bet · H501SkU12 · 2018-03-21 00:00:00 — finns liten anledning att behålla taxeringsvärdessystemet, varför motionärerna föreslår att det avskaffas (yrkande 53). I motion 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkas att man ska komplettera utredningen om att avveckla fastighetstaxeringssystemet i syfte att hitta ett system som blir mer rättvist (yrkande 9). Vid omläggningen av bostadsbeskattningen behölls kopplingen till fastighetens marknadsvärde i och med att taxeringsvärdet för fastigheten blir styrande för fastighetsavgiftens storlek i de fall detta leder till ett lägre avgiftsuttag. Därmed försvann de mycket stora skillnader i skatteuttag mellan likvärdiga fastigheter i olika delar av landet som kännetecknade det gamla systemet. Skillnader som uppfattas som omotiverade kan dock fortfarande uppkomma, om än inte lika drastiska, i de fall fastighetsavgiften beräknas utifrån taxeringsvärdet när detta ger en lägre avgift. Utskottet finner att man inom fortfarande arbetar med att bereda förslag om förändringar av taxeringssystemet, varför utskottet inte finner skäl att föregå detta arbete. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om en översyn av det nordiska skatteavtalet och om att arbetet med bi- och multilaterala avtal med andra länder ska intensifieras samt om att man bör införa en årlig redovisning av hur detta arbete framskrider. Jämför reservation 20 (SD). Det nordiska skatteavtalet undertecknades . Det trädde i kraft och tillämpas . Avtalet är införlivat i svensk rätt genom lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. undertecknades ett protokoll om ändring i det nordiska skatteavtalet. Genom protokollet ändrades bl.a. avtalets regler om beskattning av utdelning, kapitalvinster, inkomst av arbete som utförs ombord på flygplan och pensioner. antog en ändring i lagen om dubbelbeskattning mellan de nordiska länderna som tillämpas (prop. 2007/08:146, bet. 2007/08:SkU31). Ändringen innebar när det gäller beskattningen av pension, livränta och utbetalning enligt de avtalsslutande staternas sociallagstiftning en övergång från undantagandemetoden (exempt) till avräkningsmetoden (credit). Enligt de tidigare reglerna fick sådana utbetalningar enligt huvudregeln endast beskattas i källstaten, dvs. i den stat varifrån utbetalningen görs. Enligt den nya lydelsen av bestämmelsen skulle utbetalningar även beskattas i hemvist-staten, som då ska medge avräkning för den skatt som betalats i källstaten. I motion 2017/18:1984 av (M) anförs att formuleringarna i det nordiska skatteavtalet är tvetydiga och har drabbat ett stort antal svenskar som arbetar ombord på norska supplyfartyg (fartyg som används inom offshoreindustrin för transport av personal och material), och det gäller även sjömän som tjänstgör under andra länders flagg. Man bör därför se över de skattevillkor som gäller för svenska sjömän som tjänstgör i andra länder, i syfte att undanröja påföljande effekter av dubbelbeskattning. I motion 2017/18:2731 av (M) anförs att det nordiska skatteavtalets tilläggsprotokoll för flygpersonal bör ses över. Enligt motion 2017/18:2756 av (M) bör det nordiska skatteavtalet ses över i syfte att underlätta för det ekonomiska utbytet mellan och . I motion 2017/18:2912 av (M) anförs att möjligheten att undanröja gränshinder och dubbelbeskattning av gränsgångare bör ses över. I motion 2017/18:900 av m.fl. (SD) anförs att bör stärka sina bi- och multilaterala kontakter med andra länder på skatteområdet (yrkande 13). I motion 2017/18:2520 av och (båda SD) anförs att de brister som finns i tempot med att teckna nya skatteavtal samt att uppgradera och komplettera befintliga skatteavtal gör att förutsättningarna för svensk exportindustris konkurrenskraft försämras. Arbetet med uppdatering av bilaterala skatteavtal måste intensifieras (yrkande 1). Vidare anförs att regeringen bör redovisa statusen på de bilaterala skatteavtalen för . En sådan redovisning bör innehålla skatteavtalens såväl antal som kvalitet (yrkande 2). I motion 2017/18:2941 av m.fl. (V) anförs att regeringen tillsammans med de andra nordiska regeringarna bör se över det nordiska dubbelbeskattningsavtalet för att underlätta och öka tryggheten för arbetstagare som bor i ett nordiskt land, men som arbetar i ett annat (yrkande 19). Utskottet anser att det är angeläget att lösa förekommande gränshinder som försvårar handel, pendling och flytt mellan de nordiska länderna. Gränshinderarbetet är en viktig del av regeringssamarbetet inom (se skr. 2014/15:90). Genom pågår ett arbete med att lösa existerande gränshinder mellan de nordiska länderna, förhindra att nya gränshinder uppstår och effektivisera informationen till privatpersoner och företag. hade särskilt ansvar för fyra prioriterade gränshinder, bl.a. problem med mervärdesskattereglerna vid överföring av arbetsmaskiner över den svensk-norska gränsen, som har försvårat för entreprenörer att verka på andra sidan gränsen. ingår ett stort antal internationella överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. De förekommer under flera olika benämningar, som t.ex. traktater, konventioner och protokoll, skatteavtal och informationsutbytesavtal. Utskottet kan konstatera att det pågår ett fortlöpande arbete med att lösa sådana gränshinder som motionärerna tar upp. Utskottet finner inte någon anledning att aktualisera en översyn av det nordiska skatteavtalet. Utskottet finner inte heller skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande med den inriktning som framförs när det gäller de svenska skatteavtalen. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om förlängning av preskriptionstiden för skulder för obetalt underhåll för barn. De flesta skulder till staten preskriberas . Vad gäller skatteskulder kan ansöka om att preskriptionen ska förlängas. Om ett preskriptionsavbrott har skett börjar en ny preskriptionstid att löpa, vilket innebär att borgenären förlänger den tid han eller hon har på sig att begära betalning. Preskriptionsavbrott kan ske på flera olika sätt, t.ex. genom att • gäldenären erkänner skulden genom att t.ex. betala ränta eller amortering eller ber om en avbetalningsplan • gäldenären får ett skriftligt krav eller en påminnelse om skulden från borgenären • borgenären ansöker om verkställighet hos . I motion 2017/18:2366 av Boriana (M) anförs att man bör överväga att ändra preskriptionstiden för skulder till staten för obetalt underhåll för barn. Skulden preskriberas , vilket innebär att skattebetalarna får betala de underhållsskyldiga föräldrarnas skulder. Dessa skattepengar skulle kunna användas på bättre sätt, varför preskriptionstiden för obetalt underhållsstöd bör förlängas. Skulder för underhållsstöd till staten ingår i redovisning av de vanligaste skulderna till staten. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen när det gäller frågor om dessa skulder, inklusive regler om preskription. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som motionären föreslår. Utskottet avstyrker motionen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1785 av (C) och 2017/18:126 av (L), 2017/18:663 av (M), 2017/18:729 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:731 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1287 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:1895 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1921 av (M), 2017/18:2053 av (M), 2017/18:2590 av och i (båda M), 2017/18:2737 av (M), 2017/18:2800 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:2985 av (M) yrkande 2, 2017/18:3154 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3257 av och (båda M), 2017/18:3319 av (M), 2017/18:3332 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2017/18:3458 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3459 av (M), 2017/18:3572 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3637 av och (båda SD), 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 4. gröna skatteväxling baserar sig på principen att öka kostnaderna för det som är dåligt för miljön och i stället sänka kostnaderna på jobb och företagande. vid makten genomfördes ett antal sänkningar på jobb och företagande, exempelvis av ungdomsarbetsgivaravgiften. Tyvärr är kunskapen om nivåer på exempelvis arbetsgivaravgifterna låg bland löntagare och allmänhet. Likaledes är kunskapen låg om att det är små och medelstora företag som bygger vår välfärd genom att skapa jobb och tillväxt i hela landet. Till stor del kan detta beskyllas det faktum att kostnaderna för arbete inte är tydliga för löntagare och allmänhet, bl.a. då det inte är praxis att dessa visas på lönebeskeden. Ett mer transparent skattesystem och en tydligare redovisning av lönekostnaderna skulle skapa bättre förutsättningar för våra viktiga småföretagare och jobbskapare och en större förståelse för det kostnadsläge som råder när det gäller skatt på arbete. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:126 av (L) och 2017/18:663 av (M), 2017/18:729 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:731 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1287 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:1785 av (C), 2017/18:1895 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1921 av (M), 2017/18:2053 av (M), 2017/18:2590 av och i (båda M), 2017/18:2737 av (M), 2017/18:2800 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:2985 av (M) yrkande 2, 2017/18:3154 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3257 av och (båda M), 2017/18:3319 av (M), 2017/18:3332 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2017/18:3458 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3459 av (M), 2017/18:3572 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3637 av och (båda SD), 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 4. Preliminärskatten bör avskaffas. förväntas företag betala skatt för inkomster som de tror att de kommer att tjäna, i stället för det givna att beskatta de belopp som företagaren verkligen har bokfört som intäkter. I och i andra länder fungerar den retroaktiva beskattningen väl. Det torde den även göra i . Vinsterna med en sådan reform skulle vara tydlighet för företagen och myndigheterna samt minskad byråkrati och därmed minskade administrativa utgifter för skattebetalarna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:126 av (L), 2017/18:663 av (M), 2017/18:729 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:731 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1287 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:1785 av (C), 2017/18:1895 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1921 av (M), 2017/18:2053 av (M), 2017/18:2590 av och i (båda M), 2017/18:2737 av (M), 2017/18:2800 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:2985 av (M) yrkande 2, 2017/18:3154 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3257 av och (båda M), 2017/18:3319 av (M), 2017/18:3332 av och (båda SD) yrkandena 1–5, 2017/18:3458 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3459 av (M), 2017/18:3572 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3637 av och (båda SD). Skattetrycket i Sverige sjönk under alliansregeringsåren. har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. hade det nionde högsta skattetrycket inom . Med regeringens höjda inkomstskatter har nu de högsta marginalskatterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är. En orsak till detta är att stora delar av skattetrycket kan betecknas som dolt. Detta är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma huruvida man får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. För att förtroendet framöver ska fortsätta att vara stort för skattesystemet behöver vi göra vad vi kan för att informera om hur det fungerar och hur mycket skatt som egentligen tas in. För att tydliggöra för den enskilde löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in, bör arbetsgivaravgifterna anges på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även i detta sammanhang borde den offentliga sektorn föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Information om och synliggörande av skatter, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3722 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–3. Skattesystemet måste upplevas som rättvist och stimulera till arbete och företagande. Ett enkelt och transparent skattesystem är avgörande för dess legitimitet. Det är därför viktigt att människor är medvetna om hur mycket de betalar i skatt och vad pengarna används till. Människor påverkas av alla skatter, inte bara de direkta skatterna. Trots detta är kunskaperna om de indirekta skatterna, såsom moms och arbetsgivaravgifter, begränsade. Särskilt förvirrande framstår arbetsgivaravgiften, som delvis är en ren skatt. Givet att det kan ske på ett sätt som inte medför nämnvärd ökad administrativ börda för företagen hade det varit önskvärt om arbetsgivaravgiften kunde redovisas i kontrolluppgift. Det skulle bidra till att synliggöra arbetsgivaravgiften, även för arbetstagare. Informationen om skattesystemet måste förbättras. bör därför få i uppdrag att utreda hur skattesystemet kan bli mer transparent för att på så vis förbättra kunskapen om skattesystemet och stärka dess legitimitet. Jobbskatteavdraget underlättar insteget på arbetsmarknaden och är gynnsamt för t.ex. kvinnors sysselsättning. Forskning visar att ökad information om jobbskatteavdraget ytterligare kan förstärka den positiva sysselsättningseffekten. Bland annat har därför gett regeringen rådet att uppdra till att öka informationen om jobbskatteavdraget, särskilt mot bakgrund av att de som har minst kännedom om avdraget även är de som påverkas mest av avdraget. har fortfarande en av världens högsta marginalskatter, och mer måste göras för att minska skattetrycket. Information om skattenivåer och skatteförändringar är viktigt för att uppnå transparens och förståelse för skattesystemet. Vi vill att ges ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets storlek vid respektive inkomstnivå och dess påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2017/18:3670 av m.fl. (M) yrkandena 2–7 och 9 samt 2017/18:583 av (S), 2017/18:809 av (M), 2017/18:1944 av (M), 2017/18:2883 av (M) yrkandena 1–4 och 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 2. Regeringens insatser mot skattefusk är otillräckliga och fokuserar delvis på åtgärder som inte kommer att få någon eller mycket begränsad effekt. Att motverka skatteflykt och aggressiv skatteplanering är centralt då i skatt som borde ha betalats på internationella transaktioner försvinner enligt . har ett fyrtiotal internationella skatteavtal passerat bord och lett till ett kraftigt ökat nettoinflöde av kapital från länder med vilka har avtal. Men det går inte att luta sig tillbaka: skatteflykten riskerar att hitta nya vägar. Därför bör och arbete med att bekämpa skattefusk stärkas. Ett prioriterat uppdrag för är att identifiera nya länder som används för skatteflykt. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Delningsekonomin har potential att bli nästa stora frihetsreform när människors möjligheter till egenförsörjning och konsumentval ökar. bör välkomna delningsekonomin, och svensk lagstiftning behöver anpassas efter dess framväxt. Berörda branscher bör därför också utredas separat i syfte att förenkla regelverken och anpassa dem till ett digitaliserat och delande samhälle. Regelverk som en gång tillkommit med goda intentioner kan vara hämmande för tillväxt i ett digitaliserat samhälle. Eftersom alla branscher är olika behöver regelverken utredas separat och utformas utifrån branschspecifika behov. Vi vill att ska bli världens bästa land för delningsekonomin. Att människor delar varor och tjänster med varandra har förekommit . De senaste årens omfattande digitalisering har skalat upp detta till nya nivåer. Att verka inom delningsekonomin får dock inte bli en förevändning för att fly undan skatt eller att inte följa lagar. Plattformar matchar människors efterfrågan på delade varor och tjänster mot utbudet på . Skattesystemet består av många olika gränsbelopp som aktörerna inom delningsekonomin har att ta hänsyn till. Enkla tjänster från privatpersoner till privatpersoner står med stor sannolikhet i stora delar utanför skattesystemet, då skattereglerna anses vara för krångliga och skattenivån för hög. Lagstiftarens roll bör vara att utforma ett regelverk som möjliggör en verksamhet med en administration inom rimliga gränser. För företag med en omsättning och vinst som ligger i nivå med egenförsörjning bör det därför utredas hur administration och skatteregler kan förenklas. En åtgärdsplan bör också tas fram som visar hur berörda myndigheter kan tillmötesgå den digitala ekonomins krav och behov. Målet ska vara att alla offentliga tjänster som går att digitalisera ska digitaliseras. När det gäller myndigheter som på olika sätt behandlar känsliga uppgifter måste säkerhetsperspektivet vara överordnat alla andra prioriteringar. Lagstiftningen måste också hålla jämna steg med utvecklingen för att rätten till integritet inte ska urholkas i digitaliseringen av ekonomin. Vi vill därför bl.a. att delningsplattformarna ska kunna certifiera sig hos i de fall de tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. På så sätt kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen följs även inom delningsekonomin. Det är viktigt att våra skatteregler utformas på ett sätt så att det är lätt och rimligt att göra rätt för sig. En utredning bör tillsättas som ser över de utmaningar som vårt skattesystem står inför med anledning av delningsekonomins snabba tillväxt. Skatteundandragandet i delningsekonomin ska minska. Det behövs också administrativa förenklingar och beskattningsmässiga lättnader framför allt för små inkomster från tillhandahållanden mellan privatpersoner under ett visst gränsbelopp. Vi vill därför utreda en skattebefrielse om för tillhandahållanden mellan privatpersoner utan krav på rapportering till . Skattefriheten ska gälla både för delningsekonomin och för den traditionella ekonomin. Den ska vara individuell och gälla de totala inkomsterna från tillhandahållanden mellan privatpersoner. Reseavdraget är viktigt för att säkerställa möjligheterna att bo och arbeta på landsbygden utan att drabbas av orimliga kostnader för arbetspendling. Flera undersökningar har dock tyvärr visat att fusket med reseavdraget är mycket utbrett. Med dagens teknik finns det nu bättre möjligheter att kontrollera hur avdraget används. Minskat fusk skulle sannolikt minska miljöpåverkan, eftersom fler sannolikt skulle välja kollektivtrafik. vill att kraftigt effektiviserar kontrollen av reseavdragets användning genom bättre användning av ny teknik. vill ge i uppdrag att med ny teknik effektivisera kontrollen av reseavdrag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:583 av (S), 2017/18:809 av (M), 2017/18:1944 av (M), 2017/18:2883 av (M) yrkandena 1–4, 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2017/18:3670 av m.fl. (M) yrkandena 2–7 och 9. anser att åtgärder bör vidtas så att den svenska skattebasen skyddas. som det finns ett behov av en europeisk harmonisering anser att svenska intressen bör värnas. I budgetpropositionen tillförde regeringen vissa ytterligare medel eftersom den ser ett ökat behov att skydda den svenska skattebasen och säkerställa ett effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. Förstärkningen som uppgår till välkomnas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Deklaration, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 5 samt 2017/18:1817 av m.fl. (S) och 2017/18:2070 av (SD) yrkandena 1–3. Företagsamhet är grunden för välstånd, en förutsättning för att fler människor ska komma i arbete och en viktig drivkraft för att driva samhällsutvecklingen framåt. Det behöver vara attraktivt, enkelt och lönsamt att starta och driva företag. För att fler företag ska starta, växa och anställa krävs ett konkurrenskraftigt näringsklimat. För att underlätta för företagen bör därför få i uppdrag att förenkla företagens redovisning till genom digitala lösningar. Det finns inga särskilda skatteregler för delningsekonomin. Enligt kan dagens skatteregler tillämpas på de vanligaste transaktionerna inom delningsekonomin men konstaterar att reglernas komplexitet ökar risken för att det blir fel, att skattefelet påverkas. Myndigheten efterfrågar åtgärder som ökar möjligheten att göra rätt, exempelvis genom att via samarbete se till att plattformarna lämnar tillförlitlig information till som kan läggas till grund för beskattningen. Vi vill därför bl.a. att delningsplattformarna ska kunna certifiera sig hos i de fall de tar ansvar för rapportering av information som kan läggas till grund för beskattning och skatteinbetalningar till samt åtar sig ett grundläggande ansvar för användarnas säkerhet och integritet. På så sätt kan konsumenterna enkelt försäkra sig om att plattformen ser till att lagstiftningen följs även inom delningsekonomin. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Omprövning av skattebeslut, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3294 av m.fl. (M) yrkande 3. Det förekommer alltför ofta att tillämpningen av skatteregler ändras över utan att det aviserats. Det sker genom att gör en omtolkning av befintliga regler.