bet · H501NU9 · 2018-02-19 00:00:00 — Vidare framgår det av regleringsbrevet för att regeringen gett myndigheten i uppdrag att ge förslag på vilka uppgifter som skulle öka transparensen på elcertifikatmarknaden vad gäller investeringsbeslut för kommande projekt och hur dessa uppgifter ska kunna samlas in, förvaltas, administreras och presenteras på ett tillförlitligt sätt. I uppdrag ingår också att utreda möjligheten och förutsättningarna att utöka vindbrukskollen eller något annat webbaserat verktyg till att innefatta information om fler produktionsslag inom ramen för elcertifikatssystemet och dess funktion. Uppdraget ska redovisas till . Som framgår av det föregående är indelat i fyra elområden. Elområde 1 omfattar nordligaste , elområde 2 området mellan i norr och i söder, elområde 3 det område som sträcker sig från strax söder om i norr till strax söder om i söder och elområde 4 den återstående delen av . Sedan elområdena infördes sätts börspriset på el efter tillgång och efterfrågan i respektive område. Som ovan redovisats går gränserna mellan elområdena där det finns fysiska begränsningar i överföringen av el i stamnätet, dvs. de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. Elområdesfrågor har behandlats återkommande av sedan dessa områden infördes . Vid det senaste tillfället anförde utskottet följande (bet. 2016/17:NU19): Utskottet vill i första hand hänvisa till det som anfördes när liknande frågor behandlades . Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet inte ser några skäl att vidta åtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan elområdena. Vidare upprepar utskottet det som både den förra och den nuvarande regeringen liksom även utskottet självt har framhållit , dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter vissa beklagliga förseningar – tas i drift. I denna del av betänkandet fanns en reservation (SD). Elnätsföretagens intäktsramar reglerar vad elnätsföretagen får ta ut i avgifter av sina kunder. Elnätsavgifterna ska enligt ellagen vara skäliga, objektiva och icke‑diskriminerande. Intäktsramen regleras på förhand och gäller i taget. Syftet med förhandsregleringen är att säkerställa att kunderna får betala ett skäligt pris för elnätstjänsten, att ge kunderna en långsiktig leveranssäkerhet och att trygga den svenska elförsörjningen. Förhandsregleringen bidrar också till att elnätsföretagen får stabila och långsiktiga villkor för sin elnätsverksamhet. I budgetpropositionen anför regeringen att det behövs ett tydligare regelverk för att säkerställa att elnätsföretagens avkastning är rimlig. På grund av de återkommande rättsprocesserna om att fastställa elnätsföretagens intäktsram vill regeringen även snabba upp och förenkla handläggningen vid och domstolarna. fick i uppdrag att ta fram förslag på författningsändringar inom flera områden inom elnätsregleringen. I uppdraget ingick att ge förslag på regler för att fastställa företagens avkastning, utvärdera regleringen och lämna lagförslag på förbättringar samt analysera vilka incitament företagen har för att investera i sina elnät. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten regler för elnätsföretagen inför perioden –2023 (Ei R2017:07). I rapporten föreslår bl.a. att avkastningen för elnätsföretagen även fortsättningsvis ska bestämmas med viktad kapitalkostnad (weighted average cost of capital, WACC-metoden). har avkastningen i väsentliga delar bestämts med prognoser, men föreslår nu att flera av de ingående parametrarna stäms av med det verkliga utfallet efter tillsynsperioden. Denna metodik innebär att riskerna för över- eller underavkastning minskar för elnätsföretagen. är remissbehandlad och bereds inom . antog en tioårsplan för det svenska stamnätet – Nätutvecklingsplan –2025. I planen redovisar affärsverket i detalj de utmaningar och investeringar som väntar i det svenska stamnätet . Nätutvecklingsplanen ligger till grund för affärsverkets fortsatta investeringar och ska tjäna som utgångspunkt för Svenska kraftnäts bidrag till nästa europeiska tioåriga utvecklingsplan. Avsikten är att planen ska uppdateras . I nätutvecklingsplanen konstateras också att flera förutsättningar redan har hunnit förändras sedan Perspektivplan 2025 presenterades. Det gör att vissa revideringar av perspektivplanen ingår i nätutvecklingsplanen. presenterade en remissversion av ett förslag till systemutvecklingsplan för perioden –2027. Genom att ta fram en systemutvecklingsplan vill affärsverket göra det tydligt att fokus ligger på den framtida utvecklingen av hela kraftsystemet och inte bara på stamnätet. Förslaget till systemutvecklingsplan omfattar därför en kombination av åtgärder som innebär en förbättring av systemets stabilitet och marknadsförändringar, men även nätutveckling. I förslaget till systemutvecklingsplan konstaterar affärsverket att det sedan den ovan omnämnda nätutvecklingsplanen publicerades har skett ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt överstiger de olika nyttovärden som den skulle ge. Projektet är efter beslutet i stället inriktat på systemförstärkningar, och investeringsbudgeten är lägre än den som ingick i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. Sydvästlänken är en kraftledning som byggs just nu och vars främsta syfte är att kunna överföra stora mängder el från mellersta till , förbi en trång passage i stamnätet där det främst under kalla vinterdagar ofta skapas en flaskhals. Sydvästlänken byggs med både likströms- och växelströmsteknik. Förbindelsen består av två delar som möts strax norr om . Den norra delen blir en luftledning för växelström. Den förstärker växelströmsnätet som den gör det möjligt att ansluta förnybara energikällor till stamnätet. Denna del togs i drift . Den södra delen är en likströmsförbindelse. Längs en sträcka mellan och kommer överföringen att ske via luftledning. Resterande till skånska Hurva överförs via markkabel. Utöver de beskrivna kabelsträckningarna omfattar projektet även tre nya växelströmsstationer och två nya omriktarstationer. Tidsplanen för när Sydvästlänkens likströmsförbindelse (2 x 600 MW) ska tas i drift har enligt uppgifter från förskjutits ytterligare . behandlade utskottet liknande motioner som de nu aktuella om teknikval och miljöpåverkan i samband med ledningsdragningar (bet. 2016/17:NU19). Utskottet avstyrkte då motionerna med hänvisning till att det inte brukar ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till de myndigheter som regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. Utskottet påpekade att tillsammans med har ett betydande ansvar för att denna avvägning görs på ett ändamålsenligt sätt, med beaktande av en god hushållning med bl.a. vatten- och markresurser och samordnat med andra myndigheter som ansvarar för infrastrukturutbyggnad. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhällsekonomisk nytta. Av regleringsbrevet 2018 för framgår att det i nätutvecklingsplanen ska specificeras de samhällsekonomiskt lönsamma nätinvesteringar som härrör från anslutning av ny förnybar elproduktion. Nätutvecklingsplanerna ska inkludera den samhällsekonomiska nyttan fördelad per land. Uppdraget har sin bakgrund i den kommuniké om en fortsatt utveckling mot en gränslös nordisk elmarknad som de nordiska energiministrarna antog . Den fjärde tvååriga planen ska rapporteras till det nordiska ministermötet . En lägesredovisning om framtagandet av den nordiska nätutvecklingsplanen ska rapporteras till den nordiska elmarknadsgruppen och (Miljö- och ) . fick i uppdrag av regeringen att ta fram en förstudie till hur kan användas som pilot i omställningen till ett förnybart energisystem i . I uppdraget ska myndigheten beskriva vad som krävs för att projektet praktiskt ska kunna genomföras i full skala. I förstudien ska även beskrivas vilka aktörer som skulle ansvara för de föreslagna åtgärderna samt lämnas förslag på eventuella förändringar i regelverk som kan vara nödvändiga. Uppdraget ska genomföras i samverkan med Forum för smarta elnät och andra relevanta aktörer som kan komma att beröras för att genomföra projektet. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och ) . När det gäller den tidigare planerade elförbindelsen till anförde utskottet (bet 2017/18:NU3) följande: planerar investeringar i nätet som uppgår till ca 2018–2021. Detta innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan 2018–2020 för . Förslaget tillstyrks således, liksom även förslaget om finansiella befogenheter för . I sammanhanget noterar utskottet att har avbrutit planeringen av en ny förbindelse till . konstaterar utskottet att regeringen har uppdragit åt att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka vikten av att ska ha en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. Vad gäller de nättariffer som tas ut av för att det åländska elnätet ansluter till ett av bolagets regionnät kan nämnas att fick i uppdrag att se över frågor som rör regleringen av elnätstariffer m.m. (dir 2006:39). I uppdraget ingick att utreda om utlandsförbindelser som är anslutna till det svenska regionnätet, t.ex. Ålandsförbindelsen, kan hanteras så att dessa förbindelser behandlas enligt samma grunder som de utlandsförbindelser som är anslutna till stamnätet. bedömning i delbetänkandet Förhandsprövning av nättariffer m.m. (SOU 2007:99) var att det inte finns skäl att införa särskilda bestämmelser för nättarifferna för anslutning av utlandsförbindelser till det svenska elnätet på regionnätsnivå. Enligt uppgifter från vidhåller regeringen denna uppfattning. Utredning om hinder och lösningar för energieffektivisering, småskalig elproduktion och ellagring En särskild utredare (riksdagsledamoten ) har fått i uppdrag att identifiera eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig förnybar elproduktion och ska lämna förslag till hur dessa hinder kan undanröjas (dir 2017:77). • identifiera åtgärder som på marknadsmässig grund kan stimulera teknikutvecklingen och utvecklingen av nya tjänster inom småskalig elproduktion och energieffektivisering, exempelvis vita certifikat • göra en bred genomgång av befintliga erfarenheter, såväl nationellt som internationellt • belysa eventuella hinder som föreligger för en utökad elektrifiering av transportsektorn. Utredningen ska delredovisa hinder, lösningar och erfarenheter från befintliga styrmedel . Uppdraget ska slutredovisas . Förslag till ny elmarknadslag remitterades promemorian Elmarknadslag (Ds 2017:44) som innehåller förslag till en ny elmarknadslag som avser att ersätta den nu gällande ellagen (1997:857). Syftet med förslaget är främst att göra en redaktionell och systematisk bearbetning av den gällande elmarknadslagstiftningen. Promemorian innehåller dock vissa förslag till materiella ändringar. Här kan nämnas att vissa lättnader för mikroproducenter av el föreslås. Kravet att en elproducent ska vara nettoanvändare av el för att undantas från nätavgiften för inmatning föreslås utgå med hänvisning till att kravet kan motverka etableringen av mikroproduktion av el i . Med anledning av vad som framförs i motion 2017/18:2849 (C) om att ändra bestämmelserna i 7 kap. 1 § ellagen (1997:857) om undantag från den kommunala lokaliseringsprincipen som avser kommunala elföretag, kan det konstateras att någon förändring av dessa regler inte föreslås i promemorian. Lokaliseringsprincipen framgår av 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) och innebär att verksamhet ska knyta an till kommunens område eller dess medlemmar. I promemorian anges att undantag från lokaliseringsprincipen är enligt bestämmelsen i ellagen tillåtet i två fall. Det första fallet utgörs av produktion av och handel med el samt därmed sammanhängande verksamhet. Med det sistnämnda avses exempelvis konsultverksamhet med inriktning på energihushållning och entreprenadverksamhet med anknytning till elproduktionen. Det andra fallet avser nätverksamhet. I motsats till det första fallet får nätverksamhet utanför kommungränsen inte bedrivas var som helst i landet utan det bör finnas ett klart samband med företagets nätverksamhet i den egna kommunen. Syftet måste vara att uppnå en ändamålsenlig nätverksamhet genom att bilda rationella koncessionsområden. Företagets nätverksamhet utanför kommunen ska därför ha geografisk närhet till den egna nätverksamheten inom kommunen. Detta innebär inte att koncessionsområdena måste direkt gränsa till varandra. Det är dock inte tillåtet att etablera nätverksamhet i skilda delar av landet. En förutsättning för att undantag från lokaliseringsprincipen ska vara tillåtet är i båda fallen att verksamheten bedrivs i en egen juridisk person, dvs. det är inte tillåtet att bedriva verksamheten i ett kommunalt verk. Promemorian är remissbehandlad och bereds inom . Statligt stöd till solceller Som en del i budgetpropositionen avsatte regeringen –2020 till investeringsstöd för solceller. I propositionen angavs att stödets utformning och ansökningsförfarande även ska ses över för att förenklas. kommer alla aktörer, även privatpersoner, att kunna få stöd (tidigare ) av kostnaderna. Förordningen 2009:689 om statligt stöd till solceller har reviderats med denna innebörd och gäller beslut som tas fr.o.m. . Vidare kan nämnas att överlämnade granskningsrapporten Det samlade stödet till solel (RiR 2017:29) till regeringen. granskning utgår från två övergripande frågeställningar: • Har regeringen och ansvariga myndigheter utarbetat och rapporterat ett tillräckligt och transparent underlag för att underlätta välgrundade beslut om stödet till solel? • Har det samlade stödet till solel bidragit till mål inom energi- och klimatpolitiken på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt? Utskottet avser att i ett särskilt betänkande behandla regeringens kommande skrivelse på området där regeringen bemöter iakttagelser och rekommendationer. Utredning av vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat Mot bakgrund av att regeringen i olika sammanhang aviserat sin avsikt att se över vissa frågor som rör regleringen av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat tillsattes en utredning inom för att utreda följande frågor: • Förutsättningarna för och lämpligheten av att förenkla förfarandet för att få del av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el för mikroproducenter, t.ex. genom att den lättnad som skattereduktionen innebär erhålls redan genom elräkningen. • Förutsättningarna för och lämpligheten av att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion (t.ex. i kooperativa former), komma i åtnjutande av skattereduktionen inom ramen för reglerna om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el eller, om detta inte är möjligt, få motsvarande ekonomiska villkor på annat sätt. • Förutsättningarna för och lämpligheten av att nya mindre produktionsanläggningar inte ska ingå i elcertifikatssystemet och i stället endast få ersättning genom skattereduktionssystemet. I denna del av uppdraget ingår bl.a. att utreda vilka mindre anläggningar som inte bör ingå i elcertifikatssystemet, vilken ytterligare ersättning dessa anläggningar i så fall bör få inom ramen för skattereduktionssystemet och om vissa anläggningar under föreslagen gräns även fortsättningsvis ska kunna få elcertifikat. Utredaren ska i denna del säkerställa att ingen aktör missgynnas beroende på ägandeform vid en eventuell förändring. Enligt promemorian med uppdragsbeskrivningen skulle uppdraget ha redovisats till (Miljö- och ) . Enligt uppgifter från är uppdraget förlängt och ska redovisas . antog regeringens proposition Anvisade elavtal (prop. 2016/17:13, bet. 2016/17:NU8). I propositionen föreslogs krav på vilken information en faktura ska innehålla och utökade informationskrav till kunder med anvisningsavtal. Förslagen ska säkerställa att kunder med anvisade avtal har skäliga villkor, minska andelen kunder med anvisade elleverantörer och öka kundaktiviteten på elmarknaden. Vidare föreslogs att regeringen ska få utfärda föreskrifter om att anvisningsavtalens priser inte får överstiga vissa nivåer. De nya bestämmelserna trädde i kraft . Förbättrad information om den egna elförbrukningen antog regeringens proposition Funktionskrav på elmätare (prop. 2016/17:73, bet 2016/17:NU10). I propositionen föreslogs bl.a. ändringar i ellagen (1997:857) som innebär en utvidgning av elanvändarnas rätt att få timmätning av sin elförbrukning redovisad utan att debiteras de merkostnader som kan uppstå. Lagändringarna trädde i kraft . Ny modell för elmarknaden För att förenkla hanteringen av elkundernas uppgifter har regeringen gett i uppdrag att utveckla och driva en central informationshanteringsmodell, en s.k. elmarknadshubb, på den svenska elmarknaden. delredovisade sitt uppdrag i rapporten av vissa frågor ang. elmarknadshubbens utformning m.m. (dnr M2016/01497/Ee). inledde arbetet med utformningen av elmarknadshubben. Målet är att ta den nya elmarknadshubben i drift tidigast . arbetade med ett regeringsuppdrag om att undersöka vilka regeländringar som krävs för att införa en ny marknadsmodell och en elmarknadshubb. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten modell för elmarknaden (Ei R2017:05). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet vill inledningsvis framhålla att det pågår en omfattande översyn av den svenska energipolitiken. slöts en bred energipolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , , och , och överlämnade den parlamentariskt sammansatta sitt slutbetänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). Utskottet noterar att regeringen arbetar med att genomföra energiöverenskommelsen och att den avser att återkomma till med en proposition för att slå fast de energipolitiska mål som man har enats om inom ramen för energiöverenskommelsen. Utöver detta noterar utskottet att regeringen har formulerat en egen ambitiös målsättning med innebörden att energiproduktionen ska vara förnybar. Ett tillkännagivande om att ska ha ett elsystem helt baserat på förnybara energikällor, så som förordas i motion 2017/18:3686 (C), kan därför inte anses nödvändigt. Den parlamentariskt sammansatta uppgift var att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken, och som framgår av det föregående innehåller slutbetänkandet en rad olika bedömningar och förslag. Utskottet kan också konstatera att flera av de motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta betänkande berörs av förslag. Eftersom Energikommissionens betänkande i många delar är under beredning vill utskottet framhålla att det inte är berett att föregripa denna process genom att förorda några riksdagsuttalanden som berör slutsatser. Den framtida elförsörjningen och konkurrensaspekter för den svenska industrin är något som berörs i betänkande. Vidare behandlas också förutsättningarna för de enskilda kraftslagen och olika förslag till marknadens utformning. Utskottet instämmer också i det mål som regeringen har uttalat för elmarknadspolitiken – att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Därmed ser utskottet inget behov av att förorda tillkännagivanden om en konkurrenskraftsutredning i linje med vad som föreslås i motionerna 2017/18:3404 (M) och 2017/18:3406 (M). Vidare har behandlat frågor om systemtjänster, effektbalans och elcertifikatssystemet i sitt betänkande. När det gäller frågor om effektbalansen kan tilläggas att – som framgår av det föregående – tillkännagav för regeringen dels att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar, dels att återkommande ska se över effektsituationen . Utskottet noterar att mot denna bakgrund har fått i uppdrag att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. Utskottet noterar även att regeringen har för avsikt att komma tillbaka när gäller återkommande effektanalyser och att man även avser att komplettera det uppdrag som har enligt sin instruktion med en bedömning av förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen. När det gäller produktionen av förnybar el är det med gemensamma elcertifikatssystemet ett viktigt styrmedel. Utskottet ser den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som beslutade om som ett mycket betydelsefullt steg för att ytterligare stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Utskottet noterar även att har fått i uppdrag att ge förslag på vilka uppgifter som skulle öka transparensen på elcertifikatsmarknaden vad gäller investeringsbeslut för kommande projekt och hur dessa uppgifter ska kunna samlas in, förvaltas, administreras och presenteras på ett tillförlitligt sätt. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom varken vad som framförs i motion 2017/18:899 (SD) om mål för leveranssäkerhet och en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet eller det som anförs i motion 2017/18:3404 (M) om systemtjänster. Inte heller tillkännagivanden om åtgärder för att säkra effektbalansen eller om behovet och utformningen av elcertifikatssystemet, vilket förordas i motionerna 2017/18:899 (SD) och 2017/18:3393 (V), är något som utskottet mot bakgrund av det anförda är berett att ställa sig bakom. Olika tillkännagivanden om ägande av det svenska elnätet, elnätbolagens nätavgifter och intäktsramar förordas i motionerna 2017/18:2772 (MP), 2017/18:3393 (V) och 2017/18:3657 (KD). Utskottet noterar dels att regeringen har framfört att det finns skäl att säkerställa att avkastningen för elnätsbolagen hamnar på en rimlig nivå, dels att förslag om hur nätföretagens intäktsramar bör regleras bereds inom . Nyssnämnda beredning bör inväntas. Utskottet vill även framföra att det inte delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2017/18:3393 (V) om att göra det svenska elnätet samhällsägt. Utskottet ser därmed inga skäl att gå vidare med att förorda några tillkännagivanden om vem som ska äga elnäten, om intäktsramarna eller om vilka nätpriser som får tas ut av konsumenterna. Frågor om indelningen av i elområden och konsekvenserna av denna indelning behandlas i motionerna 2017/18:3432 (M) och 2017/18:899 (SD). Utskottet avstyrker nyssnämnda motioner med hänvisning till det som utskottet anförde när liknande frågor behandlades . Vidare upprepar utskottet det som både den förra och den nuvarande regeringen liksom även utskottet självt har framhållit , dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter beklagliga förseningar – tas i drift.