bet · H501FiU20 · 2018-06-15 00:00:00 — Om räntorna stiger mer än vad hushållen tagit höjd för kan det påverka konsumtionen negativt till följd av att hushållens boendekostnad blir högre än förväntat. Enligt regeringen kan BNP-tillväxten utvecklas starkare än väntat om t.ex. hushållens konsumtion stiger snabbare än vad som antagits. Prognosjämförelser och utvärdering av prognoser Regeringen konstaterar att prognosen för BNP-tillväxten 2018 är i linje med , och prognoser. Däremot är prognosen något högre . bedömer regeringen att arbetslösheten kommer att vara något lägre än vad de andra bedömarna gör i sina prognoser. har regeringen och samma prognos för arbetslösheten medan övriga bedömare ligger något högre. Enligt regeringen kan det bero på olika bedömningar av effekten av olika reformer. Tabell 1.4 Prognosjämförelser i den ekonomiska vårpropositionen BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, procent av arbetskraften, 15–74 år Inflation, procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP 1,6/1,6 1,9/1,5 1,7/1,7 2,0/1,7 /1,8 /1,7 1,7/1,7 2,6/1,8 BNP-gap, procent av potentiell BNP -0,2 Källa: ekonomiska vårproposition, publiceringsdatum för regeringen , , kommissionen och . Regeringens prognoser för inflationen 2018 och 2019 ligger något lägre än övriga bedömares. Regeringen konstaterar att alla bedömare utom bedömer att resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet blir positivt 2018 och 2019. Enligt kommissionen kommer resursutnyttjandet vara i det närmaste balanserat. Regeringen redovisar även en utvärdering av regeringens prognoser för BNP-tillväxt 1994–2017, som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna . Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. För prognoser gjorda som utfallet har regeringen, liksom övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Prognosfelen är dock inte statistiskt signifikanta. bedömer i sin penningpolitiska rapport att konjunkturläget i är fortsatt starkt. BNP-tillväxten 2018 väntas bli relativt hög, dels för att exporten ökar snabbare än tidigare, dels på grund av en ökad offentlig konsumtion som en följd av beslutade och aviserade åtgärder i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Nedgången i bostadspriserna medför dock lägre bostadsinvesteringar framöver, och sammantaget dämpas BNP-tillväxten , från 2018 till 2019 och 2020. Ökningen i arbetskraftsutbudet och sysselsättningen väntas dämpas från mycket höga nivåer, som en följd av att befolkningstillväxten bland personer i arbetsför ålder bromsar in relativt snabbt. De lediga resurserna i ekonomin bedöms vara knappa, vilket väntas medföra att löneökningstakten gradvis stiger framöver. Det höga resursutnyttjandet samt en något högre inflation i omvärlden bidrar positivt till inflationsutvecklingen framöver. Sammantaget beräknar att inflationen mätt med KPIF uppgår till 2018 och 2019. IMF:s prognos för världsekonomin Enligt IMF:s prognos väntas BNP-tillväxten i världsekonomin fortsätta att stärkas, till både 2018 och 2019. Utvecklingen drivs av gynnsamma förhållanden på de finansiella marknaderna och den stimulans som följer av expansiva finanspolitik. IMF bedömer att återhämtningen till stor del är cyklisk. Den globala tillväxten beräknas dämpas i takt med att många av de avancerade ekonomierna når sin potential, penningpolitiken normaliseras med högre räntor som följd och effekterna av den amerikanska politiken klingar av. Enligt vårprognos överträffade BNP-tillväxten i och euroområdet förväntningarna . Tillväxten förväntas vara fortsatt stark 2018 och uppgå till , drivet av en stabil konsumtion och en stark export och investeringstakt. bedöms tillväxten bromsa in något till i både EU och euroområdet, i takt med att flaskhalsar blir tydligare i vissa länder och sektorer, penningpolitiken anpassas till nya omständigheter och världshandeln bromsar in något. Globalt väntas BNP-tillväxten uppgå till 2018 och 2019. ekonomi bedöms växa 2019. Den dämpade tillväxttakten 2019 bedöms i huvudsak vara ett resultat av minskad inhemsk efterfrågan, främst relaterat till minskade bygginvesteringar. Effekten motverkas något av en starkare nettoexport. Som en följd av en ökad brist på arbetskraft väntas arbetslösheten sjunka något och stabiliseras kring 2018 och 2019. Inflationen väntas uppgå till 2018 och sjunka till 2019. bedömer i sin prognos att den globala konjunkturuppgången är fortsatt stark. BNP-tillväxten beräknas uppgå till 2019. Tabell 1.5 Nya prognoser av den svenska ekonomins utveckling –2019 BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, procent av arbetskraften, 15–74 år Inflation, procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HKIP 1,6/1,6 1,9/1,5 1,5/- 1,6/- 1,8/1,8 2,6/1,9 -/1,9 -/1,7 1,6/- 2,2/- Källa: ekonomiska vårproposition, IMF World Economic Outlook , penningpolitiska rapport , vårprognos och prognos . Tillväxten drivs av ökade investeringar och en återhämtning i internationell handel, vilket också bidrar till att fler jobb skapas. I flera av de avancerade ekonomierna stöds utvecklingen av att både penningpolitiken och finanspolitiken är expansiv. I de framväxande ekonomierna stärks aktiviteten bl.a. av ökad världshandel och högre råvarupriser. understryker dock att spänningar i världshandeln, sårbarheter på de finansiella marknaderna och stigande oljepriser utgör betydande risker för den globala utvecklingen. I bedöms BNP-tillväxten uppgå till 2018 och mattas av något till 2019 på grund av kapacitetsbegränsningar. konstaterar att ekonomin fortsätter att växa starkt och att tillväxtens sammansättning håller på att förändras. Exporten bedöms öka som en följd av en ökad internationell efterfrågan och en svagare krona, medan konsumtionen minskar på grund av dämpade löneökningar, högt sparande och sjunkande huspriser. Arbetslösheten väntas plana ut i takt med att en större andel av arbetskraften utgörs av personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Inflationen bedöms ligga nära målet framöver. bedömer att de huvudsakliga riskerna i prognosen omfattar fortsatt sjunkande huspriser, vilket kan dämpa konsumtionen. Kombinationen av både expansiv finanspolitik och penningpolitik riskerar även att förstärka konjunkturcykeln. Ny statistik över läget i svensk ekonomi Regeringens prognos bygger på information som fanns tillgänglig t.o.m. . Nedan redovisas ett antal indikatorer över den svenska ekonomins utveckling som publicerats efter det datumet. Enligt Nationalräkenskaperna för ökade BNP säsongsrensat jämfört med . Det är i linje med den genomsnittliga tillväxttakten för de fyra senaste kvartalen. Fasta bruttoinvesteringar och hushållens konsumtion bidrog mest till uppgången, medan exportnettot höll tillbaka utvecklingen. Jämfört med den föregående publiceringen har den faktiska BNP-utvecklingen för reviderats ned till . steg fasta bruttoinvesteringar jämfört med föregående kvartal och bidrog till BNP-tillväxten. Lagerinvesteringar bidrog till BNP-utvecklingen. Hushållens konsumtion ökade och bidrog till BNP-utvecklingen. Hushållens konsumtionsutgifter för boende bidrog mest. Exporten minskade jämfört med föregående kvartal, framför allt till följd av att exporten av tjänster minskade. Importen ökade och sammantaget drog exportnettot ned BNP-tillväxten . Produktionen inom näringslivet ökade jämfört med föregående kvartal. I de varuproducerande branscherna steg produktionen och det var främst bygg och anläggning som bidrog till uppgången. De tjänsteproducerande branscherna ökade och där bidrog informations- och kommunikationstjänster mest. Rensat för inflation ökade hushållens disponibla inkomster jämfört med föregående kvartal (källa: SCB, publicerat ). Konjunkturbarometern gick ner från 110,4 till 108,8 . Trots nedgången indikerar barometern ett klart ljusare stämningsläge än normalt bland företag och hushåll. Konfidensindikatorn för detaljhandeln steg, läget i tillverkningsindustrin är fortsatt mycket starkt och i tjänstesektorn är läget fortsatt något starkare än normalt. Indikatorn för bygg- och anläggningsverksamhet föll dock 8 enheter , till den lägsta nivån på närmare . Nedgången beror främst på att företagen sänkt sina förväntningar på sysselsättningsutvecklingen . Hushållens konfidensindikator föll för sjätte månaden i rad, till en nivå under det historiska genomsnittet. Nedgången förklaras av en minskad optimism bland hushållen om hur den egna ekonomin kommer att utvecklas och en alltmer dämpad inställning till om det är fördelaktigt att köpa kapitalvaror (källa: , publicerat ). Hushållens bostadslån hade en årlig tillväxttakt på , vilket innebär att den minskade jämfört med mars. Bostadslånen utgör av den totala utlåningen från monetära finansinstitut (MFI) (källa: SCB, publicerat ). Enligt Småhusbarometern sjönk småhuspriserna med mars–, jämfört med den föregående . På årsbasis har priserna stigit med (källa: SCB, publicerat ). Antalet färdigställda bostadslägenheter i nybyggda hus uppgick till ca 48 000, en ökning jämfört med och det högsta antalet . Andelen bostadsrätter uppgick till och andelen hyresrätter till . I var 7 av 10 lägenheter upplåtna med bostadsrätt, och i och utanför storstadsområdena var 6 av 10 nybyggda lägenheter hyresrätter (källa: SCB, publicerat ). påbörjades färre nybyggnationer av lägenheter jämfört med (källa: SCB, publicerat ). beräknar att löneökningstakten i ekonomin som helhet var , jämfört med samma månad . var löneökningarna i näringslivet klart lägre än i den offentliga sektorn men sedan slutet av har löneökningarna i näringslivet tagit lite mera fart, medan de i stället har dämpats i kommuner och landsting. Enligt beror detta på att effekten av de särskilda lönesatsningarna på lärare och undersköterskor avtagit, som den höga efterfrågan på arbetskraft till slut visas i näringslivets löneutveckling (källa: , publicerat ). Inflationstakten enligt KPIF uppgick till , vilket är en nedgång jämfört med då den uppgick till . Inflationstakten mätt med KPI var , en nedgång jämfört (källa: SCB, publicerat ). lämnade reporäntan oförändrad på –0,vid det senaste penningpolitiska mötet . Räntan börjar enligt prognosen höjas , vilket är något senare än i tidigare prognos. innehav av statsobligationer uppgår till (nominellt), och tills vidare återinvesteras förfall och kupongbetalningar (källa: reporäntebeslut, publicerat ). Enligt Arbetskraftsundersökningarna () ökade antalet sysselsatta jämfört med . Antalet sysselsatta i åldern 15–uppgick till 5 017 000 personer, vilket är 93 000 personer fler än . Sysselsättningsgraden uppgick till , en ökning . Även säsongsrensade data visar på en uppgång. Arbetslösheten minskade och uppgick till av arbetskraften. Den säsongsrensade arbetslösheten uppgick till . Ungdomsarbetslösheten minskade och uppgick till 106 000 personer i åldern 15–. av dessa var heltidsstuderande (källa: SCB, publicerat ). Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen i propositionen redovisar en prognos över ekonomins utveckling tillsammans med en utvärdering av olika bedömares prognoser för BNP-tillväxten. Den prognos över den ekonomiska utvecklingen som presenteras i propositionen är också den prognos som oppositionspartierna baserar sina riktlinjer på. Utskottet konstaterar att den globala konjunkturuppgången fortsätter att stärkas. Tillväxten drivs alltmer av investeringar och ökad handel, som de finansiella förhållandena är gynnsamma. Regeringens prognos om en global BNP-tillväxt på 2018 och 2019 är i huvudsak i linje med de något senare presenterade prognoserna på 3,8–3,från internationella bedömare såsom IMF, och . Utskottet noterar att flera prognosmakare, däribland regeringen, bedömer att tillväxten kommer att mattas av i takt med att de avancerade ekonomierna når sin potential. Utskottet konstaterar att svensk ekonomi går bra och gynnas av en allt starkare global konjunktur. Regeringen bedömer att svensk ekonomi fortsätter att utvecklas starkt. Hushållen och företagen är optimistiska om konjunkturutsikterna och inom industrin bedöms kapacitetsutnyttjandet vara högt. Utskottet noterar att Konjunkturbarometern, trots en nedgång , fortsätter att indikera ett klart ljusare stämningsläge än normalt bland företag och hushåll. BNP-tillväxten bedöms av regeringen uppgå till 2018 och drivs i huvudsak av investeringar och hushållens konsumtion. Prognosen stöds av Nationalräkenskaperna för , som visar att BNP-tillväxten var i linje med den genomsnittliga tillväxttakten de senaste fyra kvartalen och där fasta bruttoinvesteringar bidrog mest till tillväxten, följt av hushållens konsumtion. Utskottet noterar att regeringen bedömer att BNP-tillväxten mattas av något till 2019. Nettoexporten väntas då bidra alltmer till tillväxten, som tillväxten i främst bostadsinvesteringar väntas gå ned. Resursutnyttjandet bedöms av regeringen vara högre än normalt 2018 och 2019. I bedömningen av den ekonomiska utvecklingen och 2021 antas bl.a. att inga störningar påverkar ekonomin. Ekonomin bedöms därför gå mot ett balanserat konjunkturläge. Till följd av antagandet om ingen ytterligare aktiv finanspolitik bedöms den offentliga konsumtionen utvecklas jämförelsevis svagt 2020 och 2021. BNP-tillväxten utvecklas därmed i långsammare takt. Ett stigande resursutnyttjande i omvärlden och i ger företagen ökade möjligheter att successivt höja sina priser, och regeringen bedömer att inflationen mätt med KPIF väntas nå 2020. Den höga aktivitetsnivån i svensk ekonomi bedöms av regeringen medföra att arbetslösheten minskar från 2018 och 2019. Sysselsättningsgraden är hög och väntas fortsätta stiga. bedöms arbetslösheten minska något till och sysselsättningsgraden stabiliseras på . Bedömningen stöds av den senaste Arbetskraftsundersökningen () som visar att sysselsättningsgraden ökade jämfört med och att arbetslösheten minskade . Utskottet noterar att regeringens prognos för BNP-utvecklingen och 2019 i stort sett överensstämmer med de bedömningar som gjorts av andra prognosmakare efter det att den ekonomiska vårpropositionen överlämnades, även om regeringen är något mer positiv i sin bedömning. Regeringens prognos för arbetslösheten 2018 och 2019 är något lägre än andra bedömares. Enligt regeringen kan en förklaring till skillnaderna i prognoserna vara olika bedömningar av effekten av olika reformer. Prognosen för inflationsutvecklingen och 2019 är i huvudsak i linje med andra bedömares, även om regeringen ligger något lägre. Utskottet noterar en mindre skillnad i bedömningen av BNP-gapet, där regeringen, och beräknar att det är positivt 2018 och 2019, medan bedömer att resursutnyttjandet i princip kommer att balanseras . Utskottet konstaterar att hushållens skulder är fortsatt höga och uppgår till av den disponibla inkomsten och att av skulderna består av bolån. SCB:s statistik visar att den årliga tillväxttakten i hushållens bostadslån minskade något jämfört med mars och att småhuspriserna sjönk under inledningen av året. Utskottet noterar regeringens bedömning att prisutvecklingen framöver väntas stabiliseras. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att det finns osäkerheter i prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Internationella risker omfattar bl.a. inriktningen på den amerikanska regeringens politik, däribland handelspolitiken, utträdesförhandlingarna mellan och och skuldsättningen i den kinesiska ekonomin. I utgör hushållens skuldsättning och utvecklingen av bostadspriserna osäkerheter som kan leda till en annan ekonomisk utveckling än beräknat. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Förutsättningarna är goda för att lösa dagens samhällsproblem och rusta välfärden inför en framtida lågkonjunktur. Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del och politiken ska styras utifrån principen om att gemensamma investeringar för framtiden går före stora skattesänkningar. Det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet och den finanspolitiska inriktningen är väl avvägd ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Det strukturella sparandet användas för att bedöma om det föreligger en avvikelse från överskottsmålet. Eftersom det råder en betydande osäkerhet kring beräkningarna av det strukturella sparandet är det viktigt att regeringen framöver är transparent i sin redovisning när det gäller såväl antagandena som vilka effekter antagandena har på prognoserna för de offentliga finanserna. Politiken ska fortsätta att inriktas på att öka tryggheten, hållbarheten och jämlikheten i hela landet. Målet om EU:s lägsta arbetslöshet ska fortsätta att vägleda den ekonomiska politiken. Mer ska göras för att fler ska komma i arbete, bl.a. genom investeringar i utbildning och kompetensutveckling. Avsikten är att minska obalanserna på arbetsmarknaden och att grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden ska få jobb. Välfärden ska fortsätta att stärkas i hela landet genom ökade resurser till såväl kommunerna som vården. Även skolan ska ges goda förutsättningar att nå målet om en jämlik kunskapsskola genom ökade resurser för bl.a. fler lärare, höjda lärarlöner och fler utbildningsplatser. Klimatarbetet ska fortsätta att stärkas så att kan bli ett fossilfritt välfärdsland, bl.a. genom en elektrifiering av transportsektorn. ska vara ett tryggt och säkert land och antalet polisanställda ska öka. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Sedan regeringen tillträdde har finanspolitiken lagts om i en mer ansvarsfull riktning som angelägna satsningar genomförts. Stora underskott har vänts till överskott . Enligt regeringen är förutsättningarna goda för att lösa dagens samhällsproblem och rusta välfärden inför en framtida lågkonjunktur. Styrkan i svensk ekonomi ska komma alla till del. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg kan ett tryggt och hållbart samhälle byggas, anser regeringen. Den generella och gemensamt finansierade välfärden är central i den svenska modellen. Skattepolitiken ska finansiera den gemensamma välfärden och andra viktiga samhällsfunktioner. Skattepolitiken ska också skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Regeringen anser att den finanspolitiska inriktningen innebär en lämplig övergång till det nya överskottsmålet på en tredjedels procent av BNP . Enligt regeringen är den finanspolitiska inriktningen väl avvägd ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv. Även om resursutnyttjandet bedöms vara högre än normalt finns det ett flertal faktorer som talar emot en kraftigt åtstramande inriktning på finanspolitiken. Till att börja med saknas ett tydligt underliggande inflationstryck, och risken för en överhettning av svensk ekonomi bedöms därmed vara begränsad. Dessutom befinner vi oss i ett läge där en åtstramande politik skulle leda till att arbetslösheten blir högre och att personer med svag förankring på arbetsmarknaden får svårare att etablera sig. Enligt regeringen innebär de demografiska förändringar som sker i att det finns ett underliggande efterfrågetryck på offentligfinansierade tjänster och därmed ett underliggande tryck på de offentliga utgifterna. Det budgetutrymme som finns tillgängligt i förhållande till överskottsmålet bör därför enligt regeringen användas till investeringar i välfärden. Prognoser över statens budget och statsskulden –2021 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen (2011:2303) ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över såväl statens inkomster och utgifter som statens lånebehov och statsskulden. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. Vidare ska regeringen enligt 9 kap. 1 § noga följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. I den ekonomiska vårpropositionen ska regeringen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret. Enligt regeringens prognos –2021 förväntas staten redovisa stabila överskott, vilket bidrar till en lägre statsskuld. Statsskulden beräknas minska både nominellt och som andel av BNP samtliga år –2021. Posten Statsskuldsräntor m.m. i statens budget beräknas minska över prognosperioden. Regeringen konstaterar att har ränteutgifterna i genomsnitt uppgått till av BNP, vilket kan jämföras med av BNP av . Prognosen över statens budget och statsskulden påverkas också av kapitalplaceringar på skattekontot som kommer att minska när räntenivån i ekonomin åter bli positiv. Regeringen beräknar att det kommer att minska budgetsaldot med 2019 och 2020. med stark utveckling väntas skatteintäkternas ökningstakt dämpas till 2018, vilket enligt regeringen är nära den senaste tioårsperiodens genomsnittliga ökningstakt. Förklaringen är att intäkterna från mervärdesskatt utvecklas svagare till följd av en inbromsning i bostadsinvesteringar, men också till följd av att hushållens kapitalskatter minskar på höga nivåer. –2021 väntas de totala skatteintäkterna öka med i genomsnitt , och samtliga skattebaser beräknas bidra till ökningen. Skattekvoten väntas 2018 uppgå till av BNP, vilket är lägre än året innan. Enligt regeringen förklaras detta bl.a. av att hushållens kapitalskatt och punktskatter utvecklas något långsammare än BNP. Enligt regeringens prognos ligger skattekvoten kring under resten av perioden –2021. I förhållande till bedömningarna i budgetpropositionen har de totala skatteintäkterna 2018 reviderats ned med främst till följd av lägre intäkter från mervärdesskatt, bl.a. på grund av att bostadsinvesteringarna inte väntas öka lika kraftigt som i prognosen och att regeringen nu väntar sig lägre kapitalvinster och högre ränteavdrag från hushållen. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2018–2021, vilket motsvarar en genomsnittlig årlig ökning på . Det är något lägre än 2000–2017 då den årliga ökningen uppgick till . Som andel av BNP väntas de takbegränsade utgifterna enligt regeringen minska från . Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka de takbegränsade utgifterna med sammanlagt 2018–2021. Den makroekonomiska utvecklingen medför att de takbegränsade utgifterna ökar med sammanlagt , och där står de inkomstgrundade pensionerna i ålderspensionssystemet för huvuddelen av ökningen (). Utvecklingen av volymerna i transfereringssystemen, bl.a. minskade utgifter för migration och etablering samt färre personer i sjukförsäkringen, väntas minska utgifterna med sammanlagt . De utgiftsområden som bidrar mest till utgiftsökningarna –2021 är utgiftsområdena 27 Avgiften till Europeiska unionen, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt 25 Allmänna bidrag till kommuner. Sammanlagt ökar dessa tre utgiftsområden med . Jämfört med bedömningen i budgetpropositionen beräknas de takbegränsade utgifterna –2020 bli i genomsnitt lägre , bl.a. till följd av att antalet nettodagar inom sjukpenningen reviderats ned. Tabell 2.1 Statens budgetsaldo 2017–2021 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2021 Statsskuld vid årets slut1 1Här avses konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper har räknats bort. Källa: ekonomiska vårproposition. Prognoser över de offentliga finanserna 2018–2021 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i vårpropositionen redovisa prognoser över den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. De offentliga finanserna uppvisar överskott . Tillsammans med den starka utvecklingen av ekonomin och på arbetsmarknaden har en ansvarsfull politik enligt regeringen bidragit till en snabb förbättring av den offentliga sektorns finansiella sparande.