bet · H601FiU1 · 2018-09-24 00:00:00 — Ekonomisk jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–1,1 miljarder kronor) förklaras främst av förslag om lägre anslag till etableringsersättning till vissa nyanlända och åtgärder mot segregation. Arbetsmarknad och arbetsliv (–7,) förklaras den lägre ramen av minskade anslag till Arbetsförmedlingen och till arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Bland annat till följd av förslag om nya maximitider för studier på eftergymnasial nivå föreslås en lägre ram för utgiftsområde 15 Studiestöd (–3,). Den utökade ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (+1,) beror på en rad ändringar på utgiftsområdet i förhållande till regeringens För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (–2,) förklaras den lägre ramen framför allt av att stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande för hyresbostäder reduceras. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER lägre ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård (–2,) ligger neddragningar på en rad olika anslag, bl.a. till klimatinvesteringar. Den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+8,) förklaras i huvudsak av föreslagna högre generella och riktade statsbidrag till kommunerna jämfört med regeringens förslag. Liberalernas förslag till fördelning av utgifter för utgiftsområden framförs i partimotion 2018/19:2988 av m.fl. yrkande 4. 3.3visar partiets förslag till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag. Sammanlagt föreslår Liberalerna lägre utgiftsramar än regeringen. Nedan kommenteras de större avvikelserna i ramnivåer jämfört med regeringens förslag. Den högre ramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+3,) beror framför allt på Liberalernas förslag om utökade anslag till . För utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+4,) förklaras den högre ramen av höjda anslag till förbandsverksamhet och beredskap respektive anskaffning av materiel och anläggningar. Den högre ramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+4 miljarder kronor) beror på Liberalernas förslag om höjda anslag till statlig assistansersättning respektive stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet. Liberalerna föreslår att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs, vilket leder till en lägre ram för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–5,). När det gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–9,) beror den lägre ramen i huvudsak på neddragningar av anslaget till arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Den utökade ramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (+2,) beror på förslag om höjda lärarlöner samt satsningar på fortbildning av lärare och förskolepersonal. För utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande (–3,) förklaras den lägre ramen framför allt av att stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande avvecklas och investeringsstödet för hyresbostäder reduceras. Ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård (–) sänks bl.a. till följd av att anslaget Klimatbonus avvecklas. Slutligen förklaras den högre ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+2,) av en rad riktade statsbidrag till kommunerna, bl.a. för förlängd skolplikt för nyanlända. 2018/19:FiU13 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Tabell 3.3 Regeringens och motionärernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER 3.3 Övriga utgifter i statens budget 2019 Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statens budget. Bland övriga utgifter i statens budget finns också posten Minskning av anslagsbehållningar. Minskning av anslagsbehållningar: Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela utgifter över tiden genom att spara anslag till efterföljande år (anslagssparande) eller låna av efterföljande år (anslagskredit). Förskjutningar av detta slag redovisas i budgetförslaget som beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar, som är gemensam för alla anslag och utgiftsområden. ingår i de takbegränsade utgifterna. nettoutlåning: Nettoutlåningen är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. Nettoutlåningen speglar den totala nettoförändringen av all in- och utlåning . En ökad nettoutlåning kan alltså bero på en ökad utlåning eller en minskad inlåning . Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. studielån, och tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och därför är svåra att förutse. På grund av sådana engångseffekter varierar nettoutlåning kraftigt . Kassamässig korrigering: En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalningar respektive anslagsavräkningar görs olika år, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar, eller omvänt. I propositionen föreslår regeringen (punkt 7) att godkänner beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar till –. Posten Minskning av anslagsbehållningar är större än vad den har varit –2018, vilket innebär att utgifterna understiger de anvisade medlen i större utsträckning . förklaras förändringen till stor del av en generell nedjustering av utgiftsprognosen i syfte att beakta systematisk överskattning i utgiftsprognoserna. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 11) att godkänner beräkningen av nettoutlåning till . 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER betalar banker och kreditinstitut en avgift till den s.k. resolutionsreserven, som under extraordinära omständigheter ska kunna användas för ett institut som försatts i resolution. Behållningen på den s.k. resolutionsreserven ökar över prognosperioden på grund av det årliga avgiftsuttaget, men till viss del även på grund av ränteintäkter på behållningen, vilket bidrar till en lägre nettoutlåning. medför dock den negativa reporäntan att behållningen på resolutionsreserven minskar något. I prognosen antas att kommer att genomföra flytten av huvudkontoret från till , vilket medför att banken upphör att vara skyldig att betala avgift till den svenska resolutionsreserven . I propositionen (punkt 12) föreslår regeringen att godkänner den kassamässiga korrigeringen till . redovisar i sin budgetmotion (yrkande 3 i denna del) en avvikelse från regeringen när det gäller posten nettoutlåning (se tabell 3.3). Nettoutlåningen är i alternativ högre än i propositionen. Avvikelsen är en följd av föreslagna studiemedelsreformer. 3.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2019 I detta avsnitt behandlas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget . Inkomstberäkningen baseras på nu gällande regler samt på föreslagna ändrade regler för skatter och avgifter. Förslagen om ändrade regler för skatter och avgifter behandlas mer detaljerat i avsnitt 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler. Regeringen föreslår i propositionen (punkt 4) att godkänner beräkningen av inkomster i statens budget . Inkomsterna i statens budget uppgår sammantaget till ca 2019. I tabell 3.4 redovisas regeringens och motionärernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget . beräknas statens skatteinkomster (inkomsttyp 1000) till , vilket motsvarar en ökning med eller jämfört med . Den relativt svaga utvecklingen av 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER skatteinkomsterna beror främst på periodiseringar, dvs. Ser man i stället till statens samlade skatteintäkter väntas de öka med eller 2019. skattebaser (arbete, kapital, konsumtion) beräknas bidra till ökningen. Skattekvoten, dvs. de totala skatteintäkterna som andel av BNP uppgår till 43,7 procent 2019, att jämföras 2018. förklaras av att viktiga skattebaser som lönesumman och bostadsinvesteringar beräknas öka långsammare än BNP. Skatten på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100 och 1200) beräknas uppgå till ca 2019, vilket innebär en ökning med knappt 42 miljarder kronor eller jämfört med . lönesumman blir lägre än 2018, vilket beror på en betydligt lägre tillväxttakt i antalet arbetade timmar. Därmed ökar inte intäkterna från skatt på arbete lika starkt som 2018. Skatteintäkterna från arbete påverkas även av regelförändringar, främst sänkningen av skatten för personer på Skatten på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) beräknas uppgå till ca 271 miljarder kronor, vilket innebär en ökning med eller Skatten från hushållens kapitalvinster är relativt oförändrad 2019 medan däremot intäkterna från skatt på företagsvinster ökar Skatten på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) beräknas uppgå till ca 2019, vilket innebär en ökning med eller jämfört med . mervärdesskatten öka i lägre takt än det historiska genomsnittet, trots att hushållens konsumtion antas öka relativt snabbt. Det beror till största delen på att bostadsinvesteringarna bedöms minska. att öka starkt. Energiskatten på el höjs och några miljöskatter indexeras. Skatten på import (inkomsthuvudgrupp 1500) 2019, vilket är högre än 2018. Restförda och övriga skatter (inkomsthuvudgrupp 1600) beräknas uppgå till ca 2019, vilket är ca högre än 2018. Merparten av intäkterna utgörs av avgiftsuttag till fonder som redovisas som Hit räknas också den nya inkomsttiteln för public service som uppgår till 2019. Avgiftsintäkterna från public service budgeteras och redovisas som en skatteintäkt och förs sedan över till ett räntebärande konto i som avräkning under övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 7000). Nettoeffekten på budgetens inkomstsida blir därför noll. Posten Övriga inkomster innefattar inkomsttyperna 2000–8000. Bland dessa inkomster ingår avräkningar som minskar inkomsterna, främst kompensation 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER för statlig och mervärdesskatt. Detta förklarar varför nettot av de sammantagna inkomsterna är negativt. beräknas posten Övriga inkomster uppgå till –, vilket är en minskning jämfört med . Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) beräknas uppgå till ca 2019, vilket är en minskning med jämfört med . Inkomsterna består av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. Inkomster av försåld egendom (inkomsttyp 3000) avser förslag om försäljning av olika slags statlig egendom, framför allt aktier i statligt ägda bolag. antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Återbetalning av lån (inkomsttyp 4000) redovisar bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter (för lån upptagna ) och övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , vilket är lägre än föregående år. Kalkylmässiga inkomster (inkomsttyp 5000) avser vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter som utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna till ca , en ökning med jämfört med , vilket förklaras av att inkomsterna från statliga pensionsavgifter förväntas öka. Bidrag m.m. från EU (inkomsttyp 6000) består av bidrag från olika EU- fonder. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet (inkomsttyp 7000) består dels av tillkommande inkomster, dels av avräkningar i anslutning till skattesystemet. Statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt utgör den största delen av avräkningarna. I avräkningarna ingår avgifter till public service. Sammantaget beräknas avräkningarna uppgå till ca –2019, att jämföras med ca –2018. Under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. redovisas och budgeteras inga sådana utgifter på budgetens inkomstsida. I partimotion 2018/19:2934 av och (båda M) yrkande 5 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER statens budget 2019. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.4. inkomsterna i statens budget sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslagen om förstärkt jobbskatteavdrag, höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt, ytterligare sänkt skatt för pensionärer jämfört med regeringens förslag och utökat RUT-avdrag. Motionärernas förslag att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter ökar inkomsterna från arbete. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. av motionärernas förslag att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca 0,1 miljarder kronor högre än i regeringens förslag, vilket beror på effekter på kapitalskatten av en rad andra skatteförslag från . Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca lägre än i regeringens förslag. bl.a. av motionärernas förslag att ta bort flygskatten, frysa överindexeringen av bensinskatt samt att sänka dieselskatten i jord- och skogsbruket. I partimotion 2018/19:1913 av m.fl. (SD) yrkande 3 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca lägre än i regeringens Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslag om sänkt skatt för löntagare och pensionärer. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. av motionärernas förslag att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca 1,7 miljarder kronor högre än i regeringens förslag, vilket bl.a. beror på nedtrappat Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. framför allt av förslagen i motionen om höjd moms på restaurang- och De högre inkomsterna från moms motverkas i viss mån av bl.a. avskaffad flygskatt. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Bakom neddragningen av övriga inkomster (inkomsttyp 2000) med jämfört med regeringens förslag ligger ett förslag om ändrad mineralersättning. I partimotion 2018/19:2610 av m.fl. (C) yrkande 3 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2019. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.4. I förslag är inkomsterna i statens budget sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av förslag om sänkta inkomstskatter med fokus på låg- och medelinkomsttagare. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras bl.a. av motionärernas förslag om sänkta arbetsgivaravgifter (för unga respektive för den först anställde) och avskaffad särskild löneskatt för äldre anställda. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca högre än i regeringens förslag, vilket är en samlad effekt på kapitalskatten av en rad andra skatteförslag. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. Här påverkas skatterna av motionärernas förslag att avskaffa undantaget för vissa miljöskatter för gruvindustriell verksamhet och slopad nedsättning av energiskatt på fossil gas. förslag att höja skatte- och tulltilläggen ökar inkomsterna från restförda och övriga skatter (inkomsthuvudgrupp 1600). Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) minskar jämfört med regeringens förslag till följd av förslag att reformera arbetslöshetsförsäkringen. I partimotion 2018/19:2991 av m.fl. (KD) yrkande 5 framförs förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2019. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.4. Inkomsterna i statens budget är i förslag sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av motionärernas förslag om breda skattesänkningar till hushållen och skattesänkningar särskilt inriktade på barnfamiljer och 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER pensionärer, utökat jobbskatteavdrag, skattereduktion för gåvor samt utökat Motionärernas förslag att avskaffa skattereduktionen för fackföreningsavgifter ökar inkomsterna från skatten på arbete. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca högre än i regeringens förslag. bl.a. av ökade inkomster från arbetsgivaravgifter till följd av förslagen om höjda sommarlöner för personal i sjukvården, höjt förmånsvärde på bilar och slopad subvention av arbetsgivaravgiften genom det s.k. växa-stödet. minskar de indirekta skatterna på arbete till följd av förslaget att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är ca 2,7 miljarder kronor högre än i regeringens förslag, vilket främst beror på höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler och hyresrättstomter. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. framför allt av motionärernas förslag om en generell momshöjning, men även av höjd skatt på alkohol och tobak. Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) minskar jämfört med regeringens förslag till följd av förslag om att reformera I partimotion 2018/19:2988 av m.fl. yrkande 3 framförs Liberalernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2019. Motionärernas förslag till inkomster i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.4. I Liberalernas förslag är inkomsterna i statens budget för 2019 sammantaget ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsthuvudgrupp 1100) är lägre än i regeringens förslag. Det förklaras främst av Liberalernas förslag om höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt, avskaffad värnskatt och utökat jobbskatteavdrag. Inkomsterna från de indirekta skatterna på arbete (inkomsthuvudgrupp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. främst av motionärernas förslag att avskaffa den särskilda löneskatten för Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsthuvudgrupp 1300) är sammantaget ca högre än i regeringens förslag. i huvudsak på förslag om höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler och hyresrättstomter samt förslag om nedtrappning av ränteavdraget. Kapitalskatten minskar till följd av förslag om sänkt skatt på ISK- konto samt avskaffad uppskovsgräns och uppskovsränta. Inkomsterna från skatt på konsumtion och insatsvaror (inkomsthuvudgrupp 1400) är ca högre än i regeringens förslag. bl.a. av förslag om skatt på plastbärkassar och höjd moms på vissa varor och 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER De högre skatteinkomsterna motverkas i viss mån av bl.a. förslag om avskaffad flygskatt och sänkt skatt på diesel i gruvindustriell verksamhet samt på koldioxid i jordbruket. Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) minskar jämfört med regeringens förslag till följd av Liberalernas förslag att reformera arbetslöshetsförsäkringen. 2018/19:FiU13 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Tabell 3.4 Regeringens och motionärernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2019 Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2018/19:2934 (M), partimotion 2018/19:1913 (SD), partimotion 2018/19:2610 (C), partimotion 2018/19:2991 (KD) och partimotion 2018/19:2988 (L) 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avsnitt redovisas propositionens och motionernas förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler och övriga regler som ligger till grund för inkomstberäkningen. I tabell 3.4 i föregående avsnitt redovisas effekterna på inkomsterna i statens budget av de ändringar i skatte- och avgiftsreglerna som föreslås i propositionen och motionerna. Mot bakgrund av de begränsningar som gäller för en övergångsregering omfattar regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken endast en bedömning av utsikterna för svensk ekonomi och en uppföljning av de budgetpolitiska målen. Någon redovisning av den framtida politiska inriktningen lämnas inte. Ramarna för statens verksamhet 2019 framgår i stället av förslaget till statens budget . Regeringen redovisar förändringar på skatte- och avgiftsområdet med effekt på och framåt. Förändringarna redovisas i avsnitt 6 i propositionen under rubrikerna Skatt på arbetsinkomster och Skatt på konsumtion m.m. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Förstärkning av det förhöjda grundavdraget för dem som fyllt Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta ska enligt förslaget ske genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst . Det förhöjda grundavdraget minskas för förvärvs- inkomster som överstiger . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Förändrade nivåer för socialavgifter Sjukförsäkringsavgiften sänks till i arbetsgivaravgifterna och till i egenavgifterna. Prognoserna visar att efterlevandepensionsavgiften kan sänkas till för att intäkterna ska motsvara de förväntade utgifterna . Regeringen föreslår därför att efterlevandepensionsavgiften sänks till i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna. Eftersom justeringen av delavgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag höjs den allmänna löneavgiften till . 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTER Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter