bet · H501MJU12 · 2018-02-21 00:00:00 — Betänkandet var på remiss till och är nu under beredning inom . Miljöminister har i debatten om interpellation 2017/18:246 Sanktionsavgift vid kemikaliebrott anfört följande: Effektiva sanktioner, oavsett om det rör sig om straff eller miljösanktionsavgifter, är viktiga verktyg för att skydda människors hälsa och miljön och för att upprätthålla sanktionssystemens trovärdighet. Systemet med miljösanktionsavgifter har visat sig fungera väl, och det bidrar till att de som ska följa regelverken också gör det. Kort sagt, i många fall är sanktionsavgifter effektivare än straff. Hög effektivitet måste emellertid vägas mot hög rättssäkerhet. Om ett straff ska ersättas med en sanktionsavgift får rättssäkerheten inte sättas på undantag. Den bedömningen måste tas på allvar och kräver därför tid och noggrannhet. Regeringen har tagit initiativ till lagändringar som syftar till att effektivisera sanktionssystem. Det senaste exemplet är direktiven till . Mycket talar för att det inte bara är överträdelser inom kemikalieområdet som bättre skulle tas om hand i systemet med miljösanktionsavgifter. Det gäller flera sakområden inom tillämpningsområde. Med hänsyn till det bör ett samlat grepp tas, och man bör undvika mindre ingrepp som riskerar att skapa otydlighet och splittrade sanktionssystem. är det första steget i det arbete som har påbörjats för att ytterligare renodla och effektivisera sanktionssystemen. Kemikalieområdet är ett av de sakområden som kommer behandlas i det arbetet. Vidare anför miljöministern, baserat på bedömning och remissinstansernas kommentarer, att det behövs en ny utredning som tittar på möjligheterna att växla från straff till miljösanktionsavgifter, inte bara på kemikalieområdet utan bredare för att vi ska få en effektiv tillämpning av i stort. Utskottet konstaterar att föreslår att en ny utredning tillsätts som får i uppdrag att se över hela 29 kap. för att skapa ett effektivt, proportionerligt och likvärdigt sanktionssystem. I likhet med regeringen ställer sig utskottet positivt till en sådan utredning. Det är viktigt att översynen blir grundlig och leder till ett enhetligt och rättssäkert sanktionssystem. Med hänvisning till redovisningen ovan föreslår utskottet att motion 2017/18:2334 (V) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier, om en åtgärdsplan för nationella förbud och begränsningar av kemikalier och om arbetet för en giftfri vardag. Jämför reservation 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). Enligt kommittémotion 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Motionärerna anser att skatten på elektronikprodukter, den s.k. kemikalieskatten, aldrig borde ha instiftats och att regeringen bör göra ett omtag i frågan. I kommittémotion 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för nationella förbud mot och begränsningar av kemikalier som inte bedöms regleras inom rimlig tid inom EU för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Motionärerna lyfter fram att det behövs en uttalad strategi för hur ska kunna uppnå en giftfri miljö när EU:s beslut på området brister eller dröjer längre än vad som kan anses acceptabelt för människors hälsa eller för miljön. m.fl. (C) anför i partimotion 2017/18:3686 yrkande 39 att arbetet för en giftfri vardag behöver stärkas. Som konsument ska man kunna vara säker på att varor och livsmedel i ens omgivning inte innehåller skadliga ämnen. En utveckling mot ett giftfritt kretsloppssamhälle ser motionärerna som en förutsättning för att minska miljöpåverkan och nå klimatmålen, som vi kan skapa jobbtillfällen och främja tillväxt. har stor potential att skapa innovativa förnybara material och produkter som kräver mindre energi- och materialåtgång. ligger också i framkant när det gäller att skydda barn och vuxna mot skadliga kemikalier, och vi återvinner betydligt mer än i övriga . Det är dock fortfarande en stor utmaning att nå en ekonomi med cirkulära och giftfria kretslopp. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) gör regeringen följande bedömning: Flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöverskridande och detta miljökvalitetsmål kan inte lösas enbart genom åtgärder inom landet utan kräver även åtgärder i EU och internationellt. Förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet förbättras ständigt genom fortsatt utvecklad lagstiftning, men även andra insatser som t.ex. kriterier för kemikaliekrav i upphandling och kemikalieskatt. Allt fler ämnen omfattas av lagstiftning inom EU och internationella överenskommelser. Även om förutsättningarna har förbättrats är det ännu för tidigt att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Vidare anför regeringen att farliga kemiska ämnen kan frigöras och spridas i produktion, användning och avfallshantering. för en giftfri miljö måste därför innehålla ambitiösa mål som betonar skyddet av barn, stärker substitutionsprincipen och att den ser till att kemikalier beaktas i arbetet med en cirkulär ekonomi. Informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är mycket bristfällig. Många varor tillverkas utanför EU, vilket försvårar informationsflödet. Kemikalieinspektionen har regeringens uppdrag att kartlägga förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska bidra till att öka vår kunskap om dessa ämnen i olika produkter och varor. Regeringen anser att deras satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag är ett viktigt steg på vägen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Handlingsplanen, som har fokus på barn och unga, gör det möjligt att utöka insatser nationellt, inom EU och internationellt. Handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 fokuserade på att skydda människans fortplantning och barns hälsa. Samma fokus gäller för åren . Det innebär att Kemikalieinspektionen ska ta fram förslag på konkreta åtgärder i de forum nationellt, i EU och internationellt där man tror att möjligheterna till framgång är störst. Regeringen har genom det nya uppdraget för perioden –2020 ökat de nationella aktiviteterna i handlingsplanen. Inom ramen för handlingsplanen vill regeringen att Kemikalieinspektionen ska utreda om det är lämpligt att genomföra fler nationella åtgärder mot farliga kemiska ämnen. I uppdraget ingår även att bedöma om det behövs nationell lagstiftning inom icke-harmoniserade områden när EU-lagstiftningen inte ger tillräckligt skydd. slutredovisade Kemikalieinspektionen sitt arbete med handlingsplanen för en giftfri vardag 2015–2017 till regeringen (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, slutredovisning, rapport 6/17). Myndigheten konstaterar att även om många framsteg har gjorts inom ramen för handlingsplanen återstår stora utmaningar. Flödet av varor som innehåller farliga ämnen är stort och kan förväntas öka ytterligare. Livsmedel och dricksvatten förorenas fortfarande av farliga ämnen och behöver därför skyddas bättre. Barn och unga behöver skyddas i alla miljöer som de vistas i eftersom de är särskilt känsliga för kemikalier. Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att handlingsplanen för en giftfri vardag 2018–2020 även i fortsättningen ska fokusera på åtgärder som skyddar barn och unga i alla miljöer som de vistas i eftersom barn och ungdomar är särskilt känsliga för kemikalier. Ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Sådana åtgärder innebär normalt också att vuxna skyddas från kemiska risker i vardagen. Vidare anförs att Kemikalieinspektionen ska vidareutveckla och genomföra handlingsplanen inom ramen för den samlade strategi som regeringen fastställt i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Strategin omfattar de åtta etappmålen för farliga ämnen som regeringen har beslutat, och är tillsammans med de insatser som beskrivs i propositionen regeringens samlade strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och relevanta strecksatser under generationsmålet. När det gäller nationella förbud och begränsningar redovisas i skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag att den betydelse som tillmäts den inre marknaden och varors fria rörlighet inom EU innebär att EU-regler får en harmoniserande verkan och att utrymmet för nationella särregler minskar. För att skydda svenska medborgare eller den svenska miljön finns det ibland skäl att analysera om det finns anledning och möjlighet att gå före med nationella regler när inte räcker. Som redovisats ovan ingår det i Kemikalieinspektionens uppdrag att utveckla handlingsplanen för en giftfri vardag att undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella begränsningar. Vid behandlingen av regeringens skrivelse Giftfri vardag (bet. 2016/17:MJU7) anförde utskottet följande om nationella förbud och begränsningar: Den inre marknaden med fri rörlighet för bl.a. varor är en grundbult i EU-samarbetet. På den inre marknaden ska det inte finnas några hinder, och varor ska behandlas lika oberoende av vilket EU-land de kommer från. Utskottet noterar att detta innebär att utrymmet för nationella särregler är begränsat. Utskottet delar regeringens syn att när inte räcker till ska försöka gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Det faktum att många nationella regleringar har åtföljts av en EU-reglering eller reglering på global nivå är en positiv utveckling. När det gäller ett giftfritt kretsloppssamhälle anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp ännu inte har uppnåtts och bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Det finns fortfarande möjlighet att en samlad åtgärdsstrategi kan komma att utformas inom EU , i samband med att kommissionens strategi för en giftfri miljö presenteras. anser att strategin ska staka ut vägen för EU:s kemikaliekontroll efter 2020 och att den ska bidra till att uppnå de globala hållbarhetsmålen. Som nämns ovan kan farliga kemiska ämnen frigöras och spridas i produktion, användning och avfallshantering, och för en giftfri miljö måste därför innehålla ambitiösa mål som bl.a. beaktar kemikalier i arbetet med en cirkulär ekonomi. har tillsammans med några andra EU-länder drivit på så att Europeiska unionens råd antog rådsslutsatser om kemikalier som tydligt pekar ut regeringarnas förväntningar på policyutvecklingen inom kemikalieområdet. Det handlar dels om förbättringsområden i kemikalielagstiftningen Reach, framför allt i tillämpningen, dels om att Europeiska kommissionen bör genomföra sina åtaganden enligt sjunde miljöhandlingsprogrammet, vilket bl.a. innebär att till 2018 presentera en strategi för giftfri miljö. Vidare redovisas i budgetpropositionen att har fortsatt att driva på för stärkta informationskrav om kemiskt innehåll i varor genom hela livscykeln. Dels bidrog till att EU:s ministerråds slutsatser om kommissionens handlingsplan för en cirkulär ekonomi tydliggör att information om innehåll av farliga ämnen i varor ska föras vidare till avfallsledet, dels har arbetat aktivt för att sådana informationskrav ska komma in i både nya och reviderade förordningar under ekodesigndirektivet. Informationen behövs för att möjliggöra en säker återvinning och för att på ett säkert sätt kunna använda återvunnet material i nya varor. På nationell nivå antog regeringen en strategi för hållbar konsumtion. Arbetet med att genomföra regeringens strategi för hållbar konsumtion fortsätter, och bl.a. har regeringen inrättat ett forum för miljösmart konsumtion. har fått i uppdrag att vidta lämpliga åtgärder för att underlätta undervisningen i skolan om hur konsumtionen påverkar miljön. infördes skatt på kemikalier i viss elektronik i . Skatten gäller bl.a. spisar, kylskåp, tvättmaskiner, dammsugare, mobiltelefoner, routrar, tv-apparater, spelkonsoler och datorer och omfattar både tillverkning och import. Syftet med skatten är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga flamskyddsmedel i människors hemmiljö. Regeringen anser att giftfria kretslopp är en viktig del i en cirkulär ekonomi (prop. 2017/18:1 utg.omr. Många farliga ämnen finns kvar i samhället och fortsätter att bidra till att människor och miljön exponeras. Om särskilt farliga ämnen så långt som möjligt fasas ut ur kretsloppen förbättras möjligheterna till en säker användning av återvunna material. Med regeringens satsning på att inrätta ett substitutionscentrum är ambitionen att substitutionsarbetet bland företag och offentliga upphandlare ska öka och även bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker (prop. 2017/18:1 utg.omr. I regleringsbrevet fick Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram en strategi för att främja giftfria och resurseffektiva kretslopp i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen. I rapporten till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen (rapport 7/16) lyfter myndigheten bl.a. fram att det behövs en stark kemikalielagstiftning med förebyggande krav som ger förutsättningar för att uppnå giftfria och resurseffektiva kretslopp, att särskilt farliga ämnen så långt som möjligt ska fasas ut i kretsloppen och att återvinningen ska öka på ett säkert sätt där miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ger förutsättningar att lyckas nå cirkulär ekonomi för att få genomslag för etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp. Vidare har på uppdrag av regeringen kartlagt avfallsströmmar som innehåller särskilt farliga ämnen och analyserat hur avfalls- och kemikalielagstiftningen tillämpas för återvunna material. Uppdraget redovisades till Miljö- och (Regeringsuppdrag om giftfria och resurseffektiva kretslopp). Kartläggningen visar bl.a. att särskilt farliga ämnen har påträffats i flera av de studerade avfallsströmmarna. När det gäller tillämpningen av lagstiftningen har tillsynen visat att det finns brister i företagens kunskap om kemikalielagstiftningen. och Kemikalieinspektionen bedömer att det krävs ytterligare arbete för att säkerställa att kemikaliereglerna följs för återvunna ämnen och att information och vägledning är ett viktigt första steg för att komma till rätta med de brister som har identifierats. har i samverkan med Kemikalieinspektionen tagit fram en vägledning för hur materialåtervinningen kan öka på ett säkert sätt, Giftfria och Resurseffektiva Kretslopp – Vägledning för ökad och säker materialåtervinning (). Som en samverkansåtgärd inom miljörådsarbetet undersöker Kemikalieinspektionen förutsättningarna för att ta fram en ny vägledning för företag som vill bidra till säker materialåtervinning redan tidigt i tillverkningsprocessen. Syftet med en vägledning är att göra det enklare för företagen att ta fram produkter som redan från början är anpassade till giftfria och resurseffektiva kretslopp. Arbetet, som inleds med en förstudie, ska genomföras och bedrivs i samverkan med , och länsstyrelserna. Utskottet vill understryka vikten av att arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och ett med en vardag fri från hälsoskadliga kemikalier även fortsättningsvis prioriteras. Miljöutmaningarna är gränsöverskridande, och åtgärder behövs på både nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. Regeringen anser att handlingsplanen för en giftfri vardag är en viktig del i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet välkomnar de satsningar och åtgärder som görs inom ramen för handlingsplanen, och det är positivt att Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att –2020 vidareutveckla arbetet på området. Utskottet noterar att utrymmet för nationella särregler är begränsat på grund av den inre marknaden med fri rörlighet för bl.a. varor. Det är dock viktigt att Kemikalieinspektionen fortsätter att utreda och bedöma om det är lämpligt med nationella åtgärder och lagstiftning mot farliga ämnen när EU:s lagstiftning inte räcker till eller ger tillräckligt skydd för människor och miljön. Utskottet välkomnar regeringens och myndigheternas arbete på området och tycker att det är glädjande att många framsteg har gjorts när det gäller att begränsa farliga ämnen, även om mycket arbete fortfarande återstår. Utskottet noterar att ytterligare insatser krävs för att etappmålet om giftfria och resurseffektiva kretslopp ska nås till 2020. Arbete pågår både på nationell nivå och på EU-nivå med att uppnå cirkulära och giftfria kretslopp. Information om farliga ämnen i varor från produktion och användning till avfallsledet samt utfasning av dessa är enligt utskottet grundläggande för ett giftfritt cirkulärt samhälle. Utskottet ser fram emot den strategi för en giftfri miljö som kommissionen ska presentera och som kommer att vara vägledande i arbetet för en giftfri miljö på EU-nivå. Utskottet delar regeringens syn att strategin måste innehålla ambitiösa mål för skydd av barn och en stärkt substitutionsprincip och att den måste se till att kemikalier beaktas i arbetet med en cirkulär ekonomi. På nationell nivå ser utskottet att det inrättade substitutionscentrumet och myndigheternas arbete med en säker materialåtervinning kommer att spela en stor roll i arbetet med ett giftfritt och cirkulärt samhälle. Med hänvisning till redovisningen ovan och i avvaktan på resultatet av det omfattande arbete som pågår på området anser utskottet att motionerna 2017/18:929 (SD) yrkande 2, 2017/18:2334 (V) yrkande 4 och 2017/18:3686 (C) yrkande 39 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hormonstörande ämnen, ftalater, bromerade flamskyddsmedel, nonylfenoletoxilat och nonylfenol, triklosan, triklokarban och silver samt farliga ämnen i byggprodukter. Jämför reservation 5 (C), 6 (V), 7 (V) och 8 (C). Begränsningar av och förbud mot farliga ämnen I motion 2017/18:1389 av (S) uppmärksammas riskerna med hormonstörande ämnen. Det är viktigt att regeringen fortsätter att prioritera arbetet med hormonstörande ämnen så att människors exponering för sådana ämnen minskar (yrkande 1) och att regeringen fortsätter att verka för att hormonstörande ämnen definieras som särskilt farliga ämnen i enlighet med Reachförordningen eller på motsvarande sätt i enlighet med annan lagstiftning (yrkande 2). EU:s lagstiftning innehåller bestämmelser om hormonstörande ämnen. Ett förslag på kriterier för att avgöra om ett ämne ska anses ha hormonstörande egenskaper har presenterats av kommissionen, men det är inte tillräckligt vetenskapligt baserat och utgår inte från försiktighetsprincipen. Enligt yrkande 3 bör därför i enlighet med försiktighetsprincipen prioritera arbetet för att få sådana vetenskapligt grundade kriterier på plats . Även motionärerna i kommittémotion 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del anser att bör ta initiativ till att skärpa Reachförordningens regler på en rad områden. Lagstiftningen bör bl.a. revideras så att hormonstörande ämnen regleras i ökad grad, och för leksaker bör förbjuda förekomsten av hormonstörande och allergiframkallande ämnen i alla sådana varor. Enligt yrkande 5 bör ett nationellt totalförbud mot ftalater i textilier, leksaker och babyprodukter införas. När det gäller ftalater misstänks några vara så skadliga att de är förbjudna i alla leksaker och babyprodukter, men trots det förekommer de ibland i varor. Ftalater kan läcka ut ur plast och tas upp av kroppen. Ett antal ftalater kan också påverka och skada fortplantningsförmågan. satte EU upp fyra ftalater som hormonstörande för människor på den s.k. kandidatlistan. Motionärerna välkomnar EU:s visserligen sena agerande men anser att bör gå före med ett nationellt förbud. Ett nationellt förbud mot farliga bromerade flamskyddsmedel efterfrågas i yrkande 8. Det tidigare förbudet mot det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE i möbler och textilier togs bort av den borgerliga regeringen. Deka-BDE är ett ämne som på många sätt liknar miljögifterna PCB och DDT. Ett förbud bör därför återinföras och utökas med förbud mot andra farliga bromerade flamskyddsmedel. Enligt yrkande 10 bör nonylfenoletoxilat och nonylfenol förbjudas i alla varor som kommer i kontakt med barn. EU har beslutat att förbjuda nonylfenol och nonylfenoletoxilat, men förbudet kommer inte att träda i kraft . Motionärerna anser därför att ett nationellt förbud bör införas för att begränsa barns exponering för dessa ämnen. I yrkande 11 efterfrågas ett förbud mot triklosan, triklokarban och silver som tillsatser i olika konsumentprodukter. Användningen av silver, triklosan och triklokarban blir allt vanligare, och det är ämnen som kan bidra till utvecklingen av resistenta bakterier. Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del måste EU öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen som hormonstörande ämnen. Eftersom reglerna om användning och utsläpp på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU är utvecklingen och tillämpningen på EU-nivå av avgörande betydelse. Farliga ämnen i byggprodukter Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 40 bör innehållet av farliga ämnen i byggprodukter regleras. I yrkande 52 anförs att regeringen bör verka för att ett EU-regelverk för kemikalieinnehåll i byggmaterial införs. Ett område där det krävs mer åtgärder för att säkerställa en giftfri vardag är kemikalieanvändning i byggmaterial och byggvaror. Detta är material som vi är i kontakt med i våra hem, på arbetet och i vård och omsorg men där man som enskild har små möjligheter att välja vad man omger sig med. Motionärerna vill att det införs ett europeiskt regelverk med krav på redovisning av kemikalieinnehåll i byggmaterial och att det syns på innehållsdeklarationen. Motionärerna anför i yrkande 53 att regeringen bör utreda möjligheten att låta byggprodukter som används till golv, väggar och innertak omfattas av en kemikalieskatt. Motionärerna vill påskynda arbetet i och skydda konsumenten från skadliga ämnen i byggprodukter som används till golv, väggar och innertak. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat frågan om hormonstörande ämnen, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU7 Giftfri vardag. Utskottet anförde följande: Inledningsvis vill utskottet understryka att de eventuella riskerna med hormonstörande ämnen måste tas på stort allvar. Detta är ämnen som kan orsaka t.ex. cancer och stora skador på . Utskottet anser, precis som den nuvarande regeringen och tidigare regeringar, att detta är ett prioriterat område för en giftfri vardag. Det är positivt att relevanta myndigheter arbetar med att bygga upp kunskaperna på området. Enligt utskottet behövs en solid kunskap för att nå framgång i arbetet med att minska exponeringen för hormonstörande ämnen. Utskottet understryker att det är viktigt att arbetet på området hormonstörande ämnen fortsätter och intensifieras så att utvecklingen av EU-lagstiftningen påskyndas. Arbetet med hormonstörande ämnen måste även fortsättningsvis vara prioriterat. Utskottet avser att fortsätta att följa frågan. Europeiska kommissionen lämnade sitt förslag på vetenskapliga kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen under växtskyddsmedels- och biocidförordningarna. Kriterierna behövs för att systematiskt kunna reglera hormonstörande ämnen inom EU. anser att de föreslagna kriterierna inte tillräckligt kommer att kunna förebygga skador på miljön och människors hälsa.