bet · H501NU19 · 2018-05-31 00:00:00 — Sträckor där det inte finns möjlighet till transport vare sig via järnväg eller sjöfart anser jag bör prioriteras i fråga om transportbidrag. För de företagare som verkar i och särskilt i inlandet är konkurrensnackdelarna redan stora. Ökade kostnader kan slå hårt både mot den enskilda företagaren och mot svensk export. Jag menar att transportbidraget är ett viktigt verktyg för att jämna ut konkurrensen i glesbygden och i landsbygderna. Det blir viktigt inte minst för små och medelstora företag där de ekonomiska marginalerna är mindre. Målsättningen med översynen är därmed inte att minska statens kostnader för transportstödet utan att förbättra dess stödjande effekt. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3456 (V) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Avvecklingen av kopparnätet, punkt 8 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Vi vill inledningsvis framhålla att vi har en förståelse för den oro som kommer till uttryck i motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD). Vi har ingen annan uppfattning än motionärerna om att det är av vikt att kopparnätet ersätts med likvärdiga, eller bättre, alternativ. Vi delar också såväl regeringens som motionärernas uppfattning att det är viktigt att människor och företag ska kunna få tillgång till digitala tjänster och telefoni oavsett var de har sin stadigvarande bostad och sitt stadigvarande verksamhetsställe. Vi kan konstatera att uppger att delar av det gamla kopparnätet inte längre lever upp till dagens behov av driftssäkerhet och kapacitet för moderna tjänster. Kopparnätet behöver därför bytas ut och ersättas med t.ex. fiber, mobila lösningar och satellit. Som framgår av det föregående äger merparten av kopparnäten och har rätt att göra förändringar i dessa. Det är därmed Telias ledning och styrelse som har huvudansvaret för att på affärsmässiga grunder fatta beslut i frågor som t.ex. förändringar i näten, inklusive en avveckling av kopparnätet. är en av flera aktörer på en konkurrensutsatt marknad, och i affärsmässigheten ingår också utöver att tillhandahålla en modern teknik att agera på ett sätt som upprätthåller goda och långsiktiga kundrelationer. Vi vill därför understryka vikten av att kunderna får korrekt information om uppsägning och ersättningslösningar så att de kan teckna nya abonnemangsavtal. Vi vill även understryka att det här vilar ett stort ansvar på . Vi noterar att regeringen noggrant följer detta och frågan i övrigt. Vi konstaterar att regeringens bredbandsstrategi innehåller mål om tillgång till snabbt bredband och tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet för alla hushåll och företag i . Som framgår av propositionen pågår det en omfattande bredbandsutbyggnad i hela landet. Vidare noterar vi att regeringen höjde nivån för funktionell tillgång till internet, inom ramen för de samhällsomfattande tjänsterna (SOT) från till . PTS har i samband med detta fått i uppdrag att se till att privatpersoner och företag som i sin stadigvarande bostad eller sitt stadigvarande verksamhetsställe saknar tillgång till telefoni eller bredbandsuppkoppling om kan få stöd för åtgärder som ger sådan tillgång. Vi välkomnar detta. Vi konstaterar att trafikutskottets bedömning är att omställningen från en kopparnätsbaserad infrastruktur till fiber eller en trådlös teknik fungerar allt bättre, att Telias informationsinsatser har förbättrats och att PTS följer processen. Vi ser därför i likhet med trafikutskottet inte något skäl för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med det som efterfrågas. Därmed avstyrks motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Statliga fibernät, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9. Vi vill uppmärksamma att kapaciteten i datanäten blir en allt större utmaning i takt med att nya tjänster tillkommer som konsumenterna blir alltmer uppkopplade och efterfrågar ständigt högre hastigheter. I likhet med och flera tidigare utredningar anser vi att det är tydligt att den statligt ägda it-infrastrukturen inte utnyttjas optimalt och att den skulle kunna användas mer effektivt om det fanns en samordning mellan aktörerna. såväl som och ytterligare ett antal statliga aktörer har fiberoptiska nätverk som sträcker sig över . Delar av dessa fibernät är inte fullt utnyttjade, vilket innebär att redan befintliga anläggningar skulle kunna bidra till att uppnå målet om tillgång till bredband. Vi vill även framhålla att det utöver detta skulle kunna skapas en mer driftssäker nätverksstruktur om lämpliga delar av dessa fibernät sammankopplades. Vi anser därför att de olika fibernäten i statlig ägo bör tillgängliggöras för marknaden. Vi vill dock påminna om att det är centralt att nationella säkerhetsintressen beaktas i processen. Utöver minskade kostnader och ökad säkerhet och robusthet i näten skulle detta också bidra till att underlätta bredbandsutbyggnaden och därmed till att uppnå de politiska bredbandsmålen. Därför är det enligt vår mening angeläget att de olika fibernäten i statlig ägo tillgängliggörs för marknaden. Därmed tillstyrker vi motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övrigt om digital kommunikation och telefoni, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20 samt 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 10. Vi anser att regionalpolitik är ett nationellt intresse. Utgångspunkten bör vara att kommuner utanför storstadsregionerna ska leva av egen kraft, men att staten ändå bör använda den verktygslåda som faktiskt finns till hands. Principen bör vara att företagsverksamhet ska bära sig kommersiellt. Vi anser att grunden för detta är företags- och landsbygdsvänlig politik. Tillgången till god infrastruktur för kommunikation blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Men infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation, såsom bredband. Vi vill särskilt framhålla vikten av att nyttja teknikneutrala lösningar, där behovet av digitalisering kan uppnås genom fast eller trådlös teknik. framhöll i sitt slutbetänkande att hela befolkningen ska ha tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet och att det utan ett sådant mål blir omöjligt att hävda att landsbygder ska leva. Vi delar åsikt att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. Vidare anser vi att staten som en del i den företags- och landsbygdsvänliga politiken ska se till att det finns tillfredsställande tillgång till telefoni över hela landet. Därmed tillstyrker vi motion 2017/18:4097 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om digital kommunikation och telefoni, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 10 och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20 samt 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 4. Jag vill framhålla att det utöver ökade resurser för bredbandsutbyggnad också krävs andra insatser för att påskynda och underlätta utbyggnaden av bredband. Ett exempel på en sådan åtgärd är att öka samkanalisationen av kablar i marken. Jag anser således att för att byggandet av samhällsinfrastruktur ska bli så kostnadseffektivt som möjligt bör bredbandsinfrastruktur samförläggas med annan infrastruktur, vid t.ex. byggen av vägar eller dragning av elkablar. Som exempel anser jag att myndigheter som och bör få instruktion om att alla som önskar ska få lägga bredband i deras väg- eller nätområde, och myndigheterna ska sedan även se till att förverkliga detta. Myndigheterna får sedan räkna av sin extrakostnad för detta via pengar som kommer från det generella anslaget för en ökad bredbandsutbyggnad. Jag anser dessutom att bör få i uppdrag att undersöka om elnätsmonopolen kan åläggas att också dra bredbandsfiber eller motsvarande lösning när elnätsinfrastruktur förnyas. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i den berörda delen. Motionerna 2017/18:4097 (SD) och 2017/18:4098 (KD) avstyrks i aktuella delar. Övrigt om digital kommunikation och telefoni, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 20 samt 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 10. Jag menar att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, vilket förutsätter att det finns tillgång till ett robust bredband med hög överföringskapacitet i hela landet. Jag anser att detta är angeläget för att samtliga invånare ska kunna bo och verka i hela landet på jämlika villkor. Likaså är pålitlig och snabb internetuppkoppling en förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt. Jag kan tyvärr konstatera att stora delar av landet fortfarande saknar tillgång till bredband och att utbyggnadstakten skiljer sig stort mellan olika delar av landet. För att i ett kortare perspektiv kraftigt öka tillgången till bredband med hög överföringskapacitet behöver frekvensutrymmet för mobila lösningar utökas. Jag anser därför att det s.k. 700 MHz-bandet bör auktioneras ut för att användas för elektroniska kommunikationer med fullgod bredbandstäckning också i glest befolkade områden. I propositionen anges att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Jag vill dock påpeka att det inte duger med att enbart ha tillgång till service. Företag måste ha möjlighet att arbeta via nätet, vilket bl.a. innebär möjligheter till streamingtjänster och möjligheten att snabbt överföra stora datafiler. Där det inte finns ekonomiskt intresse och lönsamhet för de privata aktörerna på marknaden att bygga ut bredband bör staten påskynda utbyggnaden av bredband och mobil uppkoppling. Jag vill också se en fortsatt satsning på bredbandskoordinatorer. Koordinatorerna ska fungera som en kontaktpunkt för bredbandsfrågor i länen för både offentliga och privata aktörer. Jag anser att detta är en viktig satsning för att förbättra möjligheterna till bredband i hela . Därmed tillstyrks motion 2017/18:4098 (KD) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Enskilda vägar, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4098 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 11 i denna del. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Vi vill understryka att de enskilda vägarna är en viktig del i detta. Vi vill vidare understryka att de enskilda vägarna är en mycket omfattande del av den svenska transportinfrastrukturen och att de säkerställer tillgänglighet för boende och industri. Det är de enskilda vägarna som möjliggör att 1 miljon människor kan påbörja och avsluta sin resa till jobb och hem. De enskilda vägarna är även en viktig förutsättning för råvarutransporter, och många tunga transporter för både jord- och skogsbruk går på enskilda vägar. Det finmaskiga vägnätet måste därför ha en hållbar och bra standard för bärighet, och väghållningen måste fungera året runt. Alliansregeringen bidrog också till ett kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna. Vi anser att staten fortsättningsvis bör ta ett ekonomiskt ansvar för att upprätthålla en god standard på det enskilda vägnätet, och myndigheternas tillämpning av regelverket bör syfta till att underlätta för underhåll av och reinvestering i de enskilda vägarna. Därmed tillstyrks motionerna 2017/18:4098 (KD), 2017/18:4106 (M, C, L, KD) och 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Övrigt om transportinfrastruktur, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 11–13 samt 2017/18:2492 av och (båda M) och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 11 i denna del. Att utjämna kostnader för transporter menar vi är avgörande i ett land som som präglas av stora avstånd. En väl utbyggd och fungerande infrastruktur för kommunikationer utgör grunden för tillväxt i hela landet. Vi ser ett ökat behov av såväl vidmakthållande som utveckling av statens transportinfrastruktur. Vi anser också att det bör införas en marknadspott på av utgiftsområdet för kommunikationer för investeringar utöver den ordinarie budgetramen. Syftet med en marknadspott är att snabbt kunna bygga bort uppkomna flaskhalsar som står i vägen för betydande investeringar i näringslivet. Vi vill framhålla att förslaget ligger i linje med det som lyfts fram av bl.a. Näringslivets Transportråd. Regeringen föreslår i en departementspromemoria att en vägslitageskatt ska införas på tunga lastbilar över . Enligt nuvarande förslag ska Europavägar, övriga riksvägar och primära länsvägar ingå i beskattningssystemet med undantag för vägar som trafikeras av mindre än 500 tunga fordon . Oavsett vilken typ av skatt på avstånd som regeringen avser att införa kommer denna att läggas ovanpå redan befintliga skatter. Vi menar att en vägslitageskatt skulle slå extra hårt i norra där avstånden är längre och alternativa transportmöjligheter saknas. För transporter av skogsråvara finns dessutom sällan någon annan lösning än lastbilstransporter. Vi motsätter oss därför införandet av en sådan vägslitageskatt. Vi ställer oss bakom det som anförs i motion 2017/18:4097 (SD) om att utreda reseavdragens framtida utformning. En sådan utredning bör innehålla en analys av lämpligheten av att införa ett avståndsbaserat reseavdrag. Vi vill i sammanhanget även påminna om att föreslog en höjd milersättning med per mil och avsatte medel till det i sitt förslag till budget (mot. 2017/18:2487). Det kan konstateras att milersättningen har legat still som drivmedelspriserna stigit betydligt . Vi kan konstatera att svenska lantbrukare konkurrerar på samma europeiska marknad som bl.a. sina kollegor i . Vi anser att det är rimligt att skattenivån för olika insatsvaror för jordbruket är densamma och föreslår därför att skatten på diesel för lant- och skogsbruket sänks till samma nivå som i , ca per liter, i syfte att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Därmed tillstyrker vi motion 2017/18:4097 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om transportinfrastruktur, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkande 11 i denna del och 2017/18:2492 av och (båda M) och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkandena 4–6 och 11–13. En väl fungerande infrastruktur är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. För att hela landet ska ges möjlighet att växa är det av största vikt att det knyts samman med en modern infrastruktur. Jag anser att det behövs höjda anslag till infrastruktur och en mer rättvis fördelning av dessa medel, vilket jag menar borde resultera i att satsningar på de regionala järnvägarna prioriteras. Inte minst norra näringsliv har ett behov av en fungerande och effektiv infrastruktur för såväl gods som människor. Trots stora avstånd och glesbefolkade län bidrar norra i stor utsträckning till den svenska exporten, bl.a. genom export av malm och stål. För att det ska fortsätta att vara på det viset menar jag att förutsättningarna för att bedriva export i den norra delen av landet måste förbättras. En viktig förutsättning för export är fungerande transporter, och i det sammanhanget är färdigställandet av Norrbotniabanan av stor betydelse. För att flera viktiga infrastruktursatsningar ska kunna realiseras menar jag vidare att det finns behov av nya former av finansieringsmetoder. Infrastrukturinvesteringar behöver ett ökat inslag av offentlig-privat samverkan (OPS). OPS innebär att en form av offentlig upphandling tillämpas där ett privat företag eller konsortium kan tilldelas uppdraget att finansiera, bygga och driva en offentlig nyttighet, som t.ex. en bansträckning på järnvägen eller en motorväg. För att tillföra mer kapital till infrastruktur och påskynda arbetet för en säker och tillförlitlig infrastruktur i hela landet anser jag att bör ges i uppdrag att utreda 10–15 lämpliga infrastrukturprojekt för offentlig-privat samverkan. Detta skulle exempelvis kunna handla om byggandet av Norrbotniabanan eller upprustning av . På många ställen i landet är bilen eller flyget en nödvändig förutsättning för att kunna bo och arbeta. En omställning mot mer förnybart och mindre fossilt i transportsektorn är central för att nå miljömålen. Jag menar att det varken är bilen eller flyget i sig som är det stora miljöproblemet, utan de fossila drivmedel som fortfarande i hög utsträckning driver dem. Jag anser att politiken i stället för att fokusera på skatter, som t.ex. kilometerskatt och flygskatt, som jag menar inte har någon större miljöstyrande effekt, måste fokusera på att fasa ut de fossila drivmedlen och ersätta dem med såväl effektivisering som elektrifiering och hållbara drivmedel. Därmed tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Fjärrundervisning, punkt 13 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. En svaghet i regeringens proposition menar vi är frånvaron av satsningar på fjärrundervisning. För oss är det viktigt att möjligheten att ge fjärrundervisning inte bara kommer kommuner till del, utan även enskilda huvudmän. Alliansen vill se en modern och framtidsinriktad skola. Då har man inte råd att stjälpa bra och nödvändig verksamhet som redan finns på plats. Därför förordar vi att möjligheterna till fjärrundervisning utvidgas till fler relevanta ämnen, inte bara moderna språk och modersmålsundervisning, och ser positivt på den försöksverksamhet med fjärrundervisning som pågår just . Som en logisk följd av detta anser vi även att fjärrundervisning på entreprenad bör utvidgas till fler relevanta ämnen som lämpar sig för fjärrundervisning, och då främst teoretiska ämnen som lärs ut genom undervisning i ett klassrum. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi motion 2017/18:4106 (M, C, L, KD) i berörd del. Övrigt om kompetensförsörjning, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5. Vi ser med oro på att många landsbygdsskolor har sviktande ekonomi och elevunderlag. Familjer tvingas ofta välja mellan att flytta och sända sina barn till närmaste skola. Tyvärr kan en tillfällig svacka i elevunderlaget tvinga en skola att stänga. Det leder till avflyttning av barnfamiljer, varefter sannolikheten att skolan kan öppna igen är låg. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:4097 (SD) förordar vi ett tillkännagivande till regeringen om att det bör införas ett särskilt stöd för landsbygdsskolor. Skolor med tillfälligt lågt elevunderlag ska under maximalt kunna ansöka om medel för att klara sådana perioder. Motion 2017/18:4097 (SD) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kompetensförsörjning, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5 samt 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 22. En angelägen åtgärd för att möta lärarbristen på landsbygden är att införa nya möjligheter till dispens från krav på lärarlegitimation. Det gör att pensionerade lärare och andra verksamma som har kompetens men saknar lärarlegitimation kan arbeta i skolan. är en av de utbildningsformer i som fungerat bäst för att ge personer möjlighet till nya, specialiserade yrkeskarriärer. Genom sin nära koppling till näringslivet har goda möjligheter att anpassa sig efter den regionala arbetsmarknaden och det lokala näringslivets behov. finns över hela landet, men tyvärr finns det en tendens till centralisering runt de stora städerna. Jag vill därför i enlighet med vad som anförs i motion 2017/18:4116 (C) se en satsning på . En ytterligare utökning av antalet platser gör det möjligt för ännu fler att få tillgång till en yrkesutbildning i sitt närområde. Vidare vill jag avskaffa onödiga regleringar och göra det enklare att läsa skräddarsydda preparandutbildningar och baskurser på . På det sättet kan fler bli behöriga till utbildningar. Dessutom anser jag att kortare påbyggnadsutbildningar för personer som redan har en högskoleexamen bör tillåtas. Jag står även bakom förslaget i den nämnda motionen att ska få längre tillstånd för att kunna verka mer långsiktigt. Huvudregeln bör vara att tillstånd lämnas för tre utbildningsomgångar i stället för två. Sammanfattningsvis tillstyrks motion 2017/18:4116 (C) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om kompetensförsörjning, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:1794 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:4097 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2017/18:4116 av m.fl. (C) yrkandena 4 i denna del och 5. Oavsett var man bor och lever i ska varje invånare kunna känna hopp om sin framtid, kunna se sin egen och omgivningens potential att skapa en värdig tillvaro med egen försörjning. Vägen dit kan för många vara validering av erhållen praktisk kompetens, inte endast akademisk. Arbetet med att få snabb och effektiv validering är eftersatt, och flera regeringar bär ansvaret för att så lite skett. Det krävs därför krafttag för att få valideringen att fungera. De regionala kompetensplattformarna behöver dessutom fler verktyg och ett större handlingsutrymme. bör därför genom ett tillkännagivande tydliggöra för regeringen att validering av praktisk kompetens hos personer som står till arbetsmarknadens förfogande bör användas i högre grad än i de regionala kompetensplattformarna. Därmed tillstyrks motion 2017/18:3741 (KD) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Reformering av strandskyddet, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2017/18:4106 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6.