bet · H601SoU1 · 2018-12-18 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utskottet föreslår att anvisar anslag inom utgiftsområde 9, som totalt uppgår till ca . Därmed tillstyrker utskottet delvis motionsyrkanden från och , delvis regeringens förslag till anslag. Utskottet tillstyrker även ett gemensamt förslag från och om ändring i ett av regeringens förslag till bemyndiganden. Därmed bifaller utskottet delvis regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. Med anledning av en motion föreslår utskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt återkomma till med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (s. 39–40). Med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet att gör två tillkännagivanden till regeringen. – Regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att den s.k. fritidspengen återinförs (s. 42–43). – Regeringen bör återkomma till med en ny cancerstrategi enligt ett tillkännagivande som gjorde 2018 (s. 51–52). I betänkandet finns en reservation (S, V, MP) mot att föreslå ett tillkännagivande om en ny cancerstrategi och fyra särskilda yttranden (S, SD, C, V, L, MP). Ledamöterna från Socialdemokraterna, avstår från ställningstagande när det gäller anslagsbeslutet och redovisar i stället sina överväganden i särskilda yttranden. Slutligen föreslår utskottet att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Proposition 2018/19:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /19. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Anslag inom utgiftsområde 9 Cancerstrategi, punkt 2 (S, V, MP) 1.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (S, V, MP) 2.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /19 Bilaga 2 Regeringens och motionärernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och motionärernas förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 9 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 9 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 punkt 3 och motionerna 2018/19:1743 av (M), 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 22, 2018/19:2791 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8, 2018/19:2822 av (KD) yrkandena 3 och 6, 2018/19:2881 av m.fl. (M), 2018/19:2910 av m.fl. (M) yrkandena 1–6 och 9–11, 2018/19:2914 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 5, 7, 13, 16, 36, 37, 39, 42, 50, 57, 80, 84 och 120, 2018/19:2995 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 38 samt 2018/19:78 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2018/19:367 av (SD), 2018/19:855 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 13, 14, 19, 20, 29, 30, 32, 34–36, 38, 39, 41, 42, 44–46, 48, 51, 52 och 57, 2018/19:856 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 12 och 17, 2018/19:857 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 10, 13–15 och 24, 2018/19:2364 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2018/19:2616 av m.fl. (C), 2018/19:2768 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2018/19:2787 av m.fl. (M) yrkande 11, 2018/19:2822 av (KD) yrkande 7, 2018/19:2893 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 33, 2018/19:2910 av m.fl. (M) yrkande 8, 2018/19:2915 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2018/19:2965 av m.fl. (L), 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 6, 8, 11, 14, 25, 27, 35, 40, 41, 43, 44, 46, 49, 51, 58, 65, 67, 72, 85, 92 och 117 samt 2018/19:2997 av m.fl. (KD) yrkandena 39 och 40. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 2. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 3. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som utskottet föreslår i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 punkterna 1 och 2 samt bifaller delvis proposition 2018/19:1 utgiftsområde 9 punkt 4. c) Grundläggande behov enligt LSS ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, och detta tillkännager för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2018/19:2989 av m.fl. (KD) yrkande 56. d) Återinförd fritidspeng ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att den s.k. fritidspengen återinförs, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi enligt ett tillkännagivande som gjorde 2018, och detta tillkännager för regeringen. Reservation (S, V, MP) Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Acko Ankarberg (KD), (S)*, (M), (S)*, (M), Per Ramhorn (SD)*, (S)*, (C)*, (V)*, (M), (SD)*, (S)*, (L)*, (MP)*, (S)*, (SD)* och (KD). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2018/19:1 i de delar som gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och cirka 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /19. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 och 5 finns utskottets förslag till anslag och beställningsbemyndiganden. I propositionen anförs att särskilda principer har tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering (prop. 2018/19:1 utg.omr 9 s. 13–14). Utgångspunkten för förslagen i propositionen har varit den budget som har beslutat efter förslag i budgetpropositionen . Vidare har vissa generella justeringar av anslagen gjorts i enlighet med vad som redovisas i propositionen. Regeringen har avstått från att redovisa den framtida politiska inriktningen för utgiftsområdet. Ledamöterna från och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i sina motioner. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg genom ett beslut fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till en reservation från och , bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 81 (bet. 2018/19:FiU1 reservation 5, rskr. 2018/19:62). I detta betänkande föreslår socialutskottet för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I propositionen lämnar regeringen en sådan redovisning. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. I utskottens uppgifter ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlar utskottet de förslag i budgetpropositionen och de motionsförslag som gäller anslag inom utgiftsområde 9. Slutligen behandlas regeringens redovisning av tillkännagivanden. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg omfattar områdena hälso- och sjukvårdspolitik, folkhälsopolitik, funktionshinderspolitik, politik för sociala tjänster och barnrättspolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. har gjort fördjupade uppföljningar av regeringens resultatredovisning inom området funktionshinderspolitik (se bet. 2015/16:SoU1, bet. 2016/17:SoU1 och bet. 2017/18:SoU1). Även begränsar utskottet sin uppföljning till funktionshinderspolitiken, i syfte att följa upp de synpunkter utskottet framförde i betänkande 2017/18:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. I enlighet med kraven i budgetlagen (2011:203) lämnar regeringen i propositionen en resultatredovisning i förhållande till de av beslutade målen. Mot bakgrund av de principer som tillämpats vid utformningen av propositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering har dock regeringen avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten. har beslutat om följande mål för de olika områdena inom utgiftsområde 9. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203), och målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Politiken för sociala tjänster omfattar följande övergripande mål: – att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98: SoU24) – att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer – att stärka skyddet för utsatta barn. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. För beslut om ovanstående mål, där inget annat anges, se proposition 2008/09:1 utgiftsområde 9, betänkande 2008/09:SoU1, riksdagsskrivelse 2008/09:127 och proposition 2012/13:1 utgiftsområde 9, betänkande 2012/13:SoU1, riksdagsskrivelse 2012/13:115. Mål för forskningspolitiken redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringens resultatredovisning för de funktionshinderspolitiska insatserna är uppdelad i två delar i utgiftsområde 9: funktionshinderspolitiken (kap. 5) och insatser för personer med funktionsnedsättning (kap. 6). I årets resultatredovisning för funktionshinderspolitiken återges utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildningsnivå och diskriminering. De indikatorer som använts för att redovisa resultaten av utvecklingen är följande: – arbetsmarknadsstatus (i arbetskraften eller utanför, sysselsättning) – antal diskrimineringsärenden hos (). Av resultatredovisningen framgår bl.a. att en lägre andel personer med funktionsnedsättning ingår i arbetskraften i jämförelse med befolkningen som helhet. av den totala befolkningen ingår i arbetskraften, och bland samtliga personer med funktionsnedsättning är motsvarande andel . Bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga är det som ingår i arbetskraften. Av tabeller framgår utvecklingen –2017 (s. 83). Vidare har kvinnor och män med funktionsnedsättning i genomsnitt lägre utbildningsnivå än övriga befolkningen. Exempelvis är andelen med eftergymnasial utbildning som högsta utbildning betydligt mindre bland personer med funktionsnedsättning än bland personer utan funktionsnedsättning. Av resultatredovisningen framgår även att funktionsnedsättning är en av de diskrimineringsgrunder som oftast förekommer i anmälningar till DO. Anmälningarna som rör funktionsnedsättning har ökat sedan bristande tillgänglighet infördes som en form av diskriminering . inkom 613 anmälningar om diskriminering som har samband med funktionsnedsättning medan antalet 2017 har ökat till 681. Antalet inkomna anmälningar per diskrimineringsgrund 2014–2017 redovisas i en tabell (s. 84). För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultaten av insatser för personer med funktionsnedsättning inom området används bl.a. följande indikatorer: – antal personer med insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och kostnaderna för detta – antal anmälningar enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och LSS – antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning – antal personer som beviljats bilstöd och kostnader för bilstöd. Av resultatredovisningen framgår bl.a. att antalet insatser enligt LSS ökade 2017 jämfört med (officiella statistik 2018). hade ca 72 900 personer insatser enligt LSS från kommunerna. Det var 1 500 personer fler än året innan. Av dem som fick insatser var kvinnor och män. Männen var fler än kvinnorna i nästan alla åldrar. Sammanlagt beviljades ca 118 800 insatser från kommunerna till dessa personer. Det var ca 200 insatser fler än året innan. Kommunens kostnader för insatser enligt LSS var 52 , vilket är en ökning med 2 . Kvinnor och män med insats enligt LSS 2008–2017 redovisas i en tabell (s. 115). Enligt minskade antalet assistansberättigade personer med ca 640 personer; av dem var ca 290 kvinnor och 355 män. Antalet timmar och person steg med . ökade kostnaderna för assistansersättning med drygt 1 från föregående år och uppgick till totalt 23 . I resultatredovisningen anges att det bl.a. beror på att antal timmar i genomsnitt per person ökat och att timbeloppet för den statliga assistansersättningen höjts. Kommunernas kostnader för assistansersättningen uppgick till drygt 4 . Statlig assistansersättning från och personlig assistans enligt LSS 2002–2017 presenteras i ett diagram. Inom funktionshindersområdet berör de flesta ärenden som kommer till Inspektionen för vård och omsorg () personer som får insatser enligt LSS. har fått in 770 anmälningar när det gäller insatser enligt LSS och 215 när det gäller SoL. Av dessa anmälningar har myndigheten bedömt att tillsyn ska inledas i 187 ärenden inom LSS och 30 inom SoL. IVO:s sammanfattande iakttagelser av tillsynsarbete är att det pågår ett positivt arbete i kommunerna för att utveckla verksamheterna. Slutligen framgår av resultatredovisningen att antalet ansökningar om bilstöd har minskat . Anslagsutfallet för bilstöd har minskat bl.a. då handläggningsprocessen förändrades till följd av att en ny lagstiftning om bilstöd trädde i kraft . Inledningsvis konstaterar utskottet att det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring resultatredovisningen fortsätter. När det gäller området funktionshinderspolitik noterar utskottet att årets resultatredovisning, liksom , följer en logisk struktur med rubriker kopplade till samma resultatindikatorer som 2017. Utskottet välkomnar detta, då det är av stor vikt att regeringens redovisning av de resultat som uppnåtts har en klar och tydlig struktur. Det bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet ser även positivt på att indikatorerna åskådliggörs i tabeller med tidsserier. Även när det gäller avsnittet om insatser för personer med funktionsnedsättning är utskottet positivt till att det finns tydliga resultatindikatorer och att resultat redovisas i överskådliga tabeller och diagram med tidsserier för vissa av indikatorerna. Det gör det lättare att analysera resultatutvecklingen . Liksom kan dock utskottet notera att redovisning av insatser till viss del blandas med resultat. Här finns utrymme för förbättringar. Utskottet konstaterar avslutningsvis att regeringen har avstått från att redovisa sina slutsatser av de presenterade resultaten mot bakgrund av att propositionen har beslutats av en övergångsregering. Anslag inom utgiftsområde 9 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen och lämnar bemyndiganden inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg i enlighet med utskottets förslag. bifaller därmed delvis propositionen samt ett antal av och motionsyrkanden. Övriga motionsyrkanden avslås. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma med lagförslag som säkerställer att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, och detta tillkännager för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att den s.k. fritidspengen återinförs, och detta tillkännager för regeringen. Jämför särskilt yttrande 1 (S, V, MP), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). 1:2 social utvärdering (SBU): Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2. Anslaget får användas för SBU:s förvaltningsutgifter. 1:3 (): Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3. Anslaget får användas för TLV:s förvaltningsuppgifter. 1:4 Tandvårdsförmåner: Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:4. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att tandvård stegvis ska komma att erbjudas avgiftsfritt för unga vuxna t.o.m. det år de fyller , respektive . Lagändringen avseende trädde i kraft , och ändringen avseende trädde i kraft . Lagändringen avseende kommer att träda i kraft . Mot bakgrund av att åldersgruppen inte längre omfattas av det statliga tandvårdsstödet föreslås anslaget minska med 2019 och beräknas minska med motsvarande nivå 2020 och framåt. Finansiering av reformen i sin helhet regleras inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det allmänna tandvårdsbidraget dubblerades för samtliga åldersgrupper som omfattas av det statliga tandvårdsstödet . Anslaget höjdes till följd av detta med 2018. Regeringen föreslår att anslaget ökas med ytterligare 2019 för höjt allmänt tandvårdsbidrag. och framåt beräknas en ökning på samma nivå. Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2018 eftersom anslaget är regelstyrt och nivån anpassas efter utgiftsprognoser . Anslaget beräknas öka successivt till följd av befolknings- och prisökningar. 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna: Regeringen föreslår att anvisar 27 till anslaget 1:5. Anslaget får användas för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läkemedelsområdet som inte ingår i läkemedelsförmånerna. beslutades och utbetalades bidrag om 25 till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. Beloppet var högre än vad som beräknades när anslagsnivån fastställdes, vilket innebar att anslagskrediten användes och att anslaget hade ett negativt ingående överföringsbelopp på . I samband med propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med drygt 1 för att hantera ökade läkemedelskostnader. De principer som tillämpats vid utformningen av denna proposition innebär att anslagsnivån ökas på grund av ökade kostnader för läkemedelsförmånerna. Med oförändrad anslagsnivå kan nödvändig verksamhet inte upprätthållas. 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård: Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:6. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för bidrag och statsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad bemanning inom vården, för professionen att utföra sitt arbete och för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt. Därtill får anslaget användas för att förbättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter tas till vara för att förbättra hälso- och sjukvården liksom för en god och mer jämlik vård. Inom ramen för anslaget får medel också användas för utbetalning av ersättning i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Detta anslag får också användas för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Medel inom anslaget får användas för överenskommelser med SKL. Anslaget får dessutom användas för bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet, andra internationella åtaganden på området samt för forskning inom farmaci. Medel på anslaget får också användas för ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. Anslaget får även användas till beredskapslager av antivirala läkemedel. Inom ramen för anslaget finns också medel för ersättning till steriliserade i vissa fall samt till talidomidskadade i vissa fall. Dessa medel får användas för att bevilja medel till personer som ansöker om ersättning för sådana skador eller ingrepp, i enlighet med de riktlinjer som har använts. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Regeringen anför att ett antal insatser inom hälso- och sjukvårdsområdet har påbörjats . Däribland kan nämnas insatser för kvinnors hälsa och förlossningsvård, patientmiljarden, professionsmiljarden och personalsatsningen.