bet · H501KU7 · 2018-02-01 00:00:00 — Härigenom kan dessa ledamöter ta del av de uppgifter som omfattas av tystnadsplikten. En ledamot i ett utskott eller som närvarat vid sammanträdet får delge en uppgift som omfattas av tystnadsplikt till en ledamot eller en suppleant i utskottet eller nämnden som inte har närvarat vid sammanträdet. De föreslagna ändringarna innebär vidare att övriga personer som kan komma att närvara vid ett sammanträde i ett utskott eller inte längre omfattas av bestämmelsen. Dessa är utom i undantagsfall, normalt sett anställda i offentlig verksamhet och omfattas redan av offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser. I de undantagsfall där någon som inte omfattas av offentlighets- och sekretesslagen behöver ta del av uppgifter som omfattas av sekretess kan ett utskott med stöd av offentlighets- och sekretesslagen besluta att personen i fråga ska få ta del av uppgifter med förbehåll som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare eller utnyttja den. Vid sidan av de sakliga ändringarna som föreslås i riksdagsordningen bör enligt utskottet även några smärre språkliga och redaktionella ändringar göras. De föreslagna ändringarna i riksdagsordningen föranleder en följdändring i offentlighets- och sekretesslagen. Som en följd av att tystnadsplikten för bl.a. tjänstemän i enbart ska regleras i offentlighets- och sekretesslagen har hänvisningen till denna personkrets i bestämmelsen om tystnadsplikt i (41 kap. 2 § OSL) blivit överflödig och bör därför tas bort. Den föreslagna ändringen innebär att det i bestämmelsen endast hänvisas till riksdagsledamöter samt den som i övrigt är knuten till . Förslagen till ändringar i riksdagsordningen och offentlighets- och sekretesslagen bör träda i kraft . Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § RO föreslår utskottet att ställer sig bakom vad utskottet nu anför och antar utskottets förslag till lagändringar i bilaga 1. 1.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 6 kap. 8 § och 7 kap. 20 § riksdagsordningen ska ha följande lydelse. Ingen som har närvarat vid ett sammanträde i kammaren som hållits inom stängda dörrar får obehörigen röja vad som har framkommit vid sammanträdet. Kammaren får besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. En ledamot får inte obehörigen röja vad som har framkommit vid ett sammanträde i kammaren som hållits inom stängda dörrar. Kammaren får besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. Ingen som har närvarat vid ett sammanträde med ett utskott eller får obehörigen röja vad som enligt beslut av regeringen, ett utskott eller ska omfattas av sekretess till skydd för rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som rör förhållandet till en främmande stat eller en mellanfolklig organisation. En ledamot eller en suppleant i ett utskott eller får inte obehörigen röja vad som enligt beslut av regeringen, utskottet eller ska omfattas av sekretess till skydd för rikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl som rör förhållandet till en främmande stat eller en mellanfolklig organisation. Denna lag träder i kraft . 1.2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 41 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. 2 §[5] Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt för riksdagsledamöter och för tjänstemän i finns i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 § och 7 kap. 20 § riksdagsordningen. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som ledamoten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 § och 7 kap. 20 § riksdagsordningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. Denna lag träder i kraft . [1] Bestämmelsen hade beteckningen 4 kap. 15 §. [2] Dåvarande 2 kap. 4 § andra stycket RO och nuvarande 6 kap. 8 § RO. [3] Dåvarande 4 kap. 17 § RO och nuvarande 7 kap. 20 § RO. I kommitténs förslag har bestämmelsen beteckningen 7 kap. 19 § RO. [4] I denna del bortses från den reglering som finns i regeringsformen och som rör de riksdagsledamöter som sitter i . [5] Senaste lydelse 2014:806. I all korthet vill jag presentera ett enigt betänkande, Tystnadsplikt i , KU7, och yrka bifall till förslaget i det. Detta ärende är lite speciellt på det sättet att det är ett initiativ av självt. beslutade att ge en utredare i uppdrag att genomföra en översyn av riksdagsordningens bestämmelser om tystnadsplikt i ett utskott eller i . Utredaren skulle också föreslå lagändringar som bedömdes nödvändiga. Utgångspunkten för uppdraget var att den aktuella bestämmelsen skulle anpassas till de arbetsformer som används i utskotten och . Utredaren skulle också överväga hur den krets som omfattas av bestämmelsen skulle avgränsas. tog KU del av utredarens förslag genom rapporten av bestämmelserna om tystnadsplikt i . Sedan gick förslaget ut på remiss. Utifrån de synpunkter som kom från remissinstanserna har arbetat vidare med att ta fram en lagrådsremiss. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Detta är ett ganska stort arbete, inte minst för . Jag vill därför passa på att rikta ett stort tack till för ett gediget och väl genomfört arbete. Vi är många som har insikt om den stora arbetsbörda som kansliet har i denna fråga men också i alla andra frågor som vi hanterar. Det är glädjande att se att det inte går ut över kvaliteten i det som produceras - tack! Det förslag som vi nu har framför oss och som vi ska besluta om innebär en återgång till vad som har gällt. Samtliga ledamöter och suppleanter i ett utskott eller i ska omfattas av tystnadsplikt, inte bara de som har närvarat vid ett sammanträde då utskottet eller nämnden beslutat om tystnadsplikt. Motsvarande gäller också i förekommande fall här i kammaren. Tjänstemän, som redan omfattas av tystnadsplikten enligt OSL, föreslås exkluderas. I och med detta hoppas vi att reglerna bättre anpassas till arbetsformer. Jag påminner om att det är en återgång till vad som har gällt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)