bet · H501UU21 · 2018-06-11 00:00:00 — Politiken för global utveckling (PGU) föreslår att lägger regeringens skrivelse om politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår alla motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD). Skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Sju yrkanden i följdmotioner. Nitton yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Politikens huvuddrag och genomförande 1.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (M) 2.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (SD) 3.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (C) 4.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (V) 5.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (KD) 6.Bekämpa klimatförändringen, punkt 3 (C) 7.Bekämpa klimatförändringen, punkt 3 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Politikens huvuddrag och genomförande 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4063 av m.fl. (M), 2017/18:4065 av m.fl. (C), 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 15. 2017/18:1141 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 46. Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkandena 8, 10 och 12, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:1687 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 21, 33, 35 och 37, 2017/18:3370 av (MP) och 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 2. Skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 lägger skrivelse 2017/18:146 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning Politiken för global utveckling (PGU) behandlas återkommande av utrikesutskottet. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Med anledning av skrivelsen har två följdmotioner väckts. I betänkandet behandlas dessa och motioner med bäring på PGU och Agenda 2030 m.m. från den allmänna motionstiden /18. Utskottet har undersökt intresset hos övriga utskott att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Inget annat utskott har aviserat intresse av att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna. fattade 2003 beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling antogs av världens ledare 2015. Målen ska bidra till en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling och vara uppnådda till 2030 i världens alla länder. Agenda 2030 ersatte de åtta millenniemål som FN och världens länder arbetat med . De 17 målen är indelade i 169 delmål. I den skrivelse som behandlas i detta betänkande anges att samstämmighetspolitiken, som är grunden i PGU, är central för att bidra till uppfyllandet av de globala målen i Agenda . Skrivelsen har ställts upp på ett sådant sätt att respektive mål i Agenda kopplas till s.k. PGU-områden. behandlade PGU senast i betänkande 2016/17:UU5. I betänkandet behandlades skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Regeringen redovisar i sin skrivelse 2017/18:146 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 exempel på sitt arbete med politiken för global utveckling (PGU) –2017 inom ramen för Agenda 2030 och de globala målen. De 17 målen och 169 delmålen är universella och odelbara och integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. I skrivelsen listas inledningsvis de 17 globala målen för hållbar utveckling och en kort redogörelse görs för ärendets historik. Under politikens utformning behandlas relationen mellan Agenda 2030 och PGU samt hur regeringen redovisat hur genomför Agenda 2030 i och internationellt. Vidare redogörs för hur regeringen organiserat sig i arbetet med att genomföra Agenda 2030 och för syftet med den nationella handlingsplanen för Agenda 2030. Under kapitlet redovisning av regeringens arbete med tematiska PGU-områden –2017 kopplat till de globala målen, förklaras hur regeringen redovisar exempel på olika tematiska PGU-områden. Regeringen framför att en mer fördjupad redovisning görs i skrivelsen av några områden där regeringen har uttalat en särskild ambition . Inom dessa tematiska områden redovisar regeringen också potentiella mål- och intressekonflikter och hur potentialen för bättre samstämmighet kan utnyttjas. Dessa områden är feministisk utrikespolitik, hållbart företagande, hållbar konsumtion och produktion, klimat och hav samt kapital- och skatteflykt. Avslutningsvis konstaterar regeringen att ska vara ledande i genomförandet av Agenda 2030 både nationellt och internationellt och att PGU även i fortsättningen ska vara ett centralt verktyg i genomförandet. Politikens huvuddrag och genomförande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om politikens huvuddrag och genomförande. I skrivelsen anges att regeringen aviserade en nystart av PGU , som gjordes med bakgrund av att Agenda 2030 förhandlades. Regeringen såg PGU som ett viktigt verktyg i genomförandet av Agenda 2030 och ville vitalisera politiken. Nystarten av PGU innebar att regeringen formulerade konkreta mål för arbetet och tydliggjorde ansvaret för genomförandet. Regeringen ser Agenda 2030 och de globala målen, det rättsligt bindande klimatavtalet som slöts i , slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering, Action Agenda och för katastrofriskreducering 2015–2030 som sammanhängande delar av det globala ramverket för hållbar utveckling. De 17 globala målen och 169 delmålen är universella och odelbara och integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. ska även fortsättningsvis vara en aktiv och konstruktiv partner i det gemensamma internationella arbetet med genomförandet av Agenda 2030. I kommittémotion 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 7 framförs att måste koppla allt bistånds- och utvecklingsarbete till uppfyllandet av Agenda 2030 och politik för global utveckling. I yrkande 22 anförs att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, ska följa politik för global utveckling och den svenska politikens utvecklingsmål. I kommittémotion 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkande 38 anförs att handel är ett viktigt instrument för att nå samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga, samt att Aid for Trade (AfT), som är ett samlingsnamn på handelsrelaterat bistånd till utvecklingsländer, utgör ett viktigt handelspolitiskt instrument i strävan att implementera Agenda 2030 och bör utökas. I kommittémotion 2017/18:4063 av m.fl. (M) framförs krav på uppföljning, resultat och konsekvensanalyser. I kommittémotion 2017/18:4065 av m.fl. (C) anförs att man bör genomföra en parlamentarisk översyn för att ta fram förslag till en politik för global utveckling i en ny tid. I kommittémotion 2017/18:4070 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås tillsättning av en återkommande internationell extern utvärdering av politik för global utveckling för att se över det svenska arbetet med Agenda 2030. I kommittémotion 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkande 1 och kommittémotion 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att departementens handlingsplaner för genomförande av de nya globala hållbarhetsmålen bör bli offentliga. I kommittémotion 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkande 2 och i kommittémotion 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 4 framförs att exempelvis Expertgruppen för biståndsanalys bör få i uppdrag att kontinuerligt granska regeringens arbete med genomförandet av politiken för global utveckling (PGU). I kommittémotion 2017/18:4073 av m.fl. (KD) yrkande 3 anförs att PGU måste utformas med tydlig inkludering av och med långsiktighet som primärt mål. Utskottet noterar att fokus i det internationella genomförandet av Agenda 2030 inriktas mot en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet påminner om att fattade beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde regeringens förslag om att i skrivelser till rapportera om genomförandet av PGU (rskr. 2002/03:122, 2004/05:4, 2004/05:161, 2005/06:204, 2007/08:89, 2009/10:129, 2011/12:167, 2013/14:154, 2015/16:182, 2017/18:146 samt bet. 2003/04:UU3, 2005/06:UU5, 2006/07:UU8, 2007/08:UU5, 2009/10:UU14, 2012/13:UU12, 2013/14:UU12, 2016/17:UU5). Politiken för global utveckling har som mål att utgå från fattiga människors perspektiv på utveckling, vilket innebär att det är deras behov, intressen och förutsättningar som ska vara utgångspunkten i arbetet med att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. Rättighetsperspektivet innebär att de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer ska ses som grundläggande för utveckling. Samstämmighetspolitiken, som är grunden i PGU, är central för att bidra till uppfyllandet av de globala målen. PGU syftar till att alla politikområden samstämmigt ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta innebär också att målkonflikter behöver synliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda val. Utskottet har följt de förhandlingsprocesser som resulterade i ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling. enades världssamfundet om Agenda 2030 som förenar arbetet för fattigdomsminskning med arbetet för hållbar utveckling. Agenda 2030 ersätter de s.k. millenniemålen och är ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling, tillsammans med slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering i , klimatavtalet i och om katastrofriskreducering. Utskottet noterar att regeringen aviserade en nystart av PGU , bl.a. mot bakgrund av att Agenda 2030 förhandlades. Regeringen ansåg att PGU är ett viktigt verktyg i genomförandet av Agenda 2030. Statskontoret har utvärderat arbetsformerna och styrningen för PGU (Statskontorets rapport för global utveckling. Regeringens gemensamma ansvar? (2014:1)). Regeringen har formulerat mål för arbetet och tydliggjort ansvaret för genomförandet. En interdepartemental arbetsgrupp med PGU-ansvariga på enhetschefsnivå från samtliga departement och samtliga departement tog fram interna handlingsplaner för hur deras verksamhet bidrar i arbetet med PGU kopplat till de globala målen. Handlingsplanerna anger operationella resultatmål för verksamheten och hur myndigheter kan involveras i arbetet. Utskottet noterar att de fullständiga handlingsplanerna är interna. Utskottet har dock haft möjlighet att ta del av handlingsplanerna. Regeringens arbete med att genomföra Agenda 2030 har inriktats på att säkerställa att PGU inte blir ett parallellt spår utan sker genom ordinarie processer. Samordningsfunktionen för PGU inom ligger inom () där ansvarigt statsråd är vice statsministern, tillika ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat. För Agenda 2030 har hela regeringen ett ansvar att genomföra politiken. När det gäller genomförandet av Agenda 2030 har civilministern ansvar för att samordna och främja genomförandet av agendan nationellt i . Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimat tillika vice statsministern, leder arbetet med bidrag till det internationella genomförandet genom politiken för global utveckling och det svenska biståndet. Utskottet har tidigare uttryckt sig i uppskattande termer när det gäller ansträngningar för att främja samordningen inom för att stärka samstämmighetspolitiken (bet. 2013/14:UU12). Utskottet anser fortfarande att det är angeläget att ansvaret för att genomföra både PGU och Agenda 2030 vilar på hela regeringen och alla statsråd eftersom detta är en förutsättning för att samstämmighetspolitiken ska få genomslag. De globala utmaningarna och den universella innebörden av Agenda 2030 gör ett mer samstämmigt agerande mellan politikområden till en viktig förutsättning för genomförandet. Utskottet påminner om att alla politikområden måste samverka och vara samstämmiga med varandra för att bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse redovisar exempel på olika tematiska PGU-områden och att redovisningen inte är heltäckande utan illustrerar olika teman som är relevanta i PGU-arbetet kopplat till de globala målen. Inom några tematiska områden där regeringen har uttalat en särskild ambition under 2016−2017 redovisar regeringen sitt arbete mer fördjupat. Inom dessa områden, dvs. feministisk utrikespolitik, hållbart företagande, hållbar konsumtion och produktion, klimat och hav samt kapital- och skatteflykt, redovisar regeringen potentiella mål- och intressekonflikter och brist på utnyttjad potential för samstämmighet. Utskottet framhåller alltjämt vikten av att identifiera och hantera eventuella motstridiga mål och intressen mellan olika politikområden och konstaterar att detta är av central betydelse för uppfyllandet av de nya globala målen för hållbar utveckling. På samma sätt är det viktigt att identifiera områden där politiken kan stärka synergier och samstämmighet mellan politikområden. Utskottet noterar att en redovisningsmodell för PGU, kopplad till Agenda 2030 och de globala målen, ersätter den tidigare redovisningsmodellen med fokus på sex globala utmaningar. Utskottet framhåller i detta sammanhang att i betänkande 2003/04:UU3 gav stöd till regeringens förslag om att i skrivelser till rapportera om genomförandet av PGU. Utskottet har i tidigare betänkanden även betonat vikten av mätbarhet när det gäller genomförandet av och rapporteringen om PGU. I bl.a. betänkandena /08:UU5 och 2013/14:UU12 framhöll utskottet vikten av en resultatbaserad styrning och att detta förutsätter verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål kopplade till resultatindikatorer. Utskottet påminner om att man förutsätter att regeringen även i fortsättningen regelbundet i skrivelser till rapporterar om genomförandet av PGU och betonar vikten av en resultatbaserad ansats som gör det möjligt att följa utvecklingen av resultat och mellan olika PGU-områden. Mot bakgrund av upplägget i skrivelsen med exempel på PGU-områden och resultatmål är det enligt utskottet fortfarande oklart hur en ändamålsenlig resultatuppföljning ska kunna redovisas. Utskottet begärde en föredragning om Agenda 2030, som hölls av statssekreterare , under vilken utskottet informerades om att regeringen arbetade med den nationella handlingsplanen för Agenda 2030. Utskottet konstaterar vidare att , som fattat beslut om PGU, genom regeringens resultatskrivelser får information om och möjlighet att påverka politiken om genomförandet av PGU. Utskottet anser att regeringens dialog och parlamentariska förankring i arbetet med Agenda 2030 har varit svag. Utskottet noterar också att Agenda 2030 och PGU berör en bredd av politikområden men att inget utskott har valt att yttra sig . arrangerades ett seminarium i för att öka kunskapen om Agenda 2030, men seminariet utgör enligt utskottet inte parlamentarisk förankring. Utskottet ser fram emot en fortsatt dialog med regeringen men är alltjämt inte berett att tillstyrka motionsförslaget om en parlamentarisk översyn. Utskottet konstaterar vidare att regeringen, enligt skrivelsen, ska ta fram en nationell handlingsplan för Agenda 2030. Syftet med den nationella handlingsplanen –2020 är att underlätta samordning i genomförandet av de nationella målen i relation till målen i Agenda , inklusive former för en mer systematisk uppföljning och utvärdering. Handlingsplanen har fokus på det nationella genomförandet men avser även bidrag till det globala genomförandet av Agenda 2030. En första global indikatorlista för de 169 delmålen i Agenda lades fram för FN:s statistiska kommission . Därutöver bygger den nationella handlingsplanen på underlag i form av redovisningar från ett nittiotal statliga myndigheter, departementsvisa redovisningar av arbetet på respektive departement utifrån respektive statsråds ansvarsområde, relevanta policydokument som beaktar Agenda 2030, t.ex. regeringens skrivelse för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60), samt regeringens PGU-skrivelse. PGU är en integrerad del av den nationella handlingsplanen och föremål för statistikbaserad uppföljning. Utskottet konstaterar att det ingår i den nationella handlingsplanen för Agenda 2030 att uppmuntra och underlätta för kommuner och landsting att bidra till att målen uppnås samt att uppmuntra och underlätta för näringsliv, civilsamhälle, kunskapssamhälle och individer att bidra till att målen uppnås. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks 2017/18:555 (V) yrkandena 7 och 22, 2017/18:3742 (KD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:4063 (M), 2017/18:4065 (C), 2017/18:4070 (SD) yrkande 1 och 2017/18:4073 (KD) yrkandena 1–3. Vidare föreslår utskottet att lägger skrivelse 2017/18:146 till handlingarna. I en motion föreslås att Aid for Trade (AfT), som är ett samlingsnamn på handelsrelaterat bistånd till utvecklingsländer, utgör ett viktigt handelspolitiskt instrument i strävan att implementera Agenda 2030 och bör utökas. I betänkande 2015/16:UU2 konstaterar utskottet att har bidragit till handelsrelaterade biståndsinsatser och på detta sätt har bidragit till fattiga länders integration i världsekonomin och möjlighet att dra nytta av handel för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. För att utvecklingsländer, i synnerhet de fattigaste, ska kunna tillvarata möjligheterna i den globala ekonomin och för att få till stånd en hållbar ekonomisk utveckling är insatser för en friare, rättvisare och grönare handel och fungerande marknader centralt. Hållbart företagande, såsom genomslaget för FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt miljöhänsyn, är enligt utskottets uppfattning också centralt för en hållbar ekonomisk utveckling. I betänkande 2017/18:UU2 uttrycks att handelsrelaterat bistånd till utvecklingsländer syftar till att avhjälpa utvecklingsländers svårigheter att delta i global handel. AfT utgör ett viktigt handelspolitiskt instrument i strävan att implementera Agenda 2030. ska bidra till den internationella AfT-agendan för att främja ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning. Utskottet förutsätter att regeringen aktivt driver den internationella AfT-agendan i detta syfte. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks 2017/18:3239 (M) yrkande 38. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att ska vara världsledande vad gäller mål 5 i Agenda . I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 5 i Agenda (uppnå jämställdhet och alla kvinnors egenmakt). Den feministiska utrikespolitiken lyfts fram som ett exempel på PGU-område under detta mål. Resultatmålen inom PGU-området en feministisk utrikespolitik inbegriper bl.a. åtgärder inom ramen för utrikespolitiken. Resultatmålen under PGU-området En feministisk utrikespolitik inbegriper arbetet för kvinnor, fred och säkerhet under medlemskap i , etablerandet av ett nätverk för kvinnliga medlare samt ett intensifierat arbete för SRHR, bl.a. genom att driva arbetet mot människohandel i internationella organisationer. I partimotion 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 15 anförs att ska vara världsledande vad gäller mål 5 i Agenda , om kvinnors deltagande. Utskottet välkomnar, liksom i betänkande 2016/17:UU5, att det finns ett specifikt mål för jämställdhet i Agenda och betonar att jämställdhet är grundläggande för genomförandet av Agenda 2030 i sin helhet och också en förutsättning för att nå de andra globala målen. Utskottet understryker att jämställdhet är en förutsättning för en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet kan konstatera att även om viktiga globala framsteg har gjorts för jämställdhet och kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna återstår omfattande hinder inom alla samhällsområden. Utskottet har bl.a. genom betänkandena /16:UU1 och 2016/17:UU1 framhållit att ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Utskottet vill betona att utrikes- och biståndspolitik i alla dess dimensioner ska genomsyras av en tydlig ambition att verka för jämställdhet samt kvinnors, mäns, flickors och pojkars rättigheter. Utskottet välkomnar att regeringens ambitioner stäcker sig utöver de som slås fast i Agenda . Detta gäller inte minst främjandet av demokrati, säkerställandet av de mänskliga rättigheterna och jämställdhet, både som mål och som medel för hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. Utskottet har i flera tidigare betänkanden framhållit att aktivt och kontinuerligt ska lyfta fram sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) både nationellt och internationellt. Utskottet upprepar sin uppfattning att tillgång till SRHR är en grundläggande mänsklig rättighet, är en av hörnstenarna för att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling och en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet har i betänkandena /15:UU15, 2016/17:UU5 och 2016/17:UU15 framhållit att det är först när kvinnor och flickor bestämmer över sin egen kropp, sexualitet och barnafödande som verklig jämställdhet är möjlig. Utskottet har i dessa betänkanden även framhållit att SRHR inkluderar rätten till preventivmedel, sexualundervisning samt lagliga och säkra aborter. Utskottet framhåller också att SRHR är angeläget även för pojkar och män och för hbtq-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter och egenmakt. internationella påverkansarbete på detta område ska syfta till att förändra diskriminerande normer och attityder till kvinnors, flickors och hbtq-personers tillgång till SRHR. Utskottet välkomnar att regeringen enligt skrivelsen har intensifierat sitt arbete med SRHR och att detta arbete bedrivs normativt och operativt, inom EU, multilateralt och bilateralt. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks 2017/18:568 (L) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att inkludera ekocid i Romstadgan och om att ge FN:s gröna klimatfond mer resurser. I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 13 i Agenda (Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och deras konsekvenser). Klimat och utveckling lyfts fram som ett exempel på PGU-område under detta mål. Resultatmålen inom PGU-området omfattar bl.a. utarbetandet av ett nationellt klimatpolitiskt ramverk och en satsning i budgetpropositionen till internationella klimatinsatser som utvecklar nya internationella samarbetsformer och resultatbaserad klimatsfinansiering inom ramen för .