bet · H501JuU14 · 2018-04-12 00:00:00 — Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om straffrättsliga frågor. Förslagen rör i korthet följande frågor: • Ett stärkt straffrättsligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal och skärpta straff för våld mot personal inom hälso- och sjukvården och andra vitala samhällsfunktioner. • Skärpta straff för rattfylleri och grov olovlig körning. • Brott med hedersmotiv ska få en särskild brottsrubricering. • Hedersmotiv vid brott ska vara en särskild straffskärpningsgrund. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, i första hand med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I ärendet finns 27 reservationer (M, SD, C, V, L, KD, -). Cirka 200 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Straffrättslig reglering av ocker Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal Vårdslöshet med hemlig uppgift Rattfylleri och grov olovlig körning Åtgärder mot grov organiserad brottslighet Det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet Motioner som bereds förenklat 1.Tillgreppsbrott, punkt 2 (SD, -) 2.Barn- och tvångsäktenskap, punkt 4 (SD, L, -) 3.Påskynda utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap m.m., punkt 5 (M) 4.Olaga hot m.m., punkt 6 (C) 5.Straffrättslig reglering av ocker, punkt 10 (L) 6.Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, punkt 13 (SD, -) 7.Handlingsplan mot hot och våld mot alarmeringspersonal, punkt 15 (SD, -) 8.Våld mot tjänsteman, punkt 17 (M, C, L, KD) 9.Narkotikabrott, punkt 19 (M) 10.Rattfylleri och grov olovlig körning, punkt 20 (V) 11.Upprepad trafikbrottslighet, punkt 22 (C) 12.Livstidsstraff, punkt 25 (M) 13.Livstidsstraff, punkt 25 (SD, -) 14.Återfall, punkt 26 (M, C, L, KD) 15.Återfall vid vapenbrott, punkt 27 (L) 16.Mängdrabatt, punkt 29 (M) 17.Mängdrabatt, punkt 29 (SD, -) 18.Åtgärder mot grov organiserad brottslighet, punkt 30 (L) 19.En särskild straffskärpningsgrund för brott som har samband med uppgörelser mellan kriminella grupperingar, punkt 31 (M, KD) 20.Vistelseförbud för den som döms för gängrelaterad brottslighet, punkt 32 (M) 21.En särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv, punkt 33 (V) 22.Det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning, punkt 36 (V) 23.Preskription, punkt 37 (SD, -) 24.Preskriptionstid för sexualbrott mot barn, punkt 38 (M) 25.Utvisning, punkt 40 (L) 26.Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet, punkt 41 (SD, -) 27.Villkorlig dom, punkt 43 (M, C, L, KD) 1.Särskilt yttrande (M) 2.Särskilt yttrande (SD, -) 3.Särskilt yttrande (C) 4.Särskilt yttrande (V) 5.Särskilt yttrande (L) 6.Särskilt yttrande (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:3512 av i och (båda C) yrkande 1. 2017/18:2550 av (M), 2017/18:2891 av Boriana (M) yrkande 1, 2017/18:3554 av (SD) och 2017/18:3867 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (SD, -) 2017/18:853 av (L) yrkande 2. 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 49, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 11, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkandena 18–20 och 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 2 (SD, L, -) Påskynda utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap m.m. 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 3 (M) 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 4 (C) 2017/18:3336 av (SD) yrkande 4. 2017/18:3398 av (M) yrkande 1. 2017/18:842 av och (båda S), 2017/18:1101 av (S) och 2017/18:1454 av (-). Straffrättslig reglering av ocker 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 5 (L) 2017/18:2573 av (S) yrkande 2. 2017/18:716 av m.fl. (S), 2017/18:970 av (C), 2017/18:1853 av m.fl. (S), 2017/18:1875 av och (båda S) och 2017/18:1876 av m.fl. (S). Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 10, 2017/18:1618 av (M), 2017/18:2127 av och (båda M) yrkande 3, 2017/18:3187 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 66. Reservation 6 (SD, -) Skärpta straff för angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner såsom akutmottagningar ställer sig bakom det som utskottet anför om ett stärkt straffrättsligt skydd för personal inom hälso- och sjukvården och om skärpta straff för våld mot personal inom hälso- och sjukvården och andra vitala samhällsfunktioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:9 av (KD), 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 37, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkande 30, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 25, 2017/18:3867 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 4. Handlingsplan mot hot och våld mot alarmeringspersonal 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 7 (SD, -) En ny lag om djurplågeri för tjänstedjur 2017/18:173 av och (båda SD) yrkande 1. 2017/18:1483 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1484 av (M), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 8 (M, C, L, KD) Vårdslöshet med hemlig uppgift 2017/18:72 av (SD). 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkandena 2–4. Reservation 9 (M) Rattfylleri och grov olovlig körning ställer sig bakom det som utskottet anför om skärpta straff för rattfylleri och grov olovlig körning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:19 av (MP), 2017/18:863 av m.fl. (S), 2017/18:3090 av (M), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 53, 2017/18:3581 av m.fl. (L), 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2017/18:3867 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 10 (V) 2017/18:1223 av (M). 2017/18:3474 av och (båda C) yrkandena 1 och 2. Reservation 11 (C) 2017/18:1006 av (KD). 2017/18:123 av (L). 2017/18:3055 av och (SD, -) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 48. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD, -) 2017/18:2323 av (M), 2017/18:2554 av (M), 2017/18:2879 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 51. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 15 (L) 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.1 i denna del. 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 3.1 i denna del, 2017/18:1013 av (M) yrkande 1 och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 50. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD, -) Åtgärder mot grov organiserad brottslighet 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 18 (L) En särskild straffskärpningsgrund för brott som har samband med uppgörelser mellan kriminella grupperingar 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 19 (M, KD) Vistelseförbud för den som döms för gängrelaterad brottslighet 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 20 (M) En särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1318 av m.fl. (M), 2017/18:2060 av (SD) yrkande 3, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 9, 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del och 2017/18:3867 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2017/18:2581 av (M). Reservation 21 (V) En särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:1748 av (M). Påskynda utredningen om starkare skydd mot brott med hedersmotiv m.m. 2017/18:3189 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Det straffrättsliga skyddet för personer med funktionsnedsättning 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 22 (V) 2017/18:618 av (S), 2017/18:880 av och (SD, -) yrkande 17 och 2017/18:1104 av (S). Reservation 23 (SD, -) Preskriptionstid för sexualbrott mot barn 2017/18:987 av (M), 2017/18:2348 av Boriana (M), 2017/18:2563 av (M), 2017/18:2740 av (M) och 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 55. Reservation 24 (M) 2017/18:831 av och (båda S). 2017/18:48 av (L), 2017/18:181 av (SD) yrkande 3, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3848 av m.fl. (M) yrkande 2 i denna del. Reservation 25 (L) Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet 2017/18:3548 av (SD). Reservation 26 (SD, -) 2017/18:2698 av (M) och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 28. 2017/18:3188 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Reservation 27 (M, C, L, KD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (M), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (-) och (S). I betänkandet behandlar utskottet knappt 200 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 om straffrättsliga frågor. Yrkandena rör bl.a. straffmätning, straffrättsligt skydd för blåljuspersonal, hedersrelaterad brottslighet, återfall och preskription. Yrkandena finns i bilaga 1. Av yrkandena behandlas ca 100 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en särskild straffbestämmelse för misshandel av barn. I motion 2017/18:3512 av i och (båda C) begärs ett tillkännagivande om att införa en särskild bestämmelse i om misshandel mot barn. Motionärerna anför att barn enligt har rätt till skydd från alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp, vanvård eller försumlig behandling, misshandel eller utnyttjande, innefattande sexuella övergrepp, och att staten är skyldig att vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda varje barn mot alla former av våld och övergrepp. Motionärerna pekar på att det straffrättsliga skyddet för barn som utsätts för våld enbart innefattar sådana former av våld som skulle innebära straffbarhet om våldet riktades mot en vuxen person. Enligt motionärerna innebär det att vissa former av barnaga inte är kriminaliserad, men ändå otillåten. I 3 kap. 5 § stadgas att den som tillfogar en annan person kroppsskada, sjukdom eller smärta eller försätter honom eller henne i vanmakt eller något annat sådant tillstånd, döms för misshandel till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter eller fängelse . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att inom särskilt angelägna områden kartlägga hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter stämmer överens med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () och de två fakultativa protokoll som har tillträtt (dir. 2013:35). Utredaren skulle också analysera och redovisa vilka för- och nackdelar en inkorporering i svensk rätt av konventionen och de två fakultativa protokollen skulle kunna medföra. Utifrån analysen skulle utredaren ta ställning till på vilket sätt barnets rättigheter kan stärkas mest effektivt. Uppdraget skulle redovisas . Genom tilläggsdirektiv förlängdes utredningstiden till (dir. 2014:86). beslutade regeringen att utvidga utredarens uppdrag till att även omfatta ett förslag till en lag om inkorporering av (dir. 2015:17). Utredaren skulle vidare belysa vissa rättsliga och praktiska frågor som aktualiseras vid en inkorporering. Utredningstiden förlängdes till . överlämnade utredningen betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19) till regeringen. Utredningen ger följande förslag: • Förslag till lag om inkorporering av . • Ett kunskapslyft för att höja kompetensen om . • Att myndigheter som är centrala för att säkerställa barnets rättigheter får i uppdrag att göra den egna verksamheten känd, tillgänglig och anpassad för barn. • En ny straffbestämmelse om misshandel av barn. • Ny bestämmelse i förvaltningsprocesslagen (1971:291) och förvaltningslagen (1986:223) enligt vilken barnets bästa ska utredas och särskilt beaktas i ärenden och mål som rör barn, samt att barn ska få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. • Tydligare koppling till i utlänningslagen (2005:716) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387), förkortad LSS, avseende barnets bästa och barnets rätt att få framföra sina åsikter. överlämnade regeringen proposition 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter till . Regeringen föreslår i propositionen en lag om inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter (). Regeringen anför att genom inkorporeringen ges ställning som svensk lag, vilket innebär ett förtydligande av att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till . Regeringen uppger vidare att det vid sidan av en inkorporering krävs en fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt för att ska få genomslag. Därutöver krävs en kombination av olika åtgärder, såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. I propositionen presenterar regeringen därför att det bör tas fram en vägledning som kan utgöra ett stöd för hur man metodmässigt kan gå till väga vid tolkning och tillämpning av . Regeringen redovisar också de åtgärder som pågår för att öka kunskapen om bland barn och unga, i kommuner, landsting och statliga myndigheter genom ett kunskapslyft. Vidare redogör regeringen för behovet av ett fortsatt och systematiskt transformeringsarbete för att ska fortsätta att ge avtryck i lagstiftningen och synliggöras i förarbeten till lagstiftning där konventionen kan vara relevant. Avslutningsvis anför regeringen att det genom en inkorporering av och fortsatt transformering skapas goda förutsättningar för att tillgodose barnets rättigheter i . I propositionen bemöter regeringen den kritik som Lagrådet framfört i sitt yttrande. Regeringen uppger bl.a. att man i propositionen har tagit hänsyn till Lagrådets synpunkter om vilka av konventionens artiklar som ska inkorporeras. Lagen föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen 2018 (s. 15) skriver regeringen att antalet anmälningar om misshandel mot barn har ökat , vilket enligt studier bl.a. beror på ökad anmälningsbenägenhet vid exempelvis förskolor och skolor. Regeringen utsåg en särskild utredare som ska kartlägga och belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med FN:s konvention om barnets rättigheter (). Regeringen uppger att kartläggningen har som mål att ge stöd i det fortsatta arbetet med att överföra bestämmelser inom olika rättsområden. Uppdraget ska redovisas (dir. 2018:20). har informerat om att frågan om införande av ett barnmisshandelsbrott fortfarande bereds. I betänkande 2014/15:JuU14 behandlas ett yrkande om att införa ett nytt barnmisshandelsbrott i som inkluderar såväl fysisk som psykisk misshandel. Utskottet konstaterade att bestämmelse om misshandel inbegriper både psykisk sjukdom och psykisk invaliditet och att den nuvarande regleringen enligt utskottet är väl avvägd. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och följde utskottet (rskr. 2014/15:138). I betänkande 2015/16:JuU18 och 2016/17:JuU16 behandlades likalydande yrkanden genom förenklad beredning. Utskottet ser mycket allvarligt på brott mot barn och är oroat över att antalet anmälningar om misshandel av barn har ökat . Även om lagrådsremissen inte innehåller ett förslag på en särskild straffbestämmelse om misshandel av barn, innebär en eventuell inkorporering av ett tydligare krav på att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till vilket förväntas bidra till att barnet i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barnet. Regeringen har vidare uppgett att det vid sidan av en inkorporering kommer att krävas fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt för att barnets rättigheter ska få önskat genomslag. Enligt utskottets mening bör beredningen av den aviserade propositionen och tillkommande arbete inte föregripas, och det finns därför inte skäl för att nu ta något sådant initiativ som motionärerna efterfrågar. Motion 2017/18:3512 (C) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. straffskärpningar för tillgreppsbrott och tillträdesförbud till butiker. Jämför reservation 1 (SD, -). I motion 2017/18:2550 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga straffskärpningar och andra åtgärder för att komma åt organiserade bil- och bildelsstölder. De åtgärder som föreslås i motionen är bl.a. skärpta straff, riktade polisinsatser, utökad användning av DNA samt användning av modern teknik. I motion 2017/18:2891 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga skärpt straff för ringa stöld. I motion 2017/18:3867 yrkande 1 av m.fl. (KD) yrkas ett tillkännagivande om att ändra brottsrubriceringen från snatteri till ringa stöld. I motion 2017/18:3554 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att göra försök till tillgrepp av fortskaffningsmedel som är ringa straffbart. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att personer som i butiker upprepat stjäl saker eller trakasserar personalen ska beläggas med tillträdesförbud. Ett liknande yrkande framställs även i motion 2017/18:2698 av (M). Straffbestämmelser om stöld, snatteri och grov stöld finns i 8 kap. . Enligt 8 kap. 1 § ska den som olovligen tar något som tillhör någon annan med uppsåt att tillägna sig det dömas, om tillgreppet innebär skada, för stöld till fängelse i högst . Av 2 § följer att om ett brott som avses i 1 § är att anse som ringa med hänsyn till det tillgripnas värde och övriga omständigheter vid brottet, ska för ringa stöld dömas till böter eller fängelse . Om brottet är att anse som grovt ska dömas till fängelse i lägst och högst (4 §). Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det bl.a. särskilt beaktas om det har begåtts efter ett intrång i en bostad. Från har beteckningen snatteri ändrats till ringa stöld (prop. 2016/17:131, bet. 2016/17:JuU13, rskr. 2016/17:272). För tillgrepp av fortskaffningsmedel döms den som olovligen tar och brukar ett motorfordon eller annat motordrivet fortskaffningsmedel som tillhör någon annan (8 kap. 7 § ). Påföljden för normalstraffet är fängelse och för ringa tillgrepp av fortskaffningsmedel är påföljden böter eller fängelse . Även försök till tillgrepp av fortskaffningsmedel är straffbart. Skulle tillgrepp av fortskaffningsmedel, om brottet fullbordats, ha varit att anse som ringa, ska gärningen dock inte medföra ansvar (8 kap. 12 § ). På en presskonferens presenterade justitie- och inrikesminister regeringens åtgärder för att bekämpa internationella stöldligor. inledde med att konstatera att internationella stöldligor ofta styrs av huvudmän i sina hemländer och opererar i flera länder runt om i . I ligger den här typen av ligor bakom drygt hälften av alla bostadsinbrott och majoriteten av stölder av t.ex. båtmotorer, bildelar och jordbruksmaskiner. Följande åtgärder avser regeringen att använda för att bekämpa stöldligorna. • Den tidigare aviserade satsningen på . • , och får ett regeringsuppdrag att utöka arbetet mot utförseln av stöldgods. får också utökade befogenheter för att kunna ingripa mot stöldligor. • En utredning tillsätts för att se över möjligheten att skärpa straffen för organiserade och systematiska stölder samt häleribrott. Möjligheten att utfärda tillträdesförbud till bl.a. butiker ses också över. • Regeringen vill att fler ska avtjäna straff i sina hemländer. Kriminalvården får därför i uppdrag att effektivisera arbetet med överföringar av fängelsestraff, och skyndsamhetskravet för att korta handläggningstiderna utreds. • Ökade möjligheter till kameraövervakning. • Fördjupat internationellt polissamarbete. • Regeringen kommer att ge i uppdrag att se över behovet av vilka nya förutsättningar som behövs för kontroller i gränsnära områden. Åtgärder som kan vara aktuella rör t.ex. automatisk kamerabevakning med nummerplåts- och fordonsavkänning vid våra gränsövergångar. behandlar i sitt betänkande Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) frågan om det bör införas en möjlighet att vid straffansvar utestänga personer från bl.a. butiker. Utredningen konstaterar (s. 28) att för en sådan möjlighet talar att det skulle vara ett sätt att begränsa tillfällena för återfallsförbrytare att begå nya brott. En sådan möjlighet skulle emellertid inskränka den grundlagsskyddade rätten att röra sig fritt. Enligt utredningens mening är det intresse som förbudet skulle skydda varken så allmänt eller så integritetskränkande att det motiverar en sådan inskränkning. Det skulle även vara svårt att utforma ett förbud som kan tillgodose kraven på rättssäkerhet utan att bli en börda för rättsväsendet. Utredningens bedömning är därför att de skäl som talar mot att införa en ny lag om tillträdesförbud till butiker är betydligt starkare än de som talar för, varför utredningen inte lämnar något sådant förslag. Utredningen anför vidare (s. 360) att det faktum att man kommit fram till att problemen med snattare inte bör lösas genom att man inför ett system med tillträdesförbud som utfärdas av rättsväsendets myndigheter inte innebär att en butiksägare är förhindrad att vägra en person tillträde till lokalen om det finns skäl för det, så länge han eller hon inte överträder reglerna om diskriminering. Däremot kommer det inte heller att finnas någon straffrättslig sanktion mot den som vägrar att rätta sig efter ett sådant beslut. I betänkandet lämnas en redogörelse för tidigare förslag om tillträdesförbud till butiker (s. 350 f.). Förslagen har inte lett till lagstiftning. De förslag som lämnas i betänkandet behandlas dels i proposition 2015/16:150 Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning, dels i propositionen 2016/17:131 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott. fick en utredare i uppdrag att se över ett flertal frågor som har kopplingar till den organiserade tillgreppsbrottsligheten och som rör tillträdesförbud till bl.a. butiker. Uppdraget innefattar fyra frågor: • en skärpt syn på systematiska stölder och hälerier • en skärpt syn på bostadsinbrott • kriminalisering av försök och förberedelse till häleri • tillträdesförbud till butikslokaler, simhallar och andra liknande platser dit allmänheten har tillträde. Utredaren ska även analysera och överväga behov av åtgärder men ska oavsett slutsats lämna förslag på lagstiftningsåtgärder i alla delar. Uppdraget ska redovisas . I betänkande 2015/16:JuU18 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör se över den s.k. straffrabatten och införa en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:196). I betänkande 2016/17:JuU13 föreslog utskottet ett tillkännagivande om att regeringen borde se upprepade stölder i ett större sammanhang. Utskottet anförde att det är nödvändigt att se med större allvar på denna typ av brottslighet och att straffen därför i större utsträckning än borde stå i proportion till den samlade brottsligheten. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:272). Frågan om tillträdesförbud till butiker och simhallar behandlades i betänkande /17:JuU16 s. 74 f. Utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att den borde låta göra en översyn av möjligheterna att införa någon form av tillträdesförbud till butiker för personer som stjäl eller på annat sätt uppför sig illa. Utskottet motiverade sitt beslut enligt följande: I en butikslokal ska såväl anställda som kunder kunna känna sig trygga. Utskottet är medvetet om att det är juridiskt komplicerat att begränsa möjligheterna för personer som stjäl eller uppför sig illa att få tillträde till butikslokalerna. är det utskottets uppfattning att näringsidkare måste ges bättre möjligheter än vad man har när det gäller att skydda sina butikslokaler och sina varor mot personer som dömts för upprepade snatterier eller stölder.