bet · H501NU11 · 2018-03-19 00:00:00 — Vi anser att man måste respektera suveräna beslut att gå ur EU och betonar vikten av att förhandlingarna om framtida handelsavtal med EU genomförs skyndsamt. Det är dock viktigt, inte bara för den svenska industrin utan även för den europeiska handeln i sin helhet, att arbeta fram underlag till ett kommande handelsavtal så fort som möjligt. Detta skulle ge EU mer trovärdighet, men framför allt underlätta för investeringar både i och i då det ger en möjlighet för företagen att planera sin kommande verksamhet. Vår uppfattning är att ska vara en drivande kraft inom EU för ett handelsavtal mellan och . Vi anser att genom att bifalla motion 2017/18:932 (SD) bör tillkännage detta för regeringen. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i detta ställningstagande och de tillkännagivanden som föreslås i motion 2017/18:932 (SD) som behandlas i det här avsnittet. Därmed tillstyrks motionen i berörda delar. I den mån det vi har anfört om ett framtida handelsavtal mellan och stämmer överens med det som sägs i motion 2017/18:3519 (SD) bör den tillstyrkas i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Handel med sälprodukter, punkt 2 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3348 av m.fl. (M) yrkande 17. Säljakt har bedrivits i sedan urminnes tider och pågår . Dagens jakt är begränsad och är inriktad på att hålla nere sälarnas skador på fisket, s.k. skyddsjakt. En viktig del av jakten är tillvaratagandet av sälen. Kött, späck och skinn är de delar som främst tas till vara och används för eget bruk eller saluföring. Tillvaratagandet är en del i det hållbara nyttjandet, och det har även genomförts EU-finansierade projekt för att ytterligare utveckla tillvaratagandet. Det nyttjandet är dock hotat. infördes ett förbud mot handel med sälprodukter men genom ett undantag kunde handeln fortsätta i . Som framgår av det föregående avsnittet är det svenska undantaget avskaffat eftersom det anses strida mot WTO-lagstiftning, och EU har uppmanats av WTO att ändra sin lagstiftning. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3348 (M) anser vi att avsaknaden av ett ändamålsenligt undantag utgör ett etiskt problem eftersom jakten efter säl fortsätter, men saluföringen av sälprodukter är förbjuden. Därmed blir det även ett problem att nyttja de sälar som jagas. Vidare växer sig sälpopulationerna i de svenska vattnen än starkare, och behovet av jakt och viltvårdsinsatser kommer bara att öka. Liksom motionärerna menar vi att jakten behövs för att skydda fisket och att det därmed även behövs fortsatta möjligheter till handel. bör därför uppmana regeringen att ta fram en strategi för hur den har tänkt att agera för att säkerställa att handeln med sälprodukter ska tillåtas igen. Därmed tillstyrker vi den nämnda motionen i den aktuella delen. Övrigt om internationell handel, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:103 av (M), 2017/18:149 av och (båda L) yrkande 2, 2017/18:490 av (SD) yrkande 4, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:1277 av (M) och 2017/18:3519 av (SD) yrkande 2. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:3419 (M) anser vi att väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament, och att dessa mekanismer är till för situationer då investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlade av en stat. Vanligast är att skiljeförfarandet används för att lösa tvisten eftersom det erbjuder en neutral arena jämfört med om den skulle hanteras i det aktuella landets domstolsväsen. Den vanligaste modellen har varit ISDS som fungerat väl och utgjort ett självklart och nödvändigt skydd för båda parter. Förslag om nya alternativa tvistlösningsmodeller har uppkommit, vilka dock tenderar att leda till att det blir både dyrare och krångligare för företagen att kunna skydda sina investeringar. För att skydda svenska företags rättigheter och möjligheter att kunna delta på internationella marknader anser vi att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att det i såväl bilaterala som plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3419 (M) i den berörda delen. När det gäller övriga motioner har vi ingen annan uppfattning än den som kommer till uttryck i utskottets ställningstagande, och övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om internationell handel, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2017/18:103 av (M), 2017/18:149 av och (båda L) yrkande 2, 2017/18:490 av (SD) yrkande 4, 2017/18:1277 av (M), 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3519 av (SD) yrkande 2. EU har tecknat omfattande associeringsavtal om politiskt och ekonomiskt samarbete med flera auktoritära regimer, bl.a. och . Under det svenska ordförandeskapet godkände EU ett avtal med diktaturen i , och 2008 inleddes förhandlingar med . EU har omfattande samarbetsavtal med , trots att landet fortsätter att kränka folkrätten och ignorera FN:s resolutioner. EU har vidare redan avslutat fyra förhandlingsrundor med om handelsavtalet and Comprehensive Free Trade Agreement (DCFTA). När avtalet är på plats kommer det att vara det mest omfattande handelsavtal som EU har med något land runt . Min uppfattning är att frågor om handel och ekonomiskt samarbete inte kan frikopplas från frågor om folkrätt och mänskliga rättigheter. I likhet med vad som förordas i motion 2017/18:529 (V) anser jag att bör tillkännage för regeringen att som medlem av EU bör verka för att kommande associerings- och handelsavtal ska villkoras med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. Vidare anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2017/18:1141 att utvecklingsländer behöver få tillgång till modern miljöteknik för att de ska kunna bromsa sina egna utsläpp och utvecklas. Tekniköverföringen skulle gynnas genom en förändrad patentlagstiftning. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodulering i syfte att förutsäga väder m.m. finns ofta koncentrerade hos företag i den rika delen av världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. Utvecklingsländerna har helt enkelt inte råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Ett center för tekniköverföring har visserligen inrättats i , men annars saknas konkreta politiska initiativ för att underlätta tekniköverföringen till utvecklingsländer. borde ta initiativ och driva på EU och andra industriländer så att en storskalig tekniköverföring kan komma till stånd. Det är min uppfattning att det bl.a. skulle kunna göras genom en reform av vissa bestämmelser om patent och immaterialrätt på vissa utvalda tekniker. Jag anser därför att , genom att bifalla den sistnämnda motionen i den berörda delen, ska uppmana regeringen att i internationella klimatförhandlingar verka för att miljöteknik och vissa livsmedelstekniker som bekämpar klimatförändringarna bör ges liknande undantag inom som livsbesparande mediciner har fått. När det gäller de övriga motionerna som behandlas i detta avsnitt vill jag anföra följande. Jag har en helt annan uppfattning om tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal än den som kommer till uttryck i motion 2017/18:3419 (M), vilket bl.a. framgår av föregående års betänkande om handelspolitik (bet. 2016/17:NU13). Systemet med investeringsskydd inrättades efter det i syfte att skydda investerare som ingick i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom investeringsskyddet skyddades företagen mot direkt expropriering. har det alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering, och att skydda företagens beräknade vinster snarare än de tillgångar som företagen äger. Det här innebär att företag kan stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. På så vis har tvistlösningsmekanismen ISDS blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör därmed i förlängningen ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. Min uppfattning är att det är orimligt att handelsavtal som förhandlats mellan stater med fungerande juridiska system ska innehålla ISDS-klausuler. I frågan om handelshinder mellan och delar jag såväl motionärernas som utskottets uppfattning om vikten av att avlägsna handelshinder mellan och och motverka att nya uppstår. Med detta tillstyrker jag motionerna 2017/18:529 (V) och 2017/18:1141 (V) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om internationell handel, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:149 av och (båda L) yrkande 2, 2017/18:103 av (M) och 2017/18:1277 av (M) samt 2017/18:490 av (SD) yrkande 4, 2017/18:529 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 15, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3519 av (SD) yrkande 2. Frihandeln och öppenhet mot omvärlden har gjort rikt. är fortfarande ett litet land, men våra affärer känner få gränser i den fria världen. Det finns dock klara förbättringsområden. Detta gäller särskilt i kontakterna med vårt västliga grannland . Utvecklingen av gränshandeln har varit betydligt starkare än utvecklingen i övrig detaljhandel i , vilket märks i , och . På många orter utgör gränshandeln grunden för välståndet. Det är därför angeläget att gränshandeln med får goda förutsättningar att fortsätta växa. Enligt en rapport från finns det dessvärre flera administrativa hinder för handeln mellan och . är inte en del av den inre marknaden i EU, men en del av EES. Det finns också andra traktat mellan och som ska underlätta handeln. Även om mycket har gjorts för att underlätta handeln med är det fortfarande långt till drömmen om fri handel. De svenska företagen anger bl.a. att komplicerade tullprocedurer och tulladministration, krav på momsombud i och etableringskrav för att kunna registrera en norsk toppdomän utgör handelshinder. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:149 (L) menar jag att dessa handelshinder måste undanröjas för att handeln mellan och ska kunna utvecklas. bör därför med bifall till denna motion tillkännage för regeringen att den bör se över de handelstraktat som reglerar handeln mellan och för att förenkla gränshandeln mellan länderna. Vikten av gränshandel med lyfts även fram i motionerna 2017/18:103 (M) och 2017/18:1277 (M). I båda dessa motioner efterfrågas en översyn av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att främja handeln mellan länderna. Ett bifall till motion 2017/18:149 (L) i den berörda delen skulle innebära att motionerna 2017/18:103 (M) och 2017/18:1277 (M) får anses vara delvis tillgodosedda, och de tillstyrks därmed delvis. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av EU:s inre marknad, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 16. För att säkerställa EU:s långsiktiga överlevnad anser vi i linje med motion 2017/18:3419 (M) att det krävs mer av det som en gång gjorde medlems-länderna framgångsrika – handel och öppenhet. Nationsgränserna betyder allt mindre, och internationellt samarbete är avgörande för möjligheten att skapa en god miljö för tillväxt och entreprenörskap. Vi har tidigare i detta betänkande framhållit vikten av internationell handel och frihandelsavtal. och fortsatta ekonomiska utveckling och välfärd är emellertid också i högsta grad beroende av hur EU:s inre marknad utvecklas. Den inre marknaden och den ekonomiska integrationen utgör på flera sätt grunden och startpunkten för EU-samarbetet. En av EU:s största förtjänster är att utbyte av varor och tjänster inom befriats från många handelshinder. EU måste därför arbeta vidare med att utveckla och öppna upp den inre marknaden ytterligare. För att den inre marknaden ska utvecklas anser vi vidare att tjänstedirektivet bör breddas och omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. Detta menar vi att genom att bifalla motion 2017/18:3419 (M) bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av EU:s inre marknad, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 2. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . EU och dess medlemsländer står dock inför stora utmaningar. Många medlemsländer brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. De behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformera såväl sina arbetsmarknader som sin byråkrati. För att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. Jag anser att den inre marknaden behöver öppnas upp ytterligare. Särskilt gäller det inrättandet av en digital inre marknad, med stark nätneutralitet. EU måste också öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för fler frihandelsavtal. Därför anser jag att bör ställa sig bakom det som anförs i motion 2017/18:3788 (C) om att det i bör ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt. Med hänvisning till det jag har anfört tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av EU:s inre marknad, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 16. De fyra friheterna – fri rörlighet för människor, varor, kapital och tjänster – är grunden för EU och den inre marknaden. Den inre marknaden är en framgångssaga. Gemensamma värderingar om demokrati och mänskliga rättigheter fungerar som ett sammanhållande kitt som, trots allt, få länder är beredda att ge upp. kan mycket göras för att den inre marknaden ska bidra till fler jobb, ökad tillväxt och vässad konkurrenskraft. Den digitala inre marknaden måste fortsätta att utvecklas och gemensamma regler tas fram som stöder innovation, delningsekonomi och e-handel. Regelverk och krångel som i många medlemsländer hindrar gränsöverskridande tjänstehandel bör undanröjas. Detta menar jag att bör ge regeringen till känna. Därmed skulle bifalla motion 2017/18:3194 (L), som således tillstyrks i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Exportförbud för snus, punkt 5 (M, SD) av (M), (SD), (M), (SD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:902 av m.fl. (SD), 2017/18:3258 av och (båda M) och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 31. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Det finns inte några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl; tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses veten-skapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt, som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt, medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer poten-tiellt kan minska i EU. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Principiellt anser vi att det därmed finns anledning för att återkom-mande påminna både regeringen och kommissionen om att inte accep-terar de skäl som anges för förbudet. bör därför tillkännage för regeringen att EU:s förbud mot handeln med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på och att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långtgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater. Regeringen bör således verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Det vi här har anfört stämmer överens med det som sägs i motionerna 2017/18:902 (SD), 2017/18:3258 (M) och 2017/18:3345 (M) vilka därmed tillstyrks i berörda delar. Övrigt om handel på den inre marknaden, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:903 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3520 av (SD) och 2017/18:112 av (SD), 2017/18:725 av (S) och 2017/18:3744 av (KD) yrkandena 1 och 2. I likhet med vad som sägs i motion 2017/18:903 (SD) kan vi konstatera att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemet med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken. Detta leder inte bara till ekonomiska kostnader utan även till att kulturarv utarmas och att kyrkogårdar skändas. Dessutom är en allvarlig konsekvens att säkerheten för tågen hotas då t.ex. signal- och jord-kablar klipps av, vilket förutom att pendlare blir försenade skadar den inhemska industrin till följd av bl.a. sena leveranser. Detta kan orsaka enorma kostnader för samhället, och det är därför egalt om stölderna utförs av lokala småtjuvar eller av organiserad brottslighet. För oss är det viktigt att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. I det sammanhanget anser vi att spårbarhet är viktigt, då det bör vara möjligt att se vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in dem. I enlighet med vad som föreslås i den nämnda motionen anser vi därför att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag dels om ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen, dels om att återinföra tillståndskravet för handel med skrot. Vi är positiva till frihandeln på den inre marknaden och är också angelägna om att den ska fungera väl och vara till gagn för svenska företag. Tyvärr kan vi konstatera att den inte alltid fungerar så väl som man skulle kunna önska. Som anförs i motion 2017/18:3520 (SD) kan vi se exempel på att svenska företag har svårt att få tillgång till komponenter i andra medlemsländer till attraktiva marknadspriser. De säljande företagen hänvisar i regel till dotterbolag, agenter eller återförsäljare i som tillämpar en högre prisnivå, enligt en s.k. Sverige- och Skandinavienprislista. Vi anser att bör uppmana regeringen att ta initiativ till att ska införa ett industrikomponentsprisindex för att kunna jämföra prisnivåer i olika länder på den gemensamma marknaden för komponentkostnaden för industriutrustning. Vi menar att de konkurrensnackdelar som drabbar i och med den högre prissättningen för komponenter som t.ex. kompressorer, robotar, styrsystem, kullager och servodrifter då skulle synliggöras. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:903 (SD) och 2017/18:3520 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (L), (KD), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3, 4 och 9, 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–5, 9, 10, 12, 13 och 15, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkandena 3, 4 i denna del, 6–8 och 11, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2017/18:3777 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:930 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2017/18:932 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:3301 av (S) och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 6. är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import, och därför måste ökad frihandel i världen vara prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. För och del är detta särskilt angeläget eftersom av tillväxten nu sker utanför . Att så exklusivt tala om en exportstrategi som regeringen gör menar vi är alltför begränsat. Vi anser i enlighet med vad som framhålls i motionerna 2017/18:3008 (M, C, L, KD), 2017/18:3410 (M, C, L, KD) och 2017/18:3419 (M) att behöver en handelsstrategi som beaktar både import och export som delar av en utvecklad handel. Ökade investeringar innebär större handelsflöden över gränser. Utländska investeringar i är särskilt betydelsefulla för att öka utbytet av import och export, inte minst av internationella insatsvaror. I grunden handlar det om att investeringar skapar nya jobb i som de bidrar till en ökad rörlighet av kompetens, vilket i sin tur genererar en högre förädlingsgrad. De stora företagen växer i antalet anställda utanför . För att stimulera till ökade såväl inhemska som utländska investeringar krävs ett i grunden gynnsamt företagsklimat med generellt sett goda näringsvillkor i . Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga för att attrahera investeringar och talanger. Små företag måste kunna växa med god tillgång till privat och offentligt riskkapital. Vi menar att regeringens exportstrategi visar på ett ovanifrånperspektiv där staten och Business är aktörerna som ska lösa problemen. Utmaningen som ligger i att för få små och medelstora företag exporterar avspeglas inte heller i specifika åtgärder riktade mot denna målgrupp. I stället kvarstår en syn präglad av fokus på att det är de stora företagen som är lösningen på allt. Vidare anser vi att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Tjänstehandel står för omkring en fjärdedel av totala handel.