bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — Forskning om och utveckling av teknik är viktiga medel för att finna lösningar på många av de framtidsutmaningar som finns på det energipolitiska området. Detta synsätt avspeglas också i att regeringar av olika sammansättningar har avsatt ansenliga resurser för detta ändamål under de senaste mandatperioderna. När det gäller energiforskningens inriktning slogs den fast av . I anslutning till behandlingen av den propositionen tog även ställning till ett antal motioner som på olika sätt ville lyfta fram kärnenergiforskningens roll. Flera av dessa förslag är också aktuella i detta ärende. Utskottet vidhåller emellertid den uppfattning som redovisades i samband med behandlingen av energiforskningspropositionen och som har refererats ovan. Detta synsätt innebär sammanfattningsvis att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion, men att det är som gör de prioriteringar som behövs vid fördelningen av energiforskningsanslaget inom ramen för de övergripande principer som har fastslagits av . liksom då har utskottet emellertid inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet, men det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. Med det anförda avstyrks motionerna 2017/18:3404 (M), 2017/18:3748 (KD), 2017/18:3887 (SD), 2017/18:3897 (M) och 2017/18:4147 (SD) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nät- och elmarknadsfrågor, bl.a. med hänvisning till att ett väl utbyggt transmissionsnät möjliggör export av förnybar el. Jämför reservation 22 (SD) och 23 (L). En av energipolitikens grundpelare är försörjningstrygghet, sägs det i kommittémotion 2017/18:4147 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar vidare att elleveranser i har kännetecknats av hög elkvalitet och god driftsäkerhet. Att viss kraftproduktion nu är på väg att försvinna ur det svenska kraftsystemet som det tillkommer alltmer väderberoende kraftproduktion gör att både elkvaliteten och driftsäkerheten äventyras. För att även säkerställa att det svenska kraftsystemet kännetecknas av en hög elkvalitet och god driftsäkerhet anser motionärerna att det bör slås fast ett mål för leveranssäkerheten som energipolitiken ska sträva efter att uppnå (yrkande 5). Vidare slår motionärerna fast att det pågår en kraftig utbyggnad av förnybar energi i , vilket medför en negativ påverkan på de totala energipriserna och fluktuationer i elnäten. Dessutom är investeringskostnaderna enorma. Mot denna bakgrund delar motionärerna inte bedömningen i energiöverenskommelsen när det gäller utökad överföringskapacitet inom och mellan och grannländerna samt att ska driva på de övriga medlemsländerna inom EU att öka sammankopplingen mellan och inom länderna. Motionärerna menar att en målbild måste kopplas till utbyggnaden av överföringskapaciteten. Vidare redovisar de en positiv syn på ökad överföringskapacitet när det handlar om att bygga bort flaskhalsar i överföringssystemet. Däremot delar de inte bedömningen i energiöverenskommelsen om att aktivt ska blanda sig i andra länders energipolitik och försöka ändra deras uppfattningar om kraftöverföring. De begär därför ett tillkännagivande om kraftöverföring (yrkande 6). I motionen anförs det vidare att man inom ramen för energiöverenskommelsen utan större reflektioner eller djupare resonemang gjorde bedömningen att det är rimligt att är nettoexportör av elkraft även . Motionärerna har inget i sak mot detta men menar att den nuvarande elexporten är väldigt problematisk ur ett affärsmässigt perspektiv. Motionärerna konstaterar att elexporten till stor del har byggts upp på massiva subventioner från svenska elkonsumenter till vindkraften, vilket innebär att subventionerar industrin och hushållen i grannländer som , och . I sak betyder det exempelvis i fallet med landbaserad vindkraft att framställer elkraft för per kWh som sedan säljs till grannländerna för per kWh. Detta tycker motionärerna är en dålig affär. Fokus bör i stället vara att främst exporterar el genom produkter som har framställts i med betydligt högre förädlingsvärde än elkraft. Ett tillkännagivande om elexport begärs (yrkande 7). I energiöverenskommelsen görs bedömningen att det i det korta perspektivet inte finns skäl att ändra på den befintliga elmarknadsmodellen, vilket motionärerna säger sig kunna instämma i, trots att den nuvarande marknadsmodellen har uppvisat brister när det gäller att tillföra produktion som överlag överensstämmer med landets säsongsmässiga variationer, vilket även leder till ett fortsatt behov av en effektreserv. Motionärerna anser att det grundläggande problemet är att jämte elmarknaden har subventioner i olika grad förekommit med både skattemedel, skatterabatter och genom elcertifikatssystemet, vilket har gjort att det inte är riktiga prissignaler som driver fram investeringar i produktionsanläggningar. Detta har satt marknaden ur spel. Motionärerna betonar vikten av att säkerställa att nödvändig produktionskapacitet finns i händelse av extrema förhållanden och att förutsättningar skapas för att driva fram marknadsbaserade investeringar i sådan elproduktion. Eventuella styrmedel eller marknadsmodeller bör fortsättningsvis utformas med hänsyn till stora utmaning, de säsongsmässiga variationerna, vilket inte är fallet. I motionen begärs ett tillkännagivande om elmarknaden (yrkande 10). Det finns stora fördelar med att öka sammankopplingen av elnäten i och , sägs det i Liberalernas partimotion 2017/18:2820 av m.fl. Detta leder både till lägre kostnader och bättre miljöprestanda. Genom export av fossilfri el till våra EU-grannar kan medverka till klimatomställningen. För att de ekonomiska och miljömässiga nyttorna ska realiseras måste utbyggnaden av elproduktion och överföringskapacitet gå hand i hand. För att ska kunna exportera el måste det också finnas någon som kan och vill importera. Här behövs strategier och samverkan med berörda länder. fossilfria elexport bidrar till energisäkerhet i grannländerna och minskar dessa länders beroende av osäkra energileverantörer. I tider av ökad konflikt i vårt närområde, där bl.a. gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel, behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. Enligt motionärerna måste beroende av rysk gas minska, och måste agera inom EU för att stoppa gasledningen Nord Stream 2. I motionen begärs ett tillkännagivande om att öka sammankopplingen av elnäten i och och om behovet av att öka energisäkerheten, inklusive vikten av att stoppa gasledningen Nord Stream 2 (yrkande 15). I propositionen konstaterar regeringen – i likhet med motionärerna – att de genomförda och stundande nedläggningarna av kärnkraftsreaktorer kommer att innebära stora utmaningar för elsystemet inte minst i ljuset av att det sker en ökad elektrifiering inom transportsektorn och processindustrin. Regeringen slår vidare fast att med det övergripande målet försörjningstrygghet åsyftas förmågan att tillhandahålla en trygg och tillräcklig leverans av energi till alla användare i förhållande till efterfrågan. Försörjningstrygghet är ett brett begrepp som omfattar såväl fysiska aspekter av tillgång på energi som funktion och tillgänglighet i infrastruktur och tillit till marknadernas funktion, t.ex. vikten av att pris varierar beroende på tillgång och efterfrågan. I detta ingår tilltro till genomslaget av höga priser i en bristsituation. I ett kundperspektiv omfattas både fysiska aspekter, dvs. tillgång och omvandling av energi samt tillgänglighet i hela leveranskedjan från produktionen till kundens anslutningspunkt, och en välfungerande marknad. I begreppet ingår också att förebygga och hantera konsekvenser av avbrott. En robust energiförsörjning, särskilt under störda förhållanden, behöver också väga in totalförsvarets och krisberedskapens behov i utvecklingen av energisystemet och vid utbyggnaden av ny infrastruktur inom energiområdet. Kraftslagen i elsystemet har olika egenskaper som påverkar elförsörjningen och elsystemets robusthet. Tillgången till effekt är avgörande för elförsörjningen, och en ansträngd effektbalans påverkar försörjningstryggheten. Aktiva elkunder och efterfrågeflexibilitet är också viktiga delar för elsystemets försörjningstrygghet. Utbyggnaden av elnätet och överföringskapaciteten inom och till andra länder är av stor betydelse för att säkerställa elleveranserna. Regeringen konstaterar att det därmed inte bara är det som sker i som påverkar försörjningstryggheten i elsystemet. När det gäller export av el konstaterar regeringen följande i propositionen: är nettoexportör av el. Bedömningen är att även kommer att vara nettoexportör av el, även då antalet kärnkraftsreaktorer i drift minskar. Att exporterar el ger fördelar i form av ett högre pris till producenterna när den svenska marknaden har ett elöverskott jämfört med angränsande länder. På samma sätt kan import ge fördelar i form av lägre priser till konsumenterna i situationer när det råder brist på den svenska marknaden. Handel med andra länder leder alltså till ett effektivare resursutnyttjande. Givet inriktningen att den förnybara energin ska fortsätta byggas ut är det rimligt att även i fortsättningen kommer att ha ett nettoöverskott av el att exportera, vilket också uttrycks i energiöverenskommelsen. En förutsättning för detta är att eventuella begränsningar i överföringen till och från omkringliggande länder minimeras. Regeringen instämmer således i bedömning att det är rimligt att även är nettoexportör av el. En av grundläggande uppgifter är att granska att nätföretagens överföring av el har en god leveranskvalitet. Eftersom elnätsverksamhet betraktas som naturliga monopol regleras elnätsföretagens förutsättningar genom krav i ellagen (1997:857) och tillhörande förordningar och föreskrifter. presenterar en sammanställning av leveranssäkerheten i lokal- och regionnät baserat på elnätsföretagens inrapporterade avbrottsdata. Rapporten utgör en del av underlaget till tillsyn över leveranssäkerheten i elnäten och kan också ge incitament och stöd till elnätsföretag som arbetar med att förbättra leveranssäkerheten i sina nät. I ellagen ställs ett antal minimikrav om elöverföringens kvalitet, och i föreskrifter och allmänna råd (EIFS 2013:1) finns krav som ska vara uppfyllda för att överföringen av el ska anses vara av god kvalitet (leveranskvalitetsföreskrifterna). Dessa krav styr främst mot att miniminivåer på kvaliteten för enskilda kunder ska upprätthållas, exempelvis genom ellagens funktionskrav om att inga avbrott inom nätägarens kontrollansvar ska överstiga . I föreskrifterna ställs krav på maximalt antal avbrott som får förekomma per anläggningspunkt och år, spänningskvalitet m.m. redovisar även information och statistik över elavbrott för att uppmärksamma utvecklingen av leveranssäkerheten i de svenska elnäten. Så sent som tog utskottet ställning till ett antal elmarknadsrelaterade motioner (bet. 2017/18:NU9). När det gäller frågor om nätutbyggnad över gränser anförde utskottet att det finns flera skäl för att bejaka tillkomsten av ytterligare utlandsförbindelser. Frågor om sådana nya sammanlänkningar behandlas dessutom i betänkande i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Vidare anförde utskottet följande: Mot bakgrund av de nämnda motionerna vill utskottet framhålla att samhällets beroende av el ökar alltmer som elsystemet måste kunna hantera en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Utöver detta länkas det nordiska elnätet samman med kontinenten och en mer integrerad europeisk elmarknad. Sammantaget medför denna utveckling att överföringsmönstren förändras och att stamnätet måste anpassas till framtidens behov. planerar därför, som redovisats, investeringar i nätet som innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer som betydande reinvesteringar även görs i det befintliga stamnätet. Den fortsatta utvecklingen av den gemensamma elmarknaden i medför ett behov av förstärkta överföringsförbindelser. Detsamma gäller för att kunna skapa en väl fungerande inre marknad för el. Utskottet har uttalat sitt stöd för genomförandet av den inre marknaden och framhållit att ett genomförande är en förutsättning för att elmarknaden ska nå sin fulla potential. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill framhålla att en väl fungerande elmarknad dels ger incitament till investeringar, dels bidrar till ökad försörjningstrygghet och att på ett mer kostnadseffektivt sätt når EU:s energi- och klimatmål. Utskottet kommer med intresse att följa de fortsatta förhandlingarna på EU-nivå. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg.omr. 21 Energi) redovisade regeringen att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande konkurrensutsatt marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. På EU-nivå stöder regeringen målsättningen att genomföra den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhällsekonomisk nytta. Av Svenska kraftnäts regleringsbrev framgår att de samhällsekonomiskt lönsamma nätinvesteringar som härrör från anslutning av ny förnybar elproduktion ska specificera i nätutvecklingsplanerna. Dessa planer ska även inkludera den samhällsekonomiska nyttan fördelad per land. Den fjärde tvååriga planen ska rapporteras till det nordiska ministermötet . En lägesredovisning om framtagandet av de nordiska nätutvecklingsplanerna ska lämnas till den nordiska elmarknadsgruppen och . överlämnade regeringen en proposition till med . 2017/18:237). I propositionen föreslås bl.a. en rad ändringar i ellagen som främst gäller elnätsföretagen. Regeringen anser bl.a. att regelverket för intäktsramar för elnätsverksamhet behöver förenklas och förtydligas. I propositionen föreslås också att ellagens bestämmelser om överklaganden ska förenklas. väntas fatta beslut i ärendet , och lagändringarna föreslås träda i kraft . Ett av de övergripande målen för energipolitiken som har att ta ställning till i detta ärende handlar om försörjningstrygghet. På elsidan handlar försörjningstrygghet bl.a. om att kraftsystemet ska kunna garantera en säker elförsörjning och tillräcklig effekt i varje givet ögonblick på både kort och lång sikt. Detta ska också vara möjligt när elanvändningen ökar till följd av bl.a. en förväntad elektrifiering av fordonsflottan och fler etableringar av ny elintensiv näringsverksamhet som exempelvis serverhallar. kommer viss baskraftproduktion att avvecklas inom de närmaste decennierna och helt eller delvis ersättas av mer svårplanerbar förnybar elproduktion. Sammantaget innebär detta en del utmaningar för kraftsystemet när det gäller försörjningstryggheten. Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på att har haft i uppdrag att särskilt uppmärksamma frågor om den framtida elförsörjningen och effektbalansen. Däremot är utskottet tveksamt till värdet i att slå fast ett mer preciserat mål för leveranssäkerheten i linje med vad som föreslås i motion 2017/18:4147 (SD). Leveranssäkerhet är ett komplext begrepp som kan fyllas med olika innebörd beroende på vilket tidsperspektiv eller rumsligt perspektiv man anammar. Det är utskottets uppfattning att det, utöver de krav som redan ställs i ellagen i detta avseende, därför inte är meningsfullt att ytterligare försöka precisera det övergripande målet om försörjningstrygghet på det sätt som föreslås i motionen. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Försörjningstrygghet på elområdet hänger för övrigt i betydande utsträckning samman med frågor om att kunna överföra el både inom och mellan länder. Utskottet delar regeringens uppfattning att en fortsatt utbyggnad av elnätet och överföringskapaciteten inom och till andra länder är av stor betydelse för att säkerställa elleveranserna. Ett väl utbyggt transmissionsnät möjliggör även elhandel mellan länder, vilket utskottet anser vara positivt på många olika sätt. kan bl.a. exportera förnybar el till andra länder där den förhoppningsvis kan konkurrera ut fossilbränslebaserad elproduktion. Ett väl sammanlänkat europeiskt elsystem gör det också möjligt för att importera el när den svenska produktionen av någon anledning har svårt att möta efterfrågan. Både EU och har en positiv syn på en fortsatt integrering av kraftsystemet och att den elhandel som därmed möjliggörs ska kunna bedrivas på rättvisa villkor. Därmed är det även naturligt att kan framföra synpunkter i den händelse exempelvis överföringsinfrastrukturen i något medlemsland begränsar möjligheterna till en effektiv handel. Det yrkande i motion 2017/18:4147 (SD) som tycks ha innebörden att ska förhålla sig passivt i en sådan situation bör således lämnas utan vidare åtgärd av . Detsamma gäller yrkandet i samma motion om att i första hand ska exportera produkter som har framställts i med hjälp av el eftersom dessa har ett högre förädlingsvärde än om elen exporteras direkt. Utskottet kan visserligen hålla med om detta resonemang på ett teoretiskt plan, men menar att företag i har goda möjligheter att både utveckla och exportera mer eller mindre förädlade produkter där el används som insatsvara, och att det ändå kan förväntas uppkomma ett elöverskott som med fördel kan exporteras. Motionen avstyrks alltså även i denna del. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att vidta några åtgärder med anledning av vad som sägs i motionen om att de säsongsvisa variationer som påverkar både produktionsförutsättningarna och efterfrågan på el bör vara vägledande för utformningen av styrmedel och marknadsmodeller. Utskottet delar visserligen motionärernas uppfattning att det är viktigt att prissignaler får tydligt genomslag på en fungerande elmarknad, men anser utskottet att det kan vara välmotiverat och emellanåt helt nödvändigt att använda ekonomiska styrmedel för att stimulera fram investeringar i sådan ny förnybar teknik som i ett tidigt utvecklingsskede kanske har svårt att konkurrera med billigare icke-förnybar kraftproduktion. Utskottet anser därför att bör avslå det förslag om ett tillkännagivande på temat elmarknaden som finns i den motion som har refererats. Även motion 2017/18:2820 (L) avstyrks i den del som är aktuell i detta avsnitt. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller en fortsatt sammanlänkning av elnät. I fråga om gasledningen Nord Stream 2 hänvisar utskottet till regeringens pågående prövning av detta projekt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om biogas bl.a. med hänvisning till det stöd som finns för biogasproduktion och till att regeringen har tillsatt en biogasutredning. Yrkanden om en utbyggnad av det svenska gasstamnätet avslås med hänvisning till det utskottet har anfört när liknande förslag har behandlats av . Jämför reservation 24 (M), 25 (SD), 26 (C), 27 (V), 28 (L) och 29 (KD). producerades nära biogas i , och i egenskap av förnybar energikälla förväntas biogasen spela en allt viktigare roll, sägs det i kommittémotion 2017/18:3351 av m.fl. (M). Den svenska biogasproduktionen är dock hårt konkurrensutsatt av importerad biogas, exempelvis från danska anläggningar. Anledningen är att har valt en modell med konsumtionsstöd till biogasen genom skattebefrielse, medan man i i stället ger stöd i produktionsledet. Det innebär att dansk biogas som importeras till subventioneras genom både konsumtions- och produktionsstöd och blir därmed billigare än svensk gas. Motionärerna ser det som olyckligt att konkurrensen inom EU snedvrids till följd av statliga subventioner, och regeringen bör därför verka för en harmonisering av systemen mellan de berörda länderna i syfte att uppnå en gemensam och välfungerande inre marknad (yrkande 11). I motion 2017/18:1932 av (M) slås det inledningsvis fast att ligger långt fram i arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Motionären påpekar att en ökad användning av biogas som fordonsbränsle kan minska utsläppen av koldioxid kraftigt liksom även av andra hälsofarliga ämnen såsom kväve och partiklar. Biogasen är förnybar, bidrar till effektiv avfallshantering och möjliggör en produktion som kan ske lokalt och skapa viktiga arbetstillfällen. Motionären konstaterar vidare att den svenska biogasproduktionen befinner sig i en kris som en följd av snedvriden konkurrens. Vissa länder – bl.a. – har valt att främja inhemsk produktion av biogas genom produktionsstöd. Vid export till av biogas som är producerad i åtnjuter den samma skattebefrielse som svenskproducerad biogas. Med andra ord blir priset för importerad biogas mycket lägre. är priset nere på en nivå som inte motsvarar produktionskostnaden i . Denna situation riskerar att slå ut den svenska biogasproduktionen, vilket motionären anser vara högst olyckligt. Motionären anser att det är av stor vikt att regeringen på olika sätt arbetar för att uppmuntra byggandet av fler biogasanläggningar så att produktion och konsumtion av biogas/fordonsgas i kan öka. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas av motionären. har en outnyttjad potential för framställning av metangas av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa, slås det fast i kommittémotion 2017/18:899 av m.fl. (SD). Metangas går att använda till både el- och värmeproduktion, men då den också går utmärkt att använda som fordonsbränsle är den, enligt motionärerna, extra intressant. För att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är det viktigt att producenterna kan koppla in sig på gasnätet. Då det svenska gasnätet dock är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns skäl att verka för en utbyggnad av det. Motionärerna anser att den primära målsättningen bör vara att nätet når ut i landets jordbruksintensiva regioner, t.ex. och , där potentialen att nyttja stallgödsel är stor (yrkande 20). Vidare anser motionärerna att det behövs ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi (yrkande 25). I kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) slås det fast att en viktig miljönytta med insamling av matavfall är produktion av biogas. Biogas kan också produceras från stallgödsel och andra restprodukter och kan utgöra en viktig landsbygdsverksamhet som bidrar till lantbruksföretags lönsamhet. Som ett led i att skapa ett hållbart samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser och förnybar energi kan biogasen fylla en viktig funktion. För att ta till vara biogasens fulla potential och för att underlätta samordning mellan de olika politikområden som biogasen berör vill motionärerna att det ska tas fram en nationell biogasstrategi (yrkande 30). Även i kommittémotion 2017/18:2335 av m.fl. (V) framförs det önskemål om en nationell biogasstrategi för att stimulera produktion och konsumtion av biogas (yrkande 8). Motionärerna konstaterar att biogas är ett helt förnybart bränsle som kan användas för produktion av värme och el eller som drivmedel i fordon. Inom industrin kan den även användas som råvara eller energikälla. För att effektivt öka produktionen och efterfrågan på den klimatneutrala biogasen behövs långsiktiga spelregler för berörda aktörer i . Den efterfrågade strategin bör enligt vad som sägs i motionen även innehålla förslag på åtgärder för att möta den ökade importen av biogas genom åtgärder som skapar långsiktigt hållbara konkurrensvillkor. I Liberalernas partimotion 2017/18:576 av m.fl. ses det som positivt att EU har skärpt sanktionerna mot .