bet · H501UbU13 · 2018-02-16 00:00:00 — Det är alltid den kommun som anordnar verksamheten som, efter önskemål från barnets vårdnadshavare, ska bedöma och besluta om det finns särskilda skäl för mottagande med hänsyn till barnets förhållanden. Eftersom detta inverkar på kommunernas planering och ekonomiska förutsättningar är det alltid den mottagande kommunens bedömningar som avgör om barnets förhållanden motiverar en plats i kommunens förskola (prop. 2015/16:165 s. 355). När det gäller yrkanden om att utveckla den s.k. barnomsorgspengen så att familjer ska kunna välja en förskola i en annan kommun vill utskottet påminna om att det befintliga regelverket ger utrymme för detta om det finns särskilda skäl (8 kap. 12 § tredje stycket skollagen), exempelvis då barnet bor vid en kommungräns och föräldrarna arbetar i grannkommunen. Utskottet ser inga skäl för att tillstyrka förslag om att se över möjligheten att låta anhöriga mot ersättning stå för viss barnomsorg. Även här finns det ett regelverk som ger personer, anhöriga eller inte, möjlighet att bedriva godkända former av pedagogisk omsorg. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag lämnas för vård av egna barn om de inte är fler än andras barn. Utskottet ser heller inga skäl att föreslå ändringar i bestämmelsen i 25 kap. 10 § skollagen som föreskriver under vilka förutsättningar en enskild som bedriver pedagogisk omsorg har rätt till bidrag. Utskottet anser att bestämmelsen är väl avvägd. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:908 (SD) yrkande 10, 2017/18:982 (SD) yrkande 28, 2017/18:1593 (SD) yrkande 7, 2017/18:3789 (C) yrkande 15 och 2017/18:3836 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förekomsten av pedagogisk omsorg och öppna förskolor. Jämför reservationerna 21 (SD), 22 (V), 23 (KD), 24 (SD) och 25 (KD). I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 11 framförs dels att man bör utreda varför antalet dagbarnvårdare minskat, dels att nationella riktlinjer för dagbarnvårdare ska upprättas som tar fasta på att dagbarnvårdare ska erbjudas likvärdiga möjligheter. Detta framförs även i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 27. I partimotion 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslår motionärerna att ett avvecklande av pedagogisk barnomsorg bör utredas. Enligt motionärerna bör alla barn få möjlighet att gå i förskola för att kunna utvecklas till sin fulla potential. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 28 anförs att det finns risk för att förskolan prioriteras högre än principen att erbjuda barnomsorg i enlighet med föräldrarnas önskemål och barnens behov och att familjedaghemmen därför bör uppvärderas. I yrkande 29 föreslås en skärpning av skollagen så att det införs en skyldighet för kommunerna att erbjuda familjedaghem (pedagogisk omsorg) för de föräldrar som så önskar. Vidare i samma motion föreslås i yrkande 30 att det ska göras en kartläggning i syfte att öka antalet familjedaghem. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 43. I kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 30 föreslås att man utreder och inrättar ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan. Betydelsen av möjligheten att möta andra barn innan förskola påbörjas är stor och förtjänar att tas till vara, framför motionärerna. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 31 anförs att antalet öppna förskolor och familjecentraler bör öka. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 44. Bakgrund och gällande rätt I 25 kap. skollagen finns bestämmelser för annan pedagogisk verksamhet, vilken omfattar – pedagogisk omsorg, som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem – omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds (s.k. nattis). Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet, men 25 kap. 6–8 §§ skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och regler om bidrag. ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi och erbjuds som alternativ till förskola eller fritidshem för barn i åldern 1–. Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det innebär att läroplanen inte är bindande för verksamheten men att verksamheten kan tillämpa de delar i läroplanen som är lämpliga utifrån verksamhetens förutsättningar. I enlighet med skollagen (25 kap. 2 §) ska kommunerna sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Vidare ska kommunen enligt 29 kap. 19 § skollagen informera vårdnadshavarna om förskolor och pedagogisk omsorg som erbjuds i eller av kommunen. I pedagogisk omsorg deltar framför allt yngre barn. I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern 1–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . var denna andel . Antalet barn som var inskrivna i pedagogisk omsorg var ca 12 500, att jämföra med ca 19 400 (prop. 2017/18:1 utg.omr.16 s. 88). Inom ramen för Skolinspektionens uppdrag att –2017 granska förskolors kvalitet och måluppfyllelse har myndigheten granskat verksamheten inom pedagogisk omsorg. Granskningen visade bl.a. att barnen i de flesta verksamheter erbjuds en god verksamhet och att dagbarnvårdarna i stort anpassar verksamheten efter barngruppen. Granskningen observerade även i några fall torftiga lärandemiljöer, verksamheter där dagbarnvårdare i liten utsträckning stöttar och stimulerar barnens lek, kreativitet och språkutveckling. I granskningen diskuteras också begränsningar i verksamhetsformen, såsom mindre tillgång till pedagogisk kompetens, lärmiljöer och pedagogiskt material. Skolinspektionen understryker vikten av att de kommuner som erbjuder pedagogisk omsorg tydligt informerar om verksamhetsformen så att föräldrar får möjlighet att överväga de olika alternativ som finns – detta för att den grundläggande idén avseende ett bredare utbud av verksamheter samt en större flexibilitet och valfrihet för föräldrar ska infrias (Skolinspektionen, Barnens lärande i pedagogisk omsorg 2016, dnr 400-2015:3323). En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (25 kap. 3 § skollagen). Öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. Öppna förskolan är en frivillig verksamhet för kommunerna och det utgår ej särskilda statsbidrag. fanns det totalt 494 öppna förskolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 470 och 494 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 215 kommuner 2016. Det är fler kommuner än (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 88). Ett flertal motionsyrkanden handlar om en ökad tillgång till pedagogisk omsorg, bl.a. att familjedaghemmen bör uppvärderas, att kommunerna ska ha en skyldighet att erbjuda pedagogisk omsorg och att det bör utredas varför antalet dagbarnvårdare minskar. Det finns även ett yrkande om att ett avvecklande av den pedagogiska omsorgen bör utredas. Vad gäller dessa frågor vill utskottet hänvisa till den kvalitetsgranskning av den pedagogiska omsorgen som Skolinspektionen genomfört och som beskrivits ovan (dnr 40-2015:3323). Granskningen visade bl.a. att barnen i de flesta verksamheterna erbjuds en god verksamhet där de ges omsorg och trygghet och på så vis även förutsättningar att lära och utvecklas. Granskningen visar dock även att det finns utvecklingsbehov inom den pedagogiska omsorgen. Utskottet vill i sammanhanget understryka att all pedagogisk verksamhet måste hålla hög kvalitet och leva upp till skollagens mål. Det är också viktigt att de kommuner som erbjuder pedagogisk omsorg tydligt informerar om verksamhetsformen så att föräldrarna får möjlighet att överväga de olika alternativ som finns. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionerna 2017/18:908 (SD) yrkande 11, 2017/18:982 (SD) yrkande 27, 2017/18:2339 (V) yrkande 12, 2017/18:3601 (KD) yrkande 43 och 2017/18:3836 (KD) yrkandena 28–30. Vad gäller yrkanden om behovet av fler öppna förskolor samt om att utreda och inrätta ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan vill utskottet påminna om att det är frivilligt för en kommun att anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. erbjöds öppna förskolor i 215 kommuner. Liksom tidigare ser utskottet mycket positivt på den verksamhet som öppna förskolor bedriver men ser inget behov av att vidta några åtgärder. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2017/18:982 (SD) yrkande 30, 2017/18:3601 (KD) yrkande 44 och 2017/18:3836 (KD) yrkande 31. Barnomsorg på obekväm arbetstid Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om barnomsorg på obekväm arbetstid. Jämför reservation 26 (SD). I motion 2017/18:3137 av (M) anförs att kommunerna bör få större möjligheter att erbjuda barnomsorg på obekväm arbetstid. I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 8 framförs att staten bör skjuta till ett öronmärkt anslag för barnomsorg och införa en lagstiftning som ålägger samtliga kommuner att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns. Motsvarande förslag lämnas i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 26. I motion 2017/18:1902 av (S) föreslås att möjligheten till barnomsorg på obekväm arbetstid ska ses över. I motion 2017/18:2173 av (S) föreslås att kommunernas ansvar för att tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid ses över. Enligt motionären behövs en tydligare reglering. Bakgrund och gällande rätt I 25 kap. 5 § skollagen föreskrivs att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid när förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Det finns emellertid inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är enligt 1 § att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnas enligt 2 § för ett kalenderår i sänder i mån av tillgång på medel. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. var ca 5 600 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan och 6 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 200 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2006. Det var 208 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket nästan är en fördubbling jämfört med då 116 kommuner erbjöd denna form av omsorg (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 88). Inom ramen för Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning av förskolan har myndigheten granskat om kommuner strävar efter att erbjuda och tillhandahålla omsorg i den omfattning som behövs med hänsyn till barns och föräldrars behov (Omsorg – Om föräldrars möjlighet till omsorg när förskolan är stängd, dnr 2015:8430, 2016). Skolinspektionens iakttagelser visar bl.a. att inte alla kommuner har beredskap för att erbjuda omsorg om ett behov skulle uppstå och att kommunernas erbjudande av omsorg inte alltid anpassas efter föräldrarnas behov. I ett modernt samhälle bör det finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider när föräldrarna faktiskt arbetar. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. Utskottet finner denna utveckling positiv, inte minst ur jämställdhetssynpunkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet till förvärvsarbete. När det gäller yrkanden om ökade statliga resurser till barnomsorg , nätter och vill utskottet framhålla att regeringen sedan den tillträdde 2014 har prioriterat och gjort satsningar på denna verksamhet (prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1). Utskottet vill även påminna om att statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda sådan omsorg. I 25 kap. 5 § skollagen föreskrivs att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid när förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Mot bakgrund av de satsningar som görs och den positiva utveckling som pågår avstyrker utskottet motionerna 2017/18:908 (SD) yrkande 8, 2017/18:982 (SD) yrkande 26, 2017/18:1902 (S), 2017/18:2173 (S) och 2017/18:3137 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. förekomsten av föräldrakooperativ och vissa personalfrågor. Jämför reservation 27 (SD). I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 9 föreslås att det utreds hur det ska bli lättare att bilda och driva förskolor som föräldrakooperativ. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 29. I kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 5 efterfrågas ökade möjligheter för förskolepersonal att arbeta heltid. I yrkande 6 anför motionärerna att man bör vidta sanktioner mot de förskolor som inte har minst en utbildad personal. Motionärerna vill att det ska utformas nationella riktlinjer med krav på att kommunerna vidtar sanktioner mot de förskolor som inte följer skollagens bestämmelser gällande kompetens. Ett liknande förslag framförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 24. Vidare anförs i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 34 att det bör inrättas nationella riktlinjer så att alla anställda inom barnomsorgen regelbundet ges information om anmälningsplikten. Bakgrund och gällande rätt Det finns både kommunala och fristående förskolor. Godkännande av en enskild som huvudman för en förskola handläggs enligt 2 kap. 5–7 §§ skollagen av den kommun där utbildningen ska bedrivas. Bestämmelserna om fristående förskolor finns i 8 kap. 18–24 §§ skollagen. Fristående förskolor har olika driftsformer, t.ex. aktiebolag, stiftelser eller kooperativ. Så kallade föräldrakooperativ drivs vanligen som ekonomiska föreningar och omfattas då av regelverket för ekonomiska föreningar. Skollagens allmänna bestämmelser om förskolan, liksom läroplanen, gäller även för förskolor med enskild huvudman (8 kap. skollagen och Lpfö 98). Vilka som får undervisa i förskolan Enligt 2 kap. 13–22 §§ skollagen får endast den som har legitimation som förskollärare och är behörig för undervisning i förskolan bedriva undervisningen. Utöver förskollärare får det i undervisningen finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. En förskollärare som inte har legitimation som förskollärare och därmed inte är behörig för undervisning i förskolan får trots det bedriva undervisning i fristående förskolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som har legitimation som förskollärare och är behörig för undervisning i förskolan eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till barnen, får en annan förskollärare bedriva undervisningen. En sådan förskollärare ska dels vara lämplig att bedriva undervisningen, dels i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En sådan person får bedriva undervisning under högst i sänder. Endast den som har legitimation får anställas som förskollärare utan tidsbegränsning. I enlighet med 29 kap. 13 § skollagen (2010:800) ska huvudmannen för en förskoleverksamhet eller pedagogisk omsorg och den som är anställd i en sådan verksamhet, på socialnämndens initiativ i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa, samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. Bestämmelser om skyldigheten att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Rätt till heltid för förskolepersonal Frågan om rätt till heltid för förskolepersonal har tidigare behandlats i bl.a. betänkande 2015/16:AU7. uttalade då bl.a. att regeringen bedriver ett aktivt arbete med frågor som rör rätt till heltid. Regeringen har även framfört att arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och att heltidsarbete ska vara norm oavsett kön (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 s. 88). När det gäller förslag om att det ska bli lättare att bedriva föräldrakooperativ omfattas dessa, som utskottet har påpekat (senast i bet. 2015/16:UbU11), av skollagens bestämmelser om fristående förskolor. Utskottet ser inte skäl att ändra gällande regelverk. Vad gäller yrkanden om att införa nationella riktlinjer och sanktioner för att understryka regelverket om utbildade förskollärare vill utskottet anföra följande. Det framgår av gällande bestämmelser i skollagen att huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen och gällande föreskrifter, och förskolechefen beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten. Vidare ska huvudmannen se till att förskollärare och annan personal har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Med hänvisning till detta ser utskottet inte skäl att införa nationella riktlinjer för att ytterligare understryka skollagens regelverk om utbildade förskollärare i förskolan. Den förskola och annan pedagogisk verksamhet som finns måste hålla hög kvalitet och leva upp till skollagens mål. Förskolan ska även stimulera barns utveckling och erbjuda barnen en trygg omsorg. Det framgår av gällande bestämmelser i skollagen att huvudmannen ska se till att förskollärare och annan personal vid förskoleenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet och att huvudmannen och personalen har en skyldighet att anmäla till socialnämnden vid kännedom eller misstanke om att ett barn far illa i enlighet med socialtjänstlagen. Utskottet ser därmed inte skäl att införa nationella riktlinjer i dessa avseenden. När det gäller yrkandet om rätt till heltid för förskolepersonal vill utskottet hänvisa till att ett motsvarande yrkande har behandlats av arbetsmarknadsutskottet (bet. 2015/16:AU7). uttalade då bl.a. att regeringen bedriver ett aktivt arbete med frågor som rör rätt till heltid. Vidare har regeringen framfört, bl.a. i budgetpropositionen , att arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och att heltidsarbete ska vara norm oavsett kön. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:908 (SD) yrkandena 5, 6 och 9 samt 2017/18:982 (SD) yrkandena 24, 29 och 34. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21. Utbildningspolitiken måste genomsyras av att utbildningssystemet hänger ihop. En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskolan till förskoleklassen. Vi anser att det bör utarbetas ett stöd till förskolorna för att säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Vi anser vidare att implementeringen av förskolans läroplan i verksamheterna behöver förbättras, särskilt vad gäller läroplanens inslag av matematik, naturvetenskap och teknik. För att förverkliga läroplanen behöver förskollärarnas kompetens stärkas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21. Matkvaliteten är viktig och påverkar utvecklingen av barns hälsa och fysiska mognad. Vi föreslår att det framöver ska införas ett statligt stimulansbidrag som ska gå till en avsevärt förbättrad matkvalitet i våra förskolor. För att få bästa möjliga matkvalitet bör stimulansbidraget satsas på att bygga om mottagningskök till tillagningskök, där maten tillagas på plats. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21. Inget är viktigare än att alla barn får en bra start i livet. Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg och är också viktig för att stimulera barns utveckling. Det ger den enskilda människan större chanser att lyckas senare i livet, utjämnar livschanser mellan elever med olika bakgrund och ökar likvärdigheten. Förskolans kompensatoriska uppdrag ska stärkas och resurser ska, liksom i skolan, fördelas utifrån behov. Förskolan ska ha ett pedagogiskt uppdrag och ett lärande perspektiv samt vara lättillgänglig för alla. Förskolan ska även förbereda barnen för skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt det som anförs ovan. Kvalitet i förskolan, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2017/18:3359 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Målet för förskolan och annan barnomsorg bör vara att möta varje barns behov av trygg omsorg, stimulans, lek, gemenskap och utveckling. Målet för är att föräldrarna ska kunna välja den omsorg som är bäst för deras barn, att det finns olika barnomsorgsformer och att all barnomsorg håller hög kvalitet. Minskade barngrupper och bättre förutsättningar för familjedaghem är prioriterade delar i detta arbete. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med det som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2017/18:368 av och (båda L). All undervisning och verksamhet i förskolan ska vara evidensbaserad.