bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras i allt högre grad av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. I sammanhanget är det också slående hur regeringen fullkomligt ignorerar välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt hög klass och är på många sätt banbrytande. Ny medicinsk teknologi, innovationer och behandlingsmetoder kan bidra till positiv hälsoutveckling globalt som det ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. Som en följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som har byggts upp inom denna sektor i har dessutom begränsat möjligheterna att skapa resurser för exportsatsningar. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som järnmalm och bilar. I likhet med vad som förordas i motionerna 2017/18:3410 (M, C, L, KD), 2017/18:3419 (M) och 2017/18:3777 (C) anser vi att bör uppmana regeringen att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att skapa förutsättningar för export av svenska företags välfärds- och vårdtjänster samt vårdinnovationer. Utvecklingen av den digitala e-handeln går i en rasande takt. Digitaliser-ingen kortar ned ledtider och förenklar affärer på många sätt som nya komplikationer också uppstår. Moment som rör tillgänglighet, säkerhet och juridik ställs i många fall inför drastiska förändringar, vilket ställer nya krav på handelsaktörerna och också på det omgivande samhället. För att hantera dessa förändringar anser vi att det i linje med vad som anförs i motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) behöver tas fram en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel. Små och medelstora företag är de företag som växer mest, och det är också där potentialen är som störst att utveckla framtidens jobb. Ju fortare dessa företag kommer ut på en internationell marknad, desto större möjligheter har de att växa och därmed kunna generera arbete åt fler människor. Alla affärer börjar lokalt, och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många aktörer runt om i landet som äger kunskap och har diger erfarenhet av internationell handel vars kapacitet måste tas till vara. Inte minst är regionala handelskammare en resurs för regional exportrådgivning. Genom att såsom som föreslås i motionerna 2017/18:3410 (M, C, L, KD) och 2017/18:3419 (M) öppna för upphandling och rådgivningstjänster ges företag med exportambitioner möjlighet att utveckla sina exportkompetenser till lokala affärer och bidra till att etablera nätverk bland lokala aktörer som de känner förtroende för. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör en auktorisering av dessa aktörer införas. bör därför uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar också kunna få tillgång till den erfarenhet som redan finns på detta område runt om i . Det skulle kunna leda till att antalet svenska företag som är med i FN-upphandlingar ökade. Migrationsflödena är en viktig del av personrörligheten till och från och kan även i likhet med vad som anförs i motionerna 2017/18:3410 (M, C, L, KD), 2017/18:3419 (M) och 2017/18:3747 (KD) öppna för nya möjligheter till gränsöverskridande handel. har som framträdande migrationsland unika möjligheter att på allvar ta till vara de många resurser i form av språkkunskaper, kulturell kännedom och nätverk som utrikes födda tar med sig hit. Hur kan ta till vara kompetensen hos de människor som kommer hit är inte bara en viktig fråga för den enskilde utan också för utveckling. Företagare födda utomlands som har goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer har som kosmopoliter särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna. De kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare, inte minst för att nå tillväxtmarknadernas stora potential inom tjänstesektorn. Att knyta kontakter mellan svenska exportföretag och nyanlända till är värdefullt av många skäl. Bland annat är det en utmaning för många med invandrarbakgrund att komma in på den svenska arbetsmarknaden. De företag som bäst kan ta till vara erfarenhet och kompetens hos personer med utländsk bakgrund är de som har störst potential att väsentligt stärka sin export och import. För att svenska företag bättre ska nå framgång i den internationella konkurrensen om kunder krävs att man tar till vara de resurser som redan finns i i form av den invandrade befolkningen. De kreativa näringarna hör till de snabbast växande näringarna och syssel-sätter i fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Totalt omsätter de kreativa näringarna ca , och 2010 stod denna framtidssektor för av BNP. Företagen inom t.ex. dataspelsbranschen, modeindustrin, filmindustrin och kommunikations- och musikbranschen verkar i stor utsträckning på en global marknad. De kreativa näringarna är därmed en viktig del av den svenska exporten och en framtids-sektor som spås växa ytterligare . Vi anser att det behövs stärkta förutsättningar för entreprenörer och företagare inom de kreativa näringarna. Staten måste i högre utsträckning se till de kreativa näringarnas exportpotential som genererar jobb och skatteinkomster och som skapar en positiv bild av landet. För att stödja exporten av dessa varor och tjänster bör därför Business i enlighet med vad som anförs i motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3410 (M, C, L, KD) och 2017/18:3419 (M) få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med och ytterligare uppmärksamma de kulturella och kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet. Sammantaget anser vi att bör tillkännage för regeringen att den ska verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det anförda till-styrker vi motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3410 (M, C, L, KD) och 2017/18:3419 (M), 2017/18:3747 (KD) och 2017/18:3777 (C) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:930 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 6 och 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3, 4 och 9, 2017/18:3301 av (S), 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–5, 9, 10, 12, 13 och 15, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 i denna del, 6–8 och 11, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2017/18:3777 av m.fl. (C) yrkande 6. Vi ser positivt på import i helhet och på importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv även om önskemål om geografisk närhet till värdekedjor bör beaktas. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar den inhemska produktionens konkurrenskraft och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:932 (SD) att importbehovet behöver utredas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar från exporterande nationer, länders monopolställning på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som stärker den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt när det gäller högteknologiska tjänster och produkter högt uppe i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar och ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner såsom , och . Vi anser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan, från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssamarbeten. I likhet med vad som anförs i motionerna 2017/18:930 (SD) och 2017/18:1600 (SD) anser vi att Business bör få i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet. Stommen i Somalilands ekonomi är boskapsskötsel, vilken också är en viktig inkomstkälla för staten. Utöver boskap är de största produktionssektorerna i landet fiske, jordbruk och träkol. Somaliland är rikt på naturtillgångar, och nationen är positivt inställd till utländska investeringar, eftersom ambitionen är att minska arbetslösheten och behålla den yngre arbetskraften i landet. Det stora problemet är dock att Somaliland inte är internationellt erkänt som en självständig stat, och det gör att företag inte vågar investera i landet. bedriver Forum Syd verksamhet i med stöd av Business för att öka företagande i landet. Ett uppdrag till Business om att ge Somaliland högre prioritet skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar ett internationellt erkännande som stat. Ett ökat utbyte av varor och tjänster skulle även kunna leda till ett minskat beroende av bistånd i området, som tillväxten och sysselsättningen ökar. Genom att varor produceras i Somaliland möjliggörs också en billigare import av varor till . Vidare är en stor tillväxtmarknad, och vi ser som en viktig framtida handelspartner för med stor tillväxtpotential och menar att det är viktigt att möter denna möjlighet med en överlagd politik. Vi har också uppfattat att det finns en välvilja från sida att utveckla handelsrelationerna med . Vi förordar därför i likhet med vad som sägs i motion 2017/18:930 (SD) att Business även bör få i uppdrag att ge en högre prioritet. Ett annat område där vi ser en stor potential för svenska företag framöver är exporten av varor och tjänster som syftar till energieffektivisering. har påbörjat en gedigen energieffektivisering av staden, vilket är en process som kommer att pågå och som sannolikt också kommer att sprida sig till övriga . De nordiska länderna har mycket av den teknik och de lösningar som efterfrågas i en sådan process. och danska företag har i ett tidigt skede varit med i det pågående arbetet i genom sin export av lösningar och teknologi på området. För att även och svenska företag i större utsträckning ska kunna ta del av den exportpotential som energieffektiviseringen innebär och etablera sig på den amerikanska marknaden anser vi att i enlighet med vad som förordas i motion 2017/18:930 (SD) bör tillkännage för regeringen att den ska ge Business i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som rör energieffektivisering. Som anförs i motion 2017/18:3887 (SD) innebär ett främjande av exporten av energieffektiva produkter också en möjlighet för svenska företag att bidra till minskade nettoutsläpp av koldioxid i ett globalt perspektiv. Givet målsättningen att utsläppen av växthusgaser ska vara låga i ett internationellt perspektiv som den ekonomiska utvecklingen fortgår menar vi att det generellt sett är positivt om den industriella produktionen stannar i i och med att vår energiförsörjning är koldioxidsnål i jämförelse med andra industriländer. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som vi ovan anfört. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:930 (SD), 2017/18:932 (SD), 2017/18:1600 (SD) och 2017/18:3887 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av livsmedelsexport, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16. Regeringen genomför nu med stöd av en historisk satsning på främjande av livsmedelsexport. Enbart omfattar budgeten insatser om sammanlagt . En ökad livsmedelsexport är en viktig del i genomförandet av livsmedelsstrategin och att öka den svenska livsmedelsproduktionen på ett hållbart sätt. Totalt omfattar satsningen för att öka produktionen och stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn . Vi kan konstatera att exportsatsningen består av totalt elva insatser som på olika sätt ska bidra till att svenska livsmedelsföretag hittar till marknader utomlands och stärker sin position på exportmarknaden. Business har fått i uppdrag att i samverkan med branschorganisationer och företag genomföra en analys av exportpotentialen hos olika livsmedelskategorier, en analys som sedan ska ligga till grund för inriktningen av det statliga livsmedelsfrämjandet. Business har vidare fått i uppdrag att inrätta och genomföra ett exportprogram inom ramen för den regionala exportrådgivningen. Därtill ska Business ta fram en strategi och ett operativt program för export av ekologiska livsmedel. För att hjälpa livsmedelsföretag på plats utomlands har Business också fått i uppdrag att anställa livsmedelsexportansvariga med placering på potentiella tillväxtmarknader. Business har också ett uppdrag att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag. Vidare har och fått i uppdrag att underlätta för export av livsmedel och jordbruksvaror genom att finanseria den verksamhet som innebär att svenska anläggningar blir godkända för export till tredjeländer. Myndigheterna har även fått i uppdrag att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror, och har fått i uppdrag att efter samråd med inrätta ett samverkansforum för utveckling av myndighetsarbete med att öka livsmedelssektorns tillträde till marknader i länder utanför EU. Regeringen har därutöver tillsatt ett lantbruksråd i , en nationell exportsamordnare och inrättat Team Livsmedel. Det råder enligt vår mening ingen tvekan om att det finns en bred samsyn i i frågan om vikten av att främja livsmedelsexport, att åtgärderna ska ha ett särskilt fokus på små och medelstora företag och att insatserna ska anpassas efter de behov som finns. För oss råder det inte heller någon tvekan om att även regeringen omfattas av denna samsyn. Genom satsningen tas det ett helhetsgrepp för att underlätta för små och medelstora företag att etablera sig på exportmarknader. Satsningen innebär också en ökad samverkan mellan företag, branschorganisationer, berörda myndigheter och andra relevanta aktörer, och insatserna kommer att anpassas till vad som efterfrågas av näringen och utformas utifrån företagens behov. Vi kan konstatera att många av uppdragen inom ramen för satsningen beslutades av regeringen så sent som , och vi finner det anmärkningsvärt att allianspartierna med stöd av i detta läge föreslår att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att arbeta med den inriktning som vi menar att den redan gör. Vi såg också exempel på detta bristande omdöme när företrädare för samma partier i miljö- och jordbruksutskottet vid behandling av livsmedelsstrategin föreslog ett tillkännagivande om främjande av livsmedelsexport eftersom också detta låg i linje med regeringens politik på området som var väl känd för vid det tillfället. Att skicka iväg beställningar till regeringen som utgör slag i luften leder till ett slöseri med resurser i form av arbetstid och skattemedel eftersom de måste besvaras; det innebär tid och pengar som vi menar kunde ha använts på ett bättre sätt. Att inte hushålla väl med statens medel är att agera oansvarsfullt. Som tydligt framgått anser vi att det motionärerna efterfrågar redan är väl tillgodosett, och motion 2017/18:3410 (M, C, L, KD) avstyrks därmed i berörd del. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 4 i denna del och 5, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 23, 25 och 27, 2017/18:1059 av m.fl. (S), 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 9, 2017/18:3327 av (M) och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 7. Vi har i det föregående efterfrågat en utredning om hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna menar vi att en auktorisering av dessa aktörer bör komma till stånd så att deras tjänster sedan kan upphandlas. Vi anser därmed i likhet med vad som föreslås i motion 2017/18:3419 (M) att en utredning även bör omfatta frågan om utformningen av en sådan auktorisering. Vidare delar vi uppfattningen som kommer till uttryck i samma motion att s.k. exportcheckar skulle kunna ge småföretag möjlighet att utifrån sina behov och förutsättningar skapa individuellt anpassade lösningar för att komma ut på exportmarknaden. Stora bolag klarar sig ofta väl på egen hand i internationella affärer och ibland med stöd från SEK och EKN. Däremot ser behoven annorlunda ut för mindre bolag. Bristande erfarenhet, nätverk och kapital är exempel på resurser där mindre bolag behöver förstärkning. En modell med exportcheckar för småföretagare med ett specifikt belopp per företag, vilket matchas med exempelvis egen insats från företaget, skulle kunna användas för att köpa exporttjänster av Business eller andra aktörer på marknaden. Vidare anser vi i likhet med vad som förordas i motion 2017/18:3345 (M) att bör uppmana regeringen att satsa på ett paket för ökad livsmedelsexport. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar, och en ökad export är en grundbult för att öka svensk livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion. En exportportal, livsmedelsattachéer och ökat arbete för land- och anläggningsgodkännanden bör vara bärande delar i exportfrämjandepaketet. En webbaserad exportportal kan förenkla för svensk livsmedelsexport. Syftet med portalen bör vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer i andra länder att välja svenska livsmedel. Det bör även undersökas huruvida en sådan portal kan erbjuda information och blanketter för att underlätta import och export. Vidare är land- och anläggningsgodkännanden en viktig faktor för ökad export och bör därför prioriteras. bör också tillsätta livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga exportmarknader, för att förbättra tillgången till dessa. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:3345 (M) och 2017/18:3419 (M) i de berörda delarna. I den mån det vi har anfört om livsmedelsattachéer sammanfaller med det som sägs i motion 2017/18:3426 (KD) bör den också bifallas och tillstyrks därmed delvis i här aktuell del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 7, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 23, 25 och 27 samt 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:1059 av m.fl. (S), 2017/18:3327 av (M), 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 4 i denna del och 5, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 7. bedriver ett omfattande handels- och investeringsfrämjande arbete som regleras på nationell nivå, t.ex. via EKN, SEK och Business . Granskningar som Amnesty och samt , på uppdrag av , har gjort visar på stora brister när det gäller insynen i EKN, SEK och dåvarande (vars verksamhet numera fortsätter genom Business ). som de med stora summor stöder investeringar och handel med diktaturer. Jag är inte emot att handel bedrivs med diktaturer, tvärtom finns det exempel på hur handelsblockader slagit hårt mot civilbefolkningen. Det är dock centralt att det finns tydliga kriterier för den exportfrämjande verksamheten så att handel och investeringar inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. Även om regeringen i regleringsbrevet till EKN, utöver formuleringar om att verksamheten ska bedrivas i enlighet med politiken för global utveckling, har lagt till skrivningar om att EKN ska ”säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer om företag och mänskliga rättigheter” finns det mycket kvar att göra för att dessa skrivningar också ska synas i praktiken. I likhet med vad som förordas i motion 2017/18:529 (V) anser jag därför att bör uppmana regeringen att skärpa kriterierna när det gäller mänskliga rättigheter för svenskt exportfrämjande. Vidare anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:555 (V) att det är orimligt att riksdag inte kan få ta del av information om till vilka länder ett statligt bolag utfärdar krediter och menar att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag på hur den ska öka insynen i den verksamhet som EKN och SEK bedriver. I regeringens nystart av politiken för global utveckling behandlas svenska företags roll på svåra marknader och det svenska exportstödet, men även här anser jag att målsättningarna är låga. Genomförandet av nationella handlingsplaner ska följas upp, kunskaper ska ökas, handelsdelegationer ska informeras och statligt ägda bolag ska agera föredömligt. Jag vill se kraftigare tag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en hållbar utveckling. Med bifall till motion 2017/18:555 (V) anser jag att ska uppmana regeringen att återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling. Vidare anser jag att med bifall till samma motion bör uppmana regeringen att införa ett förbud mot att exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet betalas ut till företag eller fonder som har verksamhet i skatteparadis eller som på annat sätt bidrar till kapitalflykt. Liksom motionärerna menar jag att här bör följa exempel. beslutade att skulle ansluta sig till sjöarbetskonvention, och 2013 trädde den i kraft. Konventionen tydliggör regler om arbetsförhållanden och mänskliga rättigheter ombord på fartyg, och alla länder som ratificerat konventionen har ansvar för att se till att de följs. Jag anser att sjöarbetskonventionen är ett viktigt verktyg för att fler sjömän ska få en trygg och säker arbetsmiljö. För att konventionen verkligen ska respekteras krävs att Transportstyrelsen har resurser för nödvändigt tillsynsarbete och för att utarbeta föreskrifter och rutiner, och en intern och extern uppföljning av arbetet för att se till att konventionen följs kan vara befogad . Jag välkomnar att regeringen i den maritima strategin befäster betydelsen av konventionen för svenska aktörer, då den även bidragit till att skapa mer likvärdiga konkurrensvillkor i jämförelse med andra länder. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:1140 (V) anser jag dock att staten i övrigt bör stärka tillämpningen av konventionen.