bet · H501UbU18 · 2018-03-23 00:00:00 — Fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor har en skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen. Utbildningen får dock begränsas till att avse vissa årskurser, elever som är i behov av särskilt stöd och vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för (se t.ex. 10 kap. 35 § och 15 kap. 33 § skollagen [2010:800]). I skollagen finns det även bestämmelser om urval till fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor som inte har plats för alla sökande (se t.ex. 10 kap. 36 § första stycket 1–3 skollagen). Urvalet ska göras på de grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i de aktuella skolformerna och som Skolinspektionen godkänner, om inte annat följer av föreskrifter om speciellt anpassade utbildningar, t.ex. utbildningar med särskild pedagogisk inriktning (10 kap. 36 § 1–3 skollagen). I förarbetena till skollagen anges kötid, syskonförtur och geografisk närhet som exempel på urvalsgrunder som anses förenliga med öppenhetskravet (prop. 1995/96:200 s. 78 och 2009/10:165 s. 744). De urvalsgrunder som Skolinspektionen har godkänt med stöd av förarbetsuttalanden är anmälningsdatum, syskonförtur, geografisk närhet, förtur för de elever som går i förskoleklass som tillhör skolenheten, verksamhetsmässiga samband, organisatoriska samband, t.ex. att en fristående förskola samutnyttjar lokaler eller personal med den aktuella skolan eller pedagogiskt samband, t.ex. att waldorf- eller montessoripedagogik tillämpas. Bestämmelsen i skollagen om att urvalsgrunderna ska vara förenliga med att skolan ska vara öppen för alla elever infördes genom proposition 2015/16:184 Fler elever i fler skolor. I propositionen framförde regeringen att bl.a. att en elev som har anlänt till landet inte har samma möjligheter att välja en fristående förskoleklass, grundskola eller grundsärskola som tillämpar kötid som urvalsgrund och som har fler sökande än platser, som elever som har varit bosatta i och har haft möjlighet att ställa sig i kö (prop. 2015/16:184, bet. 2016/17:UbU3, rskr. 2016/17:5). I förordningen (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor, som trädde i kraft , har regeringen meddelat föreskrifter om att huvudmannen vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Enligt förordningens 3 § beslutar huvudmannen hur många platser som ska ingå i den särskilda kvoten. Dessa platser får dock motsvara högst av det högsta antal elever som huvudmannen har beslutat att den fristående skolan har möjlighet att ge utbildning med bibehållen god kvalitet under det aktuella läsåret (2 §). I 4 § i förordningen sägs att om det inte finns plats för alla sökande som ingår i den särskilda kvoten ska ett urval göras bland dessa sökande på samma grunder som i övrigt tillämpas vid urval till skolan. Vidare sägs att en elev som har ingått i den särskilda kvoten men inte tagits emot inom den tid som anges i 2 § andra stycket ska få tillgodoräkna sig vid urval bland sökande som inte ingår i kvoten, om skolan tillämpar anmälningstid som urvalsgrund. När det gäller antagning till gymnasieskolan framgår det av 15 kap. 13 § skollagen att regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. I gymnasieförordningen (2010:2039) har det införts bestämmelser om en fri kvot för antagning till nationella program i gymnasieskolan. Enligt dessa bestämmelser ska ett begränsat antal platser (en fri kvot) avsättas bl.a. för dem som av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga sökande. Huvudmannen beslutar om det antal platser som ska avsättas (7 kap. 3 §). Övriga platser ska fördelas mellan sökande med betyg som grund (7 kap. 4 §). Fristående skolor med konfessionell inriktning Av 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen – dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål – vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Av förarbetena till den nuvarande skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. Enligt 1 kap. 7 § skollagen ska undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem vara ickekonfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär att för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. I proposition 2009/10:165 (s. 226) anges att i en skola med konfessionell inriktning kan det enligt regeringens uppfattning finnas utrymme för att inom ramen för utbildningen anordna andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning, t.ex. fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller dylikt i inredningen. Om konfessionella inslag förekommer i utbildningen ska deltagandet vara frivilligt för barnet eller eleven. Konfessionella inslag i skolväsendet Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Baserat på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen om konfessionella inslag i utbildningen. Uppdraget ska redovisas . Etablering av fristående skolor När det gäller yrkanden om etablering av fristående skolor vill utskottet framhålla det ansökningsförfarande hos Skolinspektionen som sker i flera steg för att kontrollera och bedöma bl.a. innehållet i ansökan, kommunernas yttranden och den sökandes ekonomi. Ett godkännande som huvudman avser en viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet (2 kap. 3 § skollagen [2010:800]). Önskar en huvudman utöka verksamheten vid en befintlig fristående skola måste ett nytt tillstånd sökas. Utskottet ser inga skäl för att föreslå någon ändring i denna reglering. När det gäller yrkanden om att låta andra aktörer ta över skolor som underpresterar eller är nedläggningshotade, villkor för att fristående skolor ska få starta eller behovet av att utreda regelverket för fristående skolor vill utskottet påminna om det omfattande utredningsarbete som har pågått i , och och som har resulterat i flera förslag från regeringen. Regeringen föreslår bl.a. att tillstånd endast ska få beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat den insikt i de gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Det finns även förslag om ägar- och ledningsprövning samt att offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor för att medborgarna ska få insyn i verksamheten. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att regeringen även föreslår ett förtydligande så att Skolinspektionen ska kunna ingripa med åtgärder för att åstadkomma rättelse mot kommuner och landsting under motsvarande förutsättningar som när ett godkännande av en enskild som huvudman kan återkallas. Utskottet avvaktar regeringens kommande propositioner. När det sedan gäller frågan om ett snabbspår för aktörer som önskar ta över en nedläggningshotad skola vill utskottet framhålla att Skolinspektionen vid särskilda skäl har möjlighet att pröva en ansökan utanför ansökningstiden. När det gäller frågan om avknoppningar hänvisar utskottet till finansutskottet som anser att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet finner inga skäl för att låta fristående skolor inkluderas i lagen om valfrihetssystem (LOV). Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:23 (SD), 2017/18:907 (SD) yrkandena 1, 5 och 6, 2017/18:1243 (M), 2017/18:3451 (M) yrkande 6, 2017/18:3683 (C) yrkande 18 och 2017/18:3759 (C) yrkande 36. Ekonomiska förutsättningar och andra villkor för fristående skolor Utskottet anser i likhet med regeringen att alla skolor ska vara bra skolor och att elevers framtid inte ska avgöras av var någon bor eller i vilken skola man går. Det behövs därför grundläggande förändringar för att säkerställa en jämlik skola (prop. 2017/18:1 s. 46). Utskottet noterar därför regeringens förslag i en lagrådsremiss om att det ska införas nya krav för enskilda som i egenskap av huvudmän vill bedriva verksamhet inom skolväsendet. Tillstånd ska endast få beviljas den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat den insikt i de gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Regeringen lämnar även förslag i en annan lagrådsremiss som syftar till att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet som de är avsedda för inom bl.a. skollagsreglerad verksamhet. Utskottet konstaterar vidare att regeringen bedömer att det behövs ökad insyn i skolorna (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.3). För att öka allmänhetens insyn i fristående förskolor och skolor anser regeringen i en ytterligare Lagrådsremiss att offentlighetsprincipen bör göras tillämplig i dessa verksamheter. I Lagrådsremissen framgår att om både förhållanden och missförhållanden kan granskas i offentliga verksamheter inom privat bedriven välfärdsverksamhet bidrar det till att stärka kvaliteten i välfärden som helhet. När det gäller yrkanden som handlar om vinster i och finansieringen av fristående skolor anser utskottet att man bör invänta regeringens kommande propositioner. När det sedan gäller motioner som berör den s.k. skolpengen vill utskottet upplysa om att en elevs hemkommun är skyldig att betala en skolpeng i form av ett grundbelopp och i vissa fall ett tilläggsbelopp till en fristående skola för elever som går där. Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar och avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Tilläggsbeloppet ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd, ska erbjudas modersmålsundervisning eller deltar i lovskola. Det ska för en elev i behov av särskilt stöd vara individuellt bestämt. I skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039) finns närmare bestämmelser om vad ersättningen ska avse och att en kommun som lämnar bidrag för en elev i bl.a. en fristående skola för den enskilda huvudmannen ska kunna redovisa hur bidraget har beräknats. Utskottet vill även lyfta fram som har föreslagit bestämmelser som reglerar hur huvudmännen ska redovisa jämförbar ekonomisk information på skolenhetsnivå samt om beräkningen av bidrag till enskilda huvudmän inom skolväsendet. Utskottet finner inga skäl för att föreslå några förtydliganden i bestämmelserna. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:907 (SD) yrkande 3, 2017/18:3567 (M) yrkande 5, 2017/18:3587 (L) yrkande 10 och 2017/18:3601 (KD) yrkande 28. När det gäller yrkanden om mottagande av elever vill utskottet inledningsvis framhålla att det infördes ett förtydligande i skollagen om att urvalet till fristående skolor ska göras på grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i skolformen . Regeringen beslutade vidare att införa föreskrifter i förordningen (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor som innebär att en huvudman vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Utskottet vill framhålla i fråga om att det ska vara lika villkor för fristående och kommunala skolor att utgångspunkten i skollagen är att i huvudsak samma regelverk gäller för kommunala skolor och fristående skolor. Det innebär att fristående skolor i princip har fått samma ekonomiska förutsättningar att verka som skolor med offentliga huvudmän och krav på att utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. När det gäller yrkanden om kösystemet till fristående skolor noterar utskottet den gällande regleringen som innebär att om det inte finns plats för alla sökande, ska ett urval göras på grunder som är förenliga med öppenhetskravet och som godkänts av (9 kap. 18 §, 10 kap. 36 § och 11 kap. 35 §). I förarbetena till skollagen anges kötid, syskonförtur och geografisk närhet som exempel på urvalsgrunder som är förenliga med öppenhetskravet (prop. 1995/96:200 s. 70 och prop. 2009/10:165 s. 744). Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i för skolan, som överlämnades till lagrådet , bedömer att frågan om ett gemensamt antagningssystem för kommunala och fristående skolor behöver utredas ytterligare och att regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera hur bestämmelserna om bl.a. placering och urval bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever. Utskottet avvaktar resultatet av den kommande utredningen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2017/18:907 (SD) yrkande 2, 2017/18:2339 (V) yrkande 3, 2017/18:3567 (M) yrkande 12 och 2017/18:3759 (C) yrkande 38. Fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller yrkanden om fristående skolor med konfessionell inriktning vill utskottet inledningsvis uppmärksamma att undervisningen i skolor ska vara icke-konfessionell i såväl kommunala skolor som fristående skolor. Att en förskola eller skola ska vara icke-konfessionell innebär att det inte kan förekomma religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller någon annan form av förkunnelse. Utskottet vill även understryka att det i förarbetena till skollagen bl.a. anges att kravet på en icke-konfessionell undervisning inte innebär att det är förbjudet för en skola att inom skolans eller elevens val fördjupa undervisningen i en religion under förutsättning att undervisningen vilar på vetenskaplig grund och är allsidig och saklig. Det betonas också i förarbetena att det i undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165). När det sedan gäller den del av utbildningen som inte är undervisning får dock fristående skolor ha en konfessionell inriktning, men deltagandet i sådana konfessionella inslag ska vara frivilligt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regelverket i skollagen om att syftet med och utformningen av utbildningen bl.a. ska överensstämma med de grundläggande demokratiska värderingar som samhället vilar på gäller såväl för kommunala som fristående skolor (1 kap. 4 och 5 §§ skollagen). Utskottet vill även framhålla att Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor och att med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I Skolinspektionens tillsyn ingår således att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att omfattningen av och formerna för konfessionella inslag inom skolan, hos fristående och offentliga huvudmän, är en ideologisk och principiell fråga. Därför instämmer utskottet med regeringen att det behövs en bred analys av för- och nackdelar med konfessionella inslag i skolan. Utskottet välkomnar den särskilda utredare som har fått i uppdrag att analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Utskottet avstyrker med hänvisning till gällande rätt och det kommande utredningsarbetet motionerna 2017/18:178 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2124 (SD) yrkande 2 och 2017/18:2815 (L) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar. Jämför reservation 20 (SD), 21 (C), 22 (V) och 23 (KD). I motion 2017/18:1423 av och (båda M) yrkande 1 anser motionärerna att Skolinspektionen bör fokusera mer på trygghet och studiero i sina utvärderingar. är trygghet och studiero ett av de vanligaste områdena där skolorna har brister enligt Skolinspektionens utvärderingar. I kommittémotion 2017/18:907 av m.fl. (SD) yrkande 7 vill motionärerna att samma krav på regelefterlevnad av skollagen ska ställas på religiösa friskolor som på övriga skolor samt att kontrollen av konfessionella friskolor ska bli hårdare. Motionärerna vill att Skolinspektionen ska utöka antalet oanmälda besök betydligt, på både fristående skolor och kommunala skolor. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska ges i uppdrag att efter genomförda inspektioner av kommunala och fristående skolor skriva en rapport. Rapporterna ska syfta till att elever och föräldrar lättare ska kunna ta del av respektive skolas betygsnivå men också information som antalet anställda lärare, utbildningsnivå på dessa och hur den övriga organisationen ser ut. I motion 2017/18:2124 av och (båda SD) yrkande 1 vill motionärerna att Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska skolor som drivs av trossamfund eller har en nära koppling till sådana. Motionärerna framhåller att det förekommer att trossamfund som driver skolor har skolpersonal som är direkt eller indirekt anslutna till organisationer som stödjer våldsbejakande och islamistiska grupper. I motion 2017/18:2383 av och (båda SD) yrkande 1 begär motionärerna en hårdare granskning av de konfessionella friskolorna. Motionärerna vill att regeringen säkerställer att styrdokument och lagstiftning efterlevs i praktiken och att Skolinspektionen utökar sitt tillsynsansvar till en trovärdig nivå. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 34 föreslår motionärerna att skolor, oavsett huvudman, som allvarligt bortser från kvaliteten i sin verksamhet och inte förmår att komma till rätta med bristerna ska kunna stängas snabbare än . Driften ska sedan kunna övertas av en utförare som kan visa att skolan har förutsättningar att återgå till en hög kvalitet. För att säkerställa att elever inte drabbas ska verksamheten tillfälligt kunna drivas av en tillsynsmyndighet. I yrkande 35 anser motionärerna att Skolinspektionen ska fokusera på skolor som missköter sig samt öka antalet oanmälda granskningar. I stället för att som lägga större delen av resurserna på att inspektera alla skolor lika mycket, bör den nationella inspektionen ställas om så att skolor med goda resultat och få kända problem inspekteras mer sällan, medan skolor med sämre resultat och större svårigheter bör inspekteras oftare och grundligare. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 17 vill motionärerna vidga Skolinspektionens uppdrag så att inspektionen också ger skolor förbättringsorienterad återkoppling som stöd i arbetet med att åtgärda missförhållanden, brister och kvalitetsproblem. Skolinspektionen skulle kunna lyfta fram goda exempel så att skolor lär av varandra, och ge vägledning för hur kvalitetsbrister ska kunna åtgärdas. I yrkande 30 framhåller motionärerna att man ska stänga skolor som har stora brister i verksamheten och inte kan erbjuda eleverna den skolgång de har rätt till. Enligt motionärerna måste det vara bättre för elever att få gå färdigt sin utbildning i en skola som håller hög kvalitet än att gå kvar i en dålig skola. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 7 föreslår motionärerna att Skolinspektionen ska få i uppdrag att specifikt kartlägga och utreda skolornas arbete mot sexuella trakasserier. Motionärerna framhåller att skolan är en av de vanligaste platserna där unga tjejer utsätts för sexuella trakasserier. Bakgrund och gällande rätt Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen [2010:800]). Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Enligt 26 kap. 3 § skollagen omfattar Skolinspektionens tillsynsansvar med några undantag alla skolformer som ingår i skolväsendet, fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, de särskilda utbildningsformerna såsom internationell grund- och gymnasieskola och utbildning vid särskilda ungdomshem, annan kommunalt driven pedagogisk verksamhet såsom öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och (s.k. nattis) samt annan utbildning såsom International Baccalaureate (IB). Skolinspektionen arbetar med olika typer av inspektion (se Skolinspektionens webbplats Skolinspektionen.se). Den regelbundna tillsynen har till syfte att bidra till trygg miljö, goda kunskapsresultat och en likvärdig skola för alla elever. Tillsynen utgår från de lagar och regler som gäller för den granskade verksamheten. Alla huvudmän som driver skolverksamhet får besök från Skolinspektionen . Den riktade tillsynen kan inriktas mot ett speciellt område eller en specifik sakfråga inom Skolinspektionens tillsynsområde och har till syfte att kontrollera att skolan eller verksamheten följer lagar och regler. Inspektörerna kan ge råd och vägledning och beslutet kan vara en god utgångspunkt för utvecklingsarbete. Förstagångstillsynen görs på alla nystartade fristående skolor när de har varit igång 4–6 månader. Förstagångstillsynen har två syften. Den ska kontrollera att huvudmannen och skolan arbetar utifrån de planer som tillståndet bygger på och att huvudmannen ska kunna få råd och vägledning tidigt i uppbyggnaden av verksamheten. Vem som helst kan anmäla missförhållanden på en skola eller annan verksamhet inom skolväsendet till Skolinspektionen. Om Skolinspektionen bedömer att det krävs kan myndigheten starta en utredning utifrån en sådan anmälan. handlar utredningen om situationen för en eller flera elever. Skolinspektionen ska inom ramen för sin tillsyn genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman.