bet · H501FiU25 · 2018-03-09 00:00:00 — Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet föreslår i betänkandet ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att statliga myndigheter tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick. Utskottet tillstyrker därmed kommittémotion 2017/18:3894 yrkande 24. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till redan vidtagna åtgärder, till pågående beredningsarbete och till att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov. I betänkandet finns 6 reservationer (S, SD, MP, C, L) Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Statens fastigheter och statlig mark för bostäder Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark Full momskompensation till samtliga museer 1.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (S, MP) 2.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (SD) 3.Statliga myndigheters lokalkostnader, punkt 3 (C) 4.Statens fastigheter och statlig mark för bostäder, punkt 5 (L) 5.Fortifikationsverket, punkt 6 (SD) 6.Samkörning av lägenhetsregistret, punkt 10 (SD) 1.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (M) 2.Digitalisering och it i den statliga förvaltningen, punkt 2 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:442 av (L) yrkande 2, 2017/18:443 av (L) yrkande 2, 2017/18:2364 av Boriana (M), 2017/18:2741 av och (båda M), 2017/18:2928 av Boriana (M), 2017/18:3004 av (M) och 2017/18:3227 av (M). Digitalisering och it i den statliga förvaltningen ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 24 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 17, 2017/18:94 av (SD), 2017/18:1788 av (C) yrkande 3, 2017/18:2033 av och (båda M), 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2867 av (C) och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 40. Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (SD) 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 2 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 3 (C) 2017/18:164 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:2638 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2952 av (M), 2017/18:3056 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 21. Statens fastigheter och statlig mark för bostäder 2017/18:2714 av och (båda S), 2017/18:3052 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 6–8. Reservation 4 (L) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 48. Reservation 5 (SD) Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark 2017/18:3402 av (M). 2017/18:1899 av Finn och (båda M) och 2017/18:3247 av (M). 2017/18:1923 av (M). 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 6 (SD) Full momskompensation till samtliga museer 2017/18:2773 av (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S) och (S). I betänkandet behandlas 37 motionsyrkanden om statlig förvaltning från allmänna motionstiden /18. Även ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /17 behandlas. Förslagen i motionerna rör frågor om bl.a. den statliga myndighetsstrukturen, digitalisering och it i den statliga förvaltningen, staten som arbetsgivare, statens fastigheter och statlig mark samt statens ägande i och . En sammanställning över behandlade förslag finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den statliga myndighetsstrukturen. Utskottet hänvisar till att regeringen styr riket under ansvar inför och att den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning bygger på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om. I flera motionsyrkanden framförs att antalet statliga myndigheter behöver minskas. I motion 2017/18:2364 av Boriana (M) anförs att det ligger i samhällets intresse att avveckla de myndigheter som saknar central betydelse för medborgarnas rätt till välfärd, nytta och trygghet. Regeringen bör därför överväga en översyn av möjligheten att effektivisera den statliga byråkratin och minska antalet statliga myndigheter. I motion 2017/18:2741 av och (båda M), motion 2017/18:3004 av (M) och motion 2017/18:3227 av (M) anförs också att det behöver säkerställas att de gemensamma skattekronorna används på ett effektivt sätt, och att regeringen därför bör se över möjligheterna att minska antalet statliga myndigheter. I motion 2017/18:2928 av Boriana (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att införa ett tidsbegränsat förordnande för de statliga myndigheterna. I motion 2017/18:443 av (L) yrkande 2 anförs att regeringen bör se över instruktionerna för de statliga myndigheterna så att det blir tydligt att myndighetschefen och myndighetens ledning ska arbeta från den ort som är utpekad som myndighetens säte. I motion 2017/18:442 av (L) yrkande 2 anförs att placeringen av myndigheterna enligt deras instruktioner bör innebära en begränsning av var ledande tjänster i en myndighet kan placeras. Motionsyrkanden om antalet statliga myndigheter har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor, 2016/17:FiU25, konstaterade utskottet att arbetsfördelningen mellan och regeringen är sådan att det är regeringen som styr riket under ansvar inför . Motionsyrkanden om att minska antalet statliga myndigheter avstyrktes mot den bakgrunden. När behandlat liknande motionsyrkanden, t.ex. i betänkande 2015/16:KU17, har dessa avstyrkts med motiveringen att det främst är regeringens uppgift att ta ställning till frågor om antalet statliga myndigheter. Tidsbegränsade förordnanden för statliga myndigheter Motionsyrkanden om tidsbegränsade förordnanden för statliga myndigheter har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor 2016/17:FiU25 framhöll utskottet att tidsbegränsade förordnanden med stor sannolikhet skulle försvåra myndighetens arbete med t.ex. rekrytering och möjligheten att skapa långsiktiga relationer med det omgivande samhället. Det finns också en risk menade utskottet att myndighetens ledning utvecklar ett kortsiktigt perspektiv som inte gynnar verksamheten på . Utskottet framhöll vidare att regeringen lägger ned, ombildar och inrättar nya myndigheter i den utsträckning som den anser mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen, i enlighet med arbetsfördelningen mellan regeringen och . De statliga myndigheternas säte Motionsyrkanden om de statliga myndigheternas säte har behandlats tidigare av utskottet. I förra årets betänkande om statlig förvaltningspolitik och statistikfrågor, 2016/17:FiU25, konstaterade utskottet att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen. Utskottet konstaterade att regeringen sedan följer upp myndigheternas verksamhet bl.a. inom ramen för den årliga budgetprocessen. I Statskontorets rapport Den offentliga sektorn i korthet 2017 framgår att det fanns 342 statliga myndigheter under regeringen , vilket är en minskning med fem myndigheter . Statskontoret konstaterar i rapporten att antalet myndigheter minskade relativt snabbt i början och mitten av . Den främsta anledningen till detta var att många små regionala och lokala myndigheter slogs samman till större enheter och i flera fall ombildades från myndighetskoncerner till enmyndigheter. har antalet myndigheter fortsatt att minska men i avtagande takt. Utskottet konstaterar inledningsvis att arbetsfördelningen mellan och regeringen är sådan att regeringen styr riket under ansvar inför . När det gäller frågor om att minska antalet myndigheter, bl.a. genom tidsbegränsade förordnanden, anför utskottet liksom tidigare att regeringen lägger ned, ombildar och inrättar nya myndigheter i den utsträckning som den anser mest lämplig för olika verksamheter vid olika tillfällen. Vidare bygger den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning på att myndigheterna själva avgör hur verksamheten ska organiseras för att på bästa sätt tillgodose samhällets behov, inom ramen för de mål och uppgifter som och regeringen beslutat om samt bestämmelserna i myndighetsförordningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Digitalisering och it i den statliga förvaltningen Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick. avslår övriga motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (S, MP) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (M) och 2 (SD). I kommittémotion 2017/18:3894 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 24 anförs att samtliga myndigheter bör få i uppdrag att strategiskt arbeta för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data samt att myndigheterna bör tillgängliggöra offentliga handlingar i maskinavläsbart skick. Det värde som skulle skapas i ekonomin om fler data släpptes fria för allmänheten skulle med största sannolikhet vida överstiga kostnaden för att tillgängliggöra informationen menar motionärerna. I motion 2017/18:94 av (SD) anförs att det är viktigt att regeringen gör ett principiellt ställningstagande som är vägledande när det gäller användandet av öppen källkod och öppna standarder. En övergång till öppen källkod och öppna standarder inom den offentliga sektorn bedömer motionären möjliggör kostnadsbesparingar, bättre möjlighet till tjänsteutveckling och mer tillförlitliga programvaror. I motion 2017/18:2033 av och (båda M) framhålls att även om fördelarna med digitalisering och automatisering börjar få genomslag i hela samhället har utvecklingen avtagit inom den offentliga sektorn. Till exempel utvecklar myndigheter, kommuner och landsting sina egna lösningar, och dataöverföringen fungerar bristfälligt. Motionärerna anför att regeringen bör utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att införa en nationell plattform i , inspirerad av estniska X-road, för snabbare och säkrare utveckling av e-tjänster till gagn för invånare, företag och den offentliga sektorn. Även i kommittémotion 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 2 berörs frågan om gemensamma digitala lösningar. I motionen anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag om en statlig molntjänst där myndigheternas it-drift samordnas. Enligt motionärerna är dagens system, där varje statlig myndighet ansvarar för sin egen it-drift, kostsamt och uppnår inte alltid de säkerhets- och integritetskrav man bör kunna ställa på den offentliga förvaltningen. Motionärerna hänvisar till Statens servicecenters rapport med förslag om en gemensam statlig molntjänst (2017, R:001). I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 15 anförs att myndigheternas service i större utsträckning bör ske med hjälp av digital teknik. Samma motionsyrkande förs fram i kommittémotion 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 17. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 40 anförs att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. I motion 2017/18:1788 av (C) yrkande 3 anförs att regeringen bör etablera en nationell för att bättre utvärdera och dra lärdom av offentliga satsningar inom it. Ett liknande yrkande förs fram i motion 2017/18:2867 av (C). I båda motionerna konstateras att många offentliga it-projekt har kostat utan att leda till efterfrågade resultat. Motionären vill därför att möjligheten att etablera en för offentliga it-projekt ses över. I kommittémotion 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att en politisk vilja till ökad utläggning av it-tjänster på entreprenad måste sättas i relation till vilka säkerhetsrisker det kan medföra. I flera uppmärksammade fall har it-tjänster på entreprenad fått stora negativa konsekvenser. Motionärerna anser att utläggning på entreprenad av skyddsvärda uppgifter endast bör ske i undantagsfall och att regeringen bör ta fram riktlinjer för hur utläggning av it-verksamhet på entreprenad så långt det är möjligt ska kunna undvikas i den statliga förvaltningen. Tillgänglighet till öppna data Motionsyrkanden om tillgänglighet till öppna data har behandlats av utskottet två gånger tidigare. Vid båda tillfällena har beslutat om att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Det första tillkännagivandet beslutade om (bet. 2015/16:FiU25 punkt 2 och rskr. 2015/16:208). Enligt beslut bör regeringen ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att tillgängliggöra de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 96) redovisar regeringen vilka åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivande, och anser med det att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:FiU2, rskr. 2017/18:128). beslutade om det andra tillkännagivandet (bet. 2016/17:FiU17 punkt 3, rskr. 2016/17:187). Enligt beslut bör samtliga myndigheter ges i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data. Regeringen har ännu inte återrapporterat tillkännagivandet. Motionsyrkanden om öppen källkod har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2016/17:FiU17 om den offentliga förvaltningens digitalisering. Motionsyrkandet avstyrktes av utskottet med hänvisning till pågående beredningsarbete i . Utskottet delade regeringens bedömning om att digitala tjänster i så stor utsträckning som möjligt bör bygga på öppna standarder och använda programvaror som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniker och lösningar. Utskottet noterade också att håller på att se över vilka åtgärder som kan vara lämpliga att vidta för att styra mot en ökad användning av öppna standarder. Flera myndigheter hade också fått i uppdrag att bl.a. skapa förutsättningar för nya digitala tjänster och att verka för gemensamma gränssnitt, specifikationer och standarder för digital samverkan. har tillkännagett att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels bör säkerställa att myndigheterna lägger ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster (bet. 2015/16:FiU25 punkt 1 och rskr. 2015/16:208). I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att man har tillsatt en expertgrupp för digitala investeringar som har till uppgift att bidra till kunskapsbyggande, erfarenhetsutbyte och lärande inom det offentliga så att statens samlade kompetens inom området tas till vara. Regeringen hänvisar också till en ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som trädde i kraft och som skapar bättre förutsättningar för utveckling av digitala tjänster och samverkan kring gemensamma lösningar. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2017/18:FiU2, rskr. 2017/18:128). Motionsyrkanden om en har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2016/17:FiU17 om den offentliga förvaltningens digitalisering. Motionsyrkandet avstyrktes med hänvisning till att () har i uppdrag att ta fram ett ramverk för jämförelser av it-kostnader och kundnöjdhet. I likhet med tidigare såg utskottet positivt på att regeringen också låtit ESV ta fram en modell för riskbedömning av it-projekt. Utskottet ansåg att det inte fanns behov av ytterligare åtgärder. Insatser inom området som redovisas i budgetpropositionen I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 avsnitt 6) redovisar regeringen ett antal genomförda insatser inom området under rubrikerna effektiv styrning, lagstiftning som stöder digitalisering, en enklare vardag för medborgare, öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. • Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning (dir. 2016:39) fick ett tilläggsdirektiv för att ta reda på hur digitaliseringen i den offentliga sektorn kan stärkas genom att samla ansvaret för frågorna till en myndighet (dir. 2016:97). Uppdraget skulle redovisas . • Beslut om en digitaliseringsstrategi (N2017/03643/D). Av strategin framgår bl.a. att alla människor ska erbjudas förutsättningar att ta del av digital information och tjänster från det offentliga och delta på ett likvärdigt sätt i samhället. • En överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om en handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025 (S2016/01874/FS). • Ett fortsatt arbete inom fyra utpekade utvecklingsområden: förenklat företagande (N2016/01182/FF), smartare livsmedelskedja (N2016/01646/EF) smartare samhällsbyggnadsprocess (N2016/01419/EF) och smartare miljöinformation (N2016/020305/EF). Lagstiftning som stöder digitalisering • I den nya förvaltningslagen som träder i kraft tydliggörs och förbättras myndigheternas möjligheter att använda s.k. automatiserat beslutsfattande (prop. 2016/17:180, bet. 2017/18:KU2, rskr. 2017/18:2). • Från träder ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) i kraft som säkerställer skyddet för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden samt skyddet för allmänna intressen vid användning av digitala tjänster och vid utkontraktering av it-drift myndigheter emellan (prop. 2016/17:198, bet. 2017/18:KU9, rskr. 2017/18:40). • En utredning ska kartlägga och analysera lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (dir. 2016:98). Uppdraget ska redovisas . En enklare vardag för medborgare • I samverkan med SKL har regeringen genomfört en kartläggning av nio kommuners behov och förutsättningar i arbetet med digital omställning (Fi2017/02487/DF). • ESV har lämnat förslag till en finansieringsmodell för utbyte av vissa grunddata mellan statliga myndigheter, kommuner och landsting (Fi2017/02487/DF). Förslagen bereds i . • har lämnat förslag till utformning av en tjänst för att koppla till en utländsk e-legitimation och en individs svenska personnummer eller identitetsstyrkta samordningsnummer vid användning av svenska digitala myndighetstjänster (Fi2016/03889/EF). Förslagen bereds i . • Regeringen har i regleringsbreven för 19 myndigheter 2017 gett dessa i uppdrag att vidta åtgärder för att öka anslutningen till tjänsten Mina meddelanden och mängden meddelanden som kan skickas digitalt. Öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet • har fått i uppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). Uppdraget ska slutredovisas . • har fått i uppdrag att främja öppen och datadriven innovation som ökar vidareutnyttjande av öppna data och information som omfattas av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar (Fi2017/02164/DF). • Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera hinder mot vidareutnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163/DF). Uppdraget ska slutredovisas . • Regeringen har beslutat om bidrag till och utveckling () för en översyn av den datadrivna förvaltningen i (Fi2017/02165/DF). Högre kvalitet och effektivitet i verksamheten • ESV har fått i uppdrag att fortsätta följa upp digitaliseringen av det offentliga (Fi2017/00199/DF). • Regeringen har i sex myndigheters regleringsbrev gett dem i uppdrag att undersöka möjligheten att använda ett internationellt ramverk för att bl.a. kunna göra jämförelser av it-kostnader och kundnöjdhet samt ta till vara digitaliseringens möjligheter. • En expertgrupp för digitala investeringar tillsattes (dir. 2017:62). Expertgruppen ska verka för att statliga myndigheter dels utvecklar den interna styrningen och kontrollen av sin it-verksamhet, dels förbättrar hanteringen av risker vid större investeringar med väsentliga inslag av it och digitalisering. • Förslag till en ny lag om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling har tagits fram (Ds 2017:31). En lagrådsremiss presenterades . • För att öka säkerheten i den statliga it-driften har regeringen gett i uppdrag att erbjuda samordnad och säker it-drift för vissa myndigheter (Fi2017/03257/DF). • Regeringen har även gett () i uppdrag att lämna förslag till en förvaltningsmodell för skyddade it-utrymmen för offentliga aktörer som bedriver säkerhetskänslig verksamhet (Fi2017/03084/DF). PTS lämnade uppdraget till regeringen . och anslagets fördelning 2018 kommer att inrättas med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. En organisationskommitté (dir. 2017:117) ska förbereda och genomföra bildandet av myndigheten och ska slutredovisa sitt uppdrag . Av direktivet framgår bl.a. att myndigheten ska ansvara för att samordna, utveckla och förvalta en nationell digital infrastruktur för den offentliga förvaltningen och främja användningen av denna. Med nationell digital infrastruktur avses enligt direktivet förvaltningsgemensamma digitala tjänster, t.ex. elektronisk identifiering, betrodda tjänster, säkra elektroniska försändelser från det offentliga till enskilda, elektroniska fakturor och elektroniska beställningar. Med nationell digital infrastruktur avses även standarder, format och specifikationer för informationsutbyte och it-system samt för grunddata, dvs. information i offentliga register som ger grundläggande upplysningar om t.ex. egendom, personer, verksamheter och geografi. Enligt direktivet ska den nya myndigheten kunna meddela föreskrifter om nationell digital infrastruktur om detta inte inkräktar på andra myndigheters föreskriftsrätt. Enligt direktivet ska vidare verka för en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet, genom att bl.a. statliga myndigheter, kommuner och landsting tillgängliggör öppna data. En utgångspunkt för den nya myndighetens arbete ska vara att i lämpliga delar ta till vara kunskap och erfarenheter som E-samverkansprogrammet (E-sam) upparbetat, bl.a. när det gäller metoder och processer för samverkan. har beslutat om ett anslag för på (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2, bet. 2017/18:FiU2, rskr. 2017/18:128). Av regleringsbrevet framgår att förvaltningsutgifterna för den myndighet som ska inrättas utgör ca . Enligt beslut får anslaget även användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den nationella digitala infrastrukturen, vilket återspeglas i övriga anslagsposter, t.ex. nationell digital infrastruktur () och utvecklingsinsatser och projekt för digitalisering av den offentliga sektorn, bl.a. för att främja användandet av öppna data och datadriven innovation bland myndigheterna (). disponerar också ca av anslaget 2018 bl.a. för att stödja och samordna e-legitimationer i den offentliga förvaltningens e-tjänster. E-sam är ett medlemsdrivet program för samverkan mellan 24 myndigheter och SKL. E-sam bildades på initiativ av medlemmarna när E-delegationen slutfört sitt arbete. E-delegationen var en kommitté med regeringsuppdrag som verkade 2009–2015.