anpassa regelverket. För att förbättra matchningen, öka rörligheten och underlätta för fler att få det första jobbet anser vi att arbetsrätten behöver reformeras och moderniseras. Ett område som regeringen bör se över är den lagliga företrädesrätten till återanställning. Vi anser därför att regeringen bör se över företrädesrätten till återanställning i anställningsskyddslagen. Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 18 samt 2017/18:2049 av (M) och 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 16. anser att företrädesrätten till återanställning är viktig för att upprätthålla tillsvidareanställningen som norm. Utan företrädesrätten förlorar också turordningsreglerna sin funktion. Företrädesrätten till återanställning motverkar att oseriösa arbetsgivare godtyckligt säger upp personal enbart för att kunna ersätta dem med andra. Givet de allt fler korta visstidsanställningar som framför allt unga hänvisas till innebär dagens regler om kvalifikationstid att stora grupper ställs utanför det skydd som företrädesrätten medför. Företrädesrätten gäller efter anställningens upphörande. För att företrädesrätten ska ge ett tillräckligt skydd mot godtyckliga uppsägningar bör förlängas. finns ett stort antal personer som permanent blir hänvisade till att varva tillfälliga anställningar med arbetslöshet. Om inget görs för att stärka återanställningsrätten riskerar den skaran att växa än mer framöver. Enligt dagens regelverk är det möjligt för arbetsgivare att säga upp anställda och i stället hyra in helt andra personer för att utföra deras arbete. Det innebär att anställningsskyddet sätts ur spel. Så var det inte tänkt när anställningsskyddslagen skrevs. Då var bemanningsföretag förbjudna, och ingen kunde föreställa sig dagens situation. Konsekvenserna av luckan i lagen är uppenbara. I flera uppmärksammade fall har arbetsgivare sagt upp, eller hotat med att säga upp, fast anställd personal för att ersätta dem med inhyrd arbetskraft. Hotet att ersätta de anställda med inhyrda har använts i utpressningssyfte för att förhandla ned lokala kollektivavtal och för att kunna säga upp anställda utan hänsyn till regler om anställningstid och kvalifikationer. anser att avsaknaden av ett uttryckligt förbud mot att kringgå återanställningsrätten genom att anlita uthyrningsföretag strider mot lagens syfte. Jag anser att problemen med dagens bristande regelverk i fråga om företrädesrätten till återanställning är större än vad utskottet tycks göra. Regelverket är inte tillfredsställande i dessa avseenden, och regeringen bör agera för att täppa till de brister som finns. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med följande förslag till ändringar i anställningsskyddslagen. • Kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning kortas ned och inträder efter sammanlagt sex månaders anställning , och tiden under vilken företrädesrätten gäller förlängs efter anställningens upphörande. • En tydlig skrivning införs i lagen där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning. Uthyrning av arbetstagare, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 16, 17, 19 och 20 samt 2017/18:2175 av m.fl. (S). En tydlig och effektiv reglering behövs både för att skapa rimlig anställningstrygghet för anställda i företag som anlitar eller avser att anlita inhyrda från bemanningsföretag och för att anställda i uthyrningsföretag ska omfattas av rimliga villkor. Uthyrda arbetstagare är i en utsatt position, och det finns därför behov av ett särskilt skydd för dessa. har en av de mest arbetsgivarvänliga regleringarna inom när det gäller möjligheten att anlita bemanningsföretag för inhyrning av arbetskraft. För den flexibiliteten betalar arbetstagarna med stress och otrygghet, som arbetsgivarnas makt stärks. När arbetsplatser är tillfälliga och relationer mellan olika grupper av arbetstagare försvagas förskjuts maktförhållandena till arbetsgivarnas fördel. vill se en rad åtgärder för att komma till rätta med de brister i regelverket som finns kopplat till uthyrning av arbetstagare. Jag delar alltså inte utskottets avvisande inställning till behovet av förändringar. Jag anser därför att regeringen bör vidta följande åtgärder för att komma till rätta med de nuvarande bristerna på området: • verka för en ändring av EU:s bemanningsdirektiv som innebär att medlemsstaterna själva kan besluta huruvida bemanningsföretag ska vara tillåtna på den egna arbetsmarknaden • återkomma med ett förslag till om ett tillägg till uthyrningslagen om att det inte är tillåtet att använda inhyrning för att tillgodose permanenta arbetskraftsbehov • återkomma med ett förslag till om att stärka den fackliga vetorätten i medbestämmandelagen genom att det för ett fackligt veto mot inhyrning ska räcka att kollektivavtal saknas och att de fackliga organisationerna ska kunna lägga in sitt veto även om det inte hållits någon förhandling enligt 38 § medbestämmandelagen • återkomma med ett förslag till om att ändra uthyrningslagen så att arbetstagare och avtalsslutande fackförbund ges rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:793 av (S), 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 33. anser att det är önskvärt att fler människor väljer att starta eget företag. För att nå dit är det viktigt att jobba med attityder, men också att sänka trösklar och ta bort hinder. Enligt kan av svenskarna tänka sig att starta ett eget företag, däremot är det som gör det i slutändan. För många är även klivet från anställning till eget företag ett hinder. Vi delar inte utskottets bedömning att dagens regelverk om tjänstledighet för att starta företag är tillfredsställande. Vi anser att det är och att det är ett hinder för att få fler att starta eget företag. Vi anser därför att regeringen bör se över möjligheten att utöka rätten till tjänstledighet för att starta företag från dagens till . Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14 och 2017/18:793 av (S), 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 12, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 33. anser att behöver fler företag om vi ska klara framtidens utmaningar. Utöver företagsklimatet i största allmänhet kan initiativ från staten med riktade insatser bidra till att fler företag skapas. Ett sådant önskvärt initiativ vore mer generösa regler för personer som vill vara tjänstlediga för att starta företag. Har man ett fast arbete och bär på en företagsidé kan steget vara stort att lämna sin fasta anställning för att pröva vingarna med ett eget företag. Samhället riskerar därigenom att gå miste om vad som skulle kunna få ekonomin och arbetsmarknaden att växa. Ett annat område av ledighetslagstiftningen där det finns skäl att se över regelverket är ledigheter för föräldrar. Barn går igenom olika faser i sin utveckling och i sina möten med omvärlden. För vissa barn går t.ex. inskolningen på förskolan mycket bra och snabbt, medan det för andra barn kan behövas extra stöd. inser betydelsen av att barn i största möjliga mån får utvecklas i sitt eget tempo och vill därför öka möjligheten för föräldrar att arbeta deltid under barnets första . har också noterat de problem som många föräldrar upplever de veckor då förskolan har sommarstängt. Vi vill därför införa s.k. förskoledagar, en lagstadgad rätt till tjänstledigt då förskolan är sommarstängd. Vi delar således inte utskottets uppfattning att den gällande ledighetslagstiftningen är tillfredsställande i de avseenden som tagits upp ovan. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om följande förändringar av regelverket: • utöka rätten till tjänstledighet för att bedriva näringsverksamhet från • utöka den lagstadgade deltidsrätten för föräldrar under barnets första till från nuvarande • en ny lagstadgad rätt till tjänstledigt då förskolan är sommarstängd. Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2017/18:793 av (S), 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 33. Att vara egenföretagare och att starta nytt är förknippat med en viss osäkerhet, både vad gäller trygghet och ekonomi. Det är också ett av de största hindren som lyfter fram mot att fler ska vilja starta och driva företag. Det finns ett glapp mellan att vilja starta ett företag och att faktiskt göra det. vill överbrygga det gapet och skapa bättre förutsättningar för att människor ska våga förverkliga sin idé. finns det möjlighet att ta tjänstledigt i för att starta och driva företag. Jag anser, till skillnad från utskottet, att denna möjlighet inte är tillräckligt generöst utformad. Möjligheten till tjänstledighet bör utökas för att det ska vara möjligt att prova sin idé fullt ut. Tjänstledigheten bör även gälla då någon tar över ett redan befintligt företag. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett förslag till om att utöka möjligheten till tjänstledighet för att starta eller ta över ett befintligt företag . Utökad rätt till ledighet, punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 64 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 33 samt 2017/18:793 av (S), 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:3212 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 12. anser att dagens regelverk medger en relativt flexibel användning av föräldraförsäkringen under barnets första levnadsår. Vid barnets ettårsdag inträder dock ett antal begränsande regler och villkor som starkt styr såväl hur uttaget av föräldrapenningen sker som planeringen av eventuella syskon. vill att makten över föräldraförsäkringen i större utsträckning ska flyttas till föräldrarna.