bet · H501KU36 · 2018-04-12 00:00:00 — Vi skriver: "Motioner om att avskaffa monarkin och införa republik har varit uppe till behandling i utskottet. I dessa delar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena." Det som är viktigt i det här betänkandet, det vi har samsyn kring och det vi går vidare med och slåss gemensamt för är domstolarnas oberoende. Vi ser faran, låt vara långt ifrån oss men ändå teoretiskt möjlig, att det skulle kunna bli inskränkande av domstolarnas självständighet. Vi vill stärka demokratin och domstolsväsendet, och därför finns det ett enigt tillkännagivande i vårt utskottsbetänkande till regeringen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare långsiktigt stärka domstolarnas och domarnas oberoende, särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild sammansättning samt organisation, styrning och roll. Det här är vi eniga om. Vi slår vakt om demokratin också i det här avseendet, när det gäller domstolsväsendet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor Det är mängder av motioner, över 150, som vi har uppe för samtal, debatt och genomlysning i utskottets behandling. Jag tror att jag gör så att jag bara tar en enda reservation som jag säger någonting om för att så att säga ge flavour till vad som är viktigt här, och det skulle kunna vara att lyfta fram det civila samhällets betydelse. Ofta tänker andra kanske att staten är lika med samhället, men så är det inte. Det finns så mycket i samhället som inte går att reglera under den statliga budgeten och som absolut inte ska regleras under den statliga budgeten. Då tänker jag inte bara på hemmets sfär och familjen, utan jag tänker på civilsamhället med föreningar, kyrkor och folkrörelser som är omistliga - som inte regleras över regeringskansli men som ändå är väldigt värdefulla. Det finns en alliansmotion när det gäller det här, nr 20, som jag yrkar bifall till, fru talman. Den efterlyser en demokrati där varje medborgare ges möjlighet till deltagande, inflytande och delaktighet inte bara vid valtillfället utan kontinuerligt. För det krävs att arbetsformerna inom det representativa politiska systemet, den offentliga förvaltningen och partierna utvecklas så att det aktiva deltagandet uppmuntras och ett verkligt inflytande kan uppnås. En fungerande demokrati förutsätter jämställdhet mellan kvinnor och män. lade alliansregeringen fram en ny politik för det civila samhället som en ersättning till den tidigare folkrörelsepolitiken. Syftet med detta var att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, att utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och att ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. En utvecklad samverkan mellan samhällets olika sektorer har också en viktig demokratisk dimension eftersom människors möjligheter att påverka ökar. Det civila samhället har också en viktig roll att fostra till delaktighet, ansvarstagande och demokrati genom den verksamhet som bedrivs. Jag och övriga reservanter, allianspartierna, vill understryka betydelsen av det civila samhället som demokratibärare. Det är två riksmötens motioner kring de centrala delarna av vår författning i det här betänkandet. Vi behandlar inte yttrandefrihetsregleringarna och vi behandlar inte detaljer i valsystemet, men i övrigt är det de centrala delarna av vår författning. Jag skulle vilja säga att vår politiska tillvaro i hög grad präglas av efterbörden av finanskrisen . Det finns faktiskt en del forskningsresultat som pekar i den riktningen. Det är i de stora omvälvningarna i förhållningssättet till demokratin som vi ser det. Antalet demokratiska stater eller med kraftigt demokratiska inslag är tyvärr under tillbakagång. Höjdpunkten 1989 när Sovjetsystemet föll sönder har ersatts av en framväxande skepsis, och jag tror att man kan sätta detta bland annat i samband med finanskrisen som har delat samhällena på ett sätt som vi framför allt ser i rapporteringen kring och analysen av . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor De centrala mekanismerna i vår författning tas egentligen inte upp i de motioner som vi nu har fått . Det gäller enkammaren, principer för valsystem, talmannens roll i förhållande till statschefen och statsministern samt regleringen av parlamentarismen. Vi kan säga att vi har fått illustrerat hur viktiga särskilt voteringsreglerna är. För att fälla en regering behövs 175 röster mot regeringen, medan det i det vardagliga parlamentariska arbetet räcker med relativa majoriteter här i kammaren. Detta leder till ett utflöde av ett partisystem som har gått från fem till åtta partier men som drivs till minoritetsregeringar. Det finns såklart andra delar som spelar stor roll i systemet, men jag vill uppehålla mig vid hur vi under den gångna mandatperioden har tillämpat dessa nycklar för vårt parlamentariska system. Jag har tagit en del intryck av SNS demokratirapport och strid i den parlamentariska demokratin, som kom och som jag vet att flera av KU:s ledamöter har varit ute och debatterat omkring. Jag vill säga att decemberöverenskommelsen är i salig åminnelse, om jag får uttrycka det så. Den är uppsagd, men den har i realiteten fungerat i viktiga stycken. Det är en visa att det har varit möjligt att reglera också detta valresultat med minoritetsregeringar som tolereras av kammarens partier. Man får notera att decemberöverenskommelsen är uppsagd såtillvida att det inte finns någon moralisk bindning in i nästa mandatperiod. Men man kan onekligen peka på praxis; hur har det parlamentariska systemet fungerat? Jag kan nämna att författarna egentligen kanske kritiserar delar av decemberöverenskommelsen. Det finns dock även andra delar. Det gäller bland annat hur man ska komma fram till de överenskommelser som decemberöverenskommelsen talade för, som skulle genomföras och som har blivit genomförda. Det gäller även bred enighet i försvars- och säkerhetspolitiken. Där har Försvarsberedningen spelat en roll. Det gäller Pensionsgruppen, som har arbetat med frågor som rör pensionssystemet. Här handlar det om en mindre grupp partier, men det hela har ändå en blocköverskridande karaktär. Det gäller också energipolitiken, där vi glädjande nog har funnit ett mycket brett samförstånd. Det finns även andra områden, till exempel hanteringen av budgetprocessverket framöver. Det som är viktigt här, som författarna till boken lyfter fram och som har bäring på varför decemberöverenskommelsen fanns och varför den sas upp, är behovet av parlamentariskt sammansatta utredningar. Utredningssystemet bygger under möjligheterna till fungerande demokrati även vid minoritetsregeringar. Jag vill säga att även hanteringen av den ökade invandringen skedde över blockgränserna. Här spelade utredningsarbetet en mindre roll i den akuta situation som rådde, men granskning av invandringspolitiken har spelat en roll. Här visade det sig att politiskt kapital i meningen kunskap om förhållandena gjorde det möjligt att fatta beslut i snabb ordning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Författningsfrågor En punkt som jag tycker att man ska ta upp - där jag också tror att det skulle kunna finnas förståelse från oppositionen - är vad vi gör med alla de tillkännagivanden som vi får . Det rör sig om ett väldigt stort antal. Regeringen har en rörelsemöjlighet i förhållande till dem, men den är naturligtvis begränsad av majoritetslägena. Vi ser inte från vår sida framför oss en ny mandatperiod med samma frenesi vad gäller tillkännagivanden, med samma sakliga innehåll. Jag hoppas att det är möjligt att komma fram här med den begränsning som vi nådde när Alliansen på ett bra sätt dämpade ned så kallade negativa tillkännagivanden. betänkande om ett tillkännagivande rörande att genom en utredning ytterligare stärka domstolarnas oberoende har varit föremål för flera viktiga inlägg . Från Socialdemokraternas sida står vi helt bakom detta. För oss är huvudmärket kanske det som vår ordförande var inne på: Den europeiska sammanslutning som är normalfallet i de europeiska demokratierna innebär en autonomi i styrningen av som vi tycker att det finns ett värde i att försöka nå. Detsamma gäller samsittningsmöjligheterna mellan domare från de olika domstolarna. Vi ser med oro på utvecklingen i några av de europeiska länderna. Det är bättre att förebygga än att förbigås, fru talman! Det är kompromisser och inte konsekvenslogik som är demokratins väsen, inte minst i de nordiska länderna, menar den ledande norske samhällsforskaren . Han är osäker på hur de nordiska demokratierna ska klara påfrestningarna. Jag är mer optimistisk vad gäller att grundpelarna i vårt statsskick ska klara sig just genom den flexibilitet som vi har tillämpat såväl i den gamla regeringsformen som i den som gäller . Decemberöverenskommelsen är ett försök att inom ramen för detta system både lösa de uppkomna partikonstellationernas konfliktzoner och skapa samarbetsmöjligheter. Jag menar - och jag tror inte att jag är ensam om det - att parlamentarism i samspel med yttrandefrihet i det långa loppet är den säkraste formen för demokratins förvaltning och överlevnad. Med detta vill vi yrka bifall till förslaget i betänkande. Vi debatterar nu KU36 Författningsfrågor. Det är ett motionsbetänkande som behandlar drygt 150 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Detta är som vi debatterar författningsfrågor. I när vi har minoritetsregeringar - vilket vi ganska ofta har i - och särskilt när vi har en minoritetsregering med ett ganska svagt parlamentariskt stöd är det extra viktigt att vi är överens om spelreglerna. Annars blir det väldigt jobbigt. Det såg vi ju också när vi inte var överens om spelreglerna, apropå det som talade om i fråga om decemberöverenskommelsen och liknande. Förra gången som vi debatterade detta tog vi upp en fråga om karantänsregler för statsråd. Detta är någonting som det har motionerats om tidigare och som även vi i har motionerat om . Det har varit en långvarig debatt gällande att trovärdigheten för politiker minskar om man direkt efter att man har suttit på en ministerpost går in och hanterar motsvarande frågor i näringslivet. De flesta av medlemsländer har infört regleringar på detta område. kan vi se fram emot att få debattera detta och förhoppningsvis få till beslut i dessa frågor. Det som vi föreslår från KU:s sida, som vi är väldigt brett överens om, är ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över behovet av att ytterligare stärka domstolarnas oberoende långsiktigt. Detta gäller särskilt i fråga om grundlagsreglering av justitierådens antal och pensionsålder, en möjlighet för de högsta domstolarna att sammanträda i särskild ordning samt organisation, styrning och roll. Jag tycker också - precis som flera tidigare talare har varit inne på - att det här är oerhört viktigt när vi ser de oroande tendenserna ute i . Jag är väldigt glad för det här tillkännagivandet. När det gäller spelreglerna rent allmänt är jag glad över den diskussionen och över den breda majoritet som finns i . Jag vill återigen tacka alldeles särskilt och som brukar få med sig alla oss andra i breda majoritetsöverenskommelser just i författningsfrågor, och det är bra. : Jag har ju följt debatten här kammaren. Jag fastnade på ett ord och det är kanske lite fult att märka ord, men det var ett ord som dök upp när frågan om att avskaffa monarkin diskuterades. Skånberg kallade de företrädare för olika partier som motionerat om att avskaffa monarkin för ytterlighetspartier. Det är fler och fler företrädare för Liberalerna, för , för Socialdemokraterna, för och för som gemensamt har motionerat. Vi ska kanske ha lite öppnare debattklimat än att kalla dessa för ytterlighetspartier. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20.)