bet · H501SfU16 · 2018-03-23 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om anhöriginvandring. Yrkandena rör bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning samt försörjningskrav vid anhöriginvandring. I betänkandet finns elva reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Anhöriginvandring, punkt 1 (M) 2.Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) 3.Anhöriginvandring, punkt 1 (C) 4.Anhöriginvandring, punkt 1 (V) 5.Anhöriginvandring, punkt 1 (L) 6.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (SD, KD) 7.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (C) 8.Uppskjuten invandringsprövning, punkt 2 (V) 9.Registrering av anknytningsperson, punkt 3 (SD) 10.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 4 (M) 11.Försörjningskrav vid anhöriginvandring, punkt 4 (SD) Anhöriginvandring, punkt 1 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45, 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7, 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:1671 av (MP) yrkande 6, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkandena 32–35 och 37, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 12, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkande 22, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkandena 30, 32 och 33. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) 2017/18:197 av (C) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 36, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45. Reservation 6 (SD, KD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) 2017/18:197 av (C) yrkande 1. Reservation 9 (SD) 2017/18:1707 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2017/18:3436 av (M) och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (L), (KD), (S), (S), (M), (MP), (V), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet motionsyrkanden om anhöriginvandring från allmänna motionstiden /18. Betänkandet omfattar frågor om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning samt försörjningskrav vid anhöriginvandring. En redovisning av de behandlade motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning och försörjningskrav vid anhöriginvandring. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L), 6 (SD, KD), 7 (C), 8 (V), 9 (SD), 10 (M) och 11 (SD) samt det särskilda yttrandet (KD). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Enligt 5 kap. 18 § första stycket utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd som huvudregel ha ansökt om och beviljats tillståndet före inresan i . En ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ska ges in till och utredas av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt, vilket framgår av 4 kap. 20 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF. () får meddela föreskrifter om att en ansökan om uppehållstillstånd får ges in till och utredas av en annan myndighet (4 kap. 26 § UtlF). Bestämmelser om uppehållstillstånd för anhöriga finns framför allt i utlänningslagen och i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , i fortsättningen kallad tillfälliga lagen. Tillfälliga lagen ska tillämpas framför utlänningslagen i den utsträckning som lagens bestämmelser avviker från utlänningslagen (1 kap. 1 a § UtlL och 1 § tillfälliga lagen). Av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna framgår att tillfälliga lagen gäller t.o.m. . Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i (5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL). Är någon part under får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL). Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång (1 kap. 8 a § första stycket lagen [1904:26 s. 1] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Ett äktenskapshinder enligt svensk lag är om en av parterna är (2 kap. 1 § ). Detta gäller dock inte om det finns synnerliga skäl. Uppehållstillstånd ska ges till ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är bosatt i eller har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i . Även ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller avses bli adopterat ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 2 och 3 UtlL). En utlänning som är förälder till ett ensamkommande, ogift, utländskt barn som är flykting eller skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd (5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL). Även en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller annan skyddsbehövande ska ges uppehållstillstånd, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan (5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL). Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet (5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL). När det finns synnerliga skäl får enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande. Vidare får, när det föreligger synnerliga skäl och enligt tredje stycket 3 nämnda lagrum, uppehållstillstånd beviljas en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till . Enligt 5 § tillfälliga lagen ska som huvudregel ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande vara tidsbegränsat. I 6 och 7 §§ finns särskilda bestämmelser om möjligheten till uppehållstillstånd för anhöriga till den med uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt 5 §. När anknytningspersonen är flykting med tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 § tillfälliga lagen ska make, sambo och barn beviljas uppehållstillstånd endast om flyktingen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd (6 §). Uppehållstillstånd får vägras om någon av makarna eller samborna är . Uppehållstillstånd ska inte beviljas bl.a. för den som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en flykting som har ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt tillfälliga lagen. Om anknytningspersonen är alternativt skyddsbehövande och ensamkommande barn som fick sin ansökan om uppehållstillstånd registrerad ska uppehållstillstånd beviljas en förälder till barnet, enligt 5 kap. 3 § första stycket 4 UtlL. Vidare ska, också under förutsättning att anknytningspersonen fick sin ansökan om uppehållstillstånd registrerad , uppehållstillstånd beviljas i samma utsträckning som enligt 6 § tillfälliga lagen. Uppehållstillstånd kan således inte beviljas när anknytningspersonen är alternativt skyddsbehövande och har ett uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt 5 § tillfälliga lagen och där ansökan är registrerad efter . Detta gäller dock inte när anknytningspersonen är ett barn och den anhöriga förälder och både barnet och föräldern befinner sig i . Uppehållstillstånd ska då beviljas i enlighet med 5 kap. 3 § första stycket 5 UtlL. I 16 a § tillfälliga lagen finns bestämmelser om uppehållstillstånd med längre giltighetstid för den som bedriver gymnasiestudier. Reglerna om uppehållstillstånd för anhöriga i 6 och 7 §§ tillfälliga lagen gäller även när anknytningspersonen har ett uppehållstillstånd enligt 16 a §. Uppehållstillstånd som beviljas makar, sambor och blivande makar och sambor ska vara tidsbegränsade vid första beslutstillfället, såvida inte utlänningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § UtlL). Fortsatt uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består, och för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl (5 kap. 16 § första och andra styckena UtlL). Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § tredje stycket UtlL). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av en nyetablerad relation när parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). Enligt 2 kap. 1 § (1962:700) döms för brott som begåtts här i riket efter svensk lag och vid svensk domstol. Enligt 2 kap. 4 § anses brott begånget där den brottsliga handlingen företogs. Enligt 5 kap. 3 b § UtlL får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag finns som innebär att kraven inte gäller om – anknytningspersonen är ett barn – sökanden är ett barn som åberopar anknytning till förälder – barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet – anknytningspersonen är medborgare i , en annan EES-stat eller – anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som, eller senare förklarats vara, flykting eller alternativt skyddsbehövande eller har tagits emot genom vidarebosättning – anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning i minst fyra år – det finns särskilda skäl. Utlänningslagens försörjningskrav har ändrats genom 9 § tillfälliga lagen. Enligt den bestämmelsen får uppehållstillstånd beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen samt har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Detta gäller dock inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Kravet gäller inte om anknytningspersonen är ett barn. Om anknytningspersonen är flykting eller alternativt skyddsbehövande gäller kravet enligt tillfälliga lagen endast om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter att anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller har förklarats vara sådan, familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har en särskild anknytning till eller om utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. I kommittémotion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att frågan om begränsning av rätten till familjeåterförening ska övervägas kontinuerligt. Motionärerna anför att enligt tillfälliga lagen beviljas inte uppehållstillstånd till makar och sambor till alternativt skyddsbehövande med tidsbegränsat uppehållstillstånd och denna begränsning bör övervägas fortlöpande, men med ett skärpt försörjningskrav kan det vara möjligt att slopa begränsningen. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) begär motionärerna i yrkande 30 ett tillkännagivande om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om anhöriginvandring. Enligt motionärerna belastar dagens anhöriginvandring samhället bortom vad som är rimligt. Det behövs ett väl uppbyggt regelverk, och de svenska reglerna bör reformeras i enlighet med familjeåterföreningsdirektivet, vilket bl.a. ställer krav på sjukförsäkring. I yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om återkallelse av uppehållstillstånd för anhöriginvandrare. Alla villkor ska vara uppfyllda tills medborgarskap beviljas; i annat fall ska uppehållstillståndet återkallas. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att ställer sig bakom det som anförs i motionen om oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring. Enligt motionärerna bör åläggas att utföra sådana besök och tillföras medel för denna uppgift, i syfte att förhindra och beivra skenäktenskap och upptäcka människohandel, utnyttjande av personer i utsatt ställning m.m. I partimotion 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel för att motverka tvångsäktenskap. Motionärerna anger att det är brottsligt att tvinga någon till äktenskap men att det är svårt att skydda mot tvångsäktenskap som ingås utomlands. I finns en regel om att den som bor där måste ha fyllt för att gifta sig utanför EU och på så sätt ge maken eller makan rätt till uppehållstillstånd. Regeln fick relativt snabbt effekt i . Även i kommittémotion 2017/18:983 av och (båda SD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel efter dansk modell. Att själv bestämma vem man ska gifta sig med är en grundläggande rättighet i . En undersökning utförd visade att det kunde vara över 70 000 unga personer som kände en begränsning av denna rätt. Regeln har lett till färre tvångsäktenskap i . Också i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel efter dansk modell. I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att alternativt skyddsbehövande ska ha rätt till familjeåterförening. Familjer som splittras på grund av krig, konflikter och förtryck måste enligt motionärerna kunna återförenas i trygghet. Regeringen har begränsat anhöriginvandringen, och många familjer kommer inte att kunna återförenas . Motionärerna menar att begränsningen bör ersättas med en reform som ligger i linje med överenskommelsen som slöts mellan Alliansen och regeringen . m.fl. (L) begär i kommittémotion 2017/18:2818 yrkande 3 ett tillkännagivande om att barnfamiljer inte ska splittras. Krig och konflikter splittrar familjer. En human asylpolitik värnar möjligheten till familjeåterförening, men regeringen har i stället försvårat för återförening, vilket enligt motionärerna inte kan accepteras. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om ensamkommande barn och unga och deras möjlighet att återförenas med sin familj efter att de blivit svenska medborgare. Möjlighet till familjeåterförening saknas för dessa personer och det är enligt motionärerna inte rimligt, varför en översyn bör göras. I partimotion 2017/18:1939 av m.fl. (V) yrkande 32 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas. Motionärerna anför att anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till och att tillfälliga lagen har begränsat denna väg avsevärt. Om fler familjer på flykt tillåts återförenas skulle många slippa den farliga vägen över . Att ge syrier möjlighet att ansöka i ytterligare länder eller elektroniskt skulle enligt motionärerna säkerställa rätten till familjeåterförening. I yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att rätten till familjeåterförening i enlighet med Dublinförordningen efterlevs. Om en asylsökande i en Dublinstat har en familjemedlem som har beviljats skydd eller befinner sig i asylprocessen i en annan Dublinstat ska den andra staten pröva sökandens ansökan. Motionärerna anger att detta inte sker för asylsökande i på grund av bristande kunskaper hos sökande och handläggare samt otillräcklig rätt till juridisk rådgivning och undermålig hantering av asylärenden i . I yrkande 34 begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om borttagande av 18-årsregeln i utlänningslagen. Relationen mellan förälder och barn är livslång, och det är enligt motionärerna orimligt att kräva att den ska avslutas för att barnet fyller 18. En vidgning av rätten till återförening skulle även ge fler människor möjlighet till skydd utan att behöva riskera livet. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om ett återinförande av sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen. Bestämmelsen innebar att om en enda familjemedlem fanns kvar i hemlandet kunde den personen få uppehållstillstånd i för att leva med familjen här. Motionärerna anger att det finns åtskilliga exempel på kvarvarande, åldriga föräldrar som separerats från sina vuxna barn. Motionärerna begär i yrkande 37 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på en lagändring avseende rätten till familjeåterförening så att barn behåller en sådan rätt när de blivit svenska medborgare. Enligt motionärerna är det inte rimligt att svenska medborgare behandlas sämre än andra. I motion 2017/18:1377 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en översyn av familjebegreppet och hur det tillämpas för hbtq-personer som fått uppehållstillstånd på skyddsgrund. Vid återförening ska en bedömning göras på objektiv grund, och krav brukar ställas på att visa att man är gift eller sambo. Detta drabbar hbtq-personer som inte kunnat leva öppet med sin partner i hemlandet. I motion 2017/18:1671 av (MP) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att möjliggöra för parallella ansökningar om familjeåterförening och asyl. För att snabba på familjeåterföreningen bör processen enligt motionären effektiviseras. Ansökningarna bör kunna lämnas och behandlas . I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att se över tvåårsregeln vid anhöriginvandring. Motionärerna anför att regeln leder till att kvinnor i vissa fall pressas att stanna kvar i en relation där våld förekommer och att den därför bör tas bort. I kommittémotion 2017/18:3789 av m.fl. (C) begärs i yrkande 39 ett tillkännagivande om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där ofta kvinnor är offer – ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Motionärerna anför att nolltolerans mot våld mot svenska kvinnor och kvinnor med permanent uppehållstillstånd gäller i teorin och det lärs ut att gå vid första slaget. Kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning har inte samma möjlighet. I yrkande 45 begärs ett tillkännagivande om att ändra tvåårsregeln så att kvinnor som behandlas illa i ett förhållande ska kunna lämna förhållandet utan att riskera att förlora sitt uppehållstillstånd. Enligt motionärerna pressar den s.k. tvåårsregeln många kvinnor att stanna i en relation där misshandel förekommer eftersom kvinnan enligt utlänningslagen måste bevisa att upprepat och grovt våld har förekommit för att få stanna när anknytningen bryts innan den tvååriga prövotiden löpt ut. I motion 2017/18:197 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att i register ska föras in även anknytningspersonens namn för att lättare upptäcka fall av ”serieimporterande” män som våldför sig på kvinnor som kommer till på grund av anknytning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda ett avskaffande av den s.k. tvåårsregeln och därmed underlätta för kvinnor som lämnat sin make att få permanent uppehållstillstånd tidigare. I yrkande 3 begär motionären ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter – ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer så att nolltolerans mot våld mot kvinnor ska gälla alla kvinnor i . I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för den s.k. tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att anknytningspersonen kan komma att förgripa sig på sökanden bör enligt motionärerna ett utdrag ur brottsregistret hämtas in för alla anknytningspersoner. Sökanden bör informeras muntligt om eventuell förekomst i brottsregistret, och information ska också lämnas om rättigheter, möjlighet till skydd och tvåårsregeln. Vidare bör kontroll utifrån folkbokföringsregistret och register göras, vilket kan ge en bild av om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personen i fråga. I partimotion 2017/18:1939 av m.fl. (V) begärs i yrkande 36 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar av bestämmelserna om anhöriginvandring i syfte att värna utsatta kvinnors situation, både i tillfälliga lagen och i utlänningslagen. Motionärerna anger att tvåårsregeln innebär att kvinnor ser sig tvingade att stanna kvar i förhållanden trots misshandel och att den tillfälliga lagen innebär att relationen måste bestå för förlängt uppehållstillstånd. Valet kan stå mellan att skickas tillbaka till landet personen kom från eller att leva med misshandel. I kommittémotion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ett skarpt försörjningskrav vid anhöriginvandring ska ingå i en skärpt lagstiftning. Motionärerna anför att enligt tillfälliga lagens försörjningskrav ska även familjemedlemmarna kunna försörjas, och detta krav ska inte gälla bara tillfälligt. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det försörjningskrav som finns i dagens tillfälliga lagstiftning ska skärpas ytterligare. Arbete med stabil inkomst ska enligt motionärerna krävas för att försörjningskravet ska anses uppfyllt. Bidrag som t.ex. arbetslöshetsersättning ska inte godtas som ”inkomst”. För stabilitet bör inkomsten både vid ansökningstillfället och beaktas. Motionärerna är även beredda till ytterligare skärpningar. I motion 2017/18:3436 av (M) begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare och de som har uppehållsrätt i . Att komma till och bo i måste enligt motionären i högre utsträckning vara förenat med eget ansvar. Incitamenten för att komma i arbete är svaga, vilket leder till ökat utanförskap. Det är rimligt att skärpa försörjningskravet i utlänningslagen. I motion 2017/18:1707 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att arbetslinjen ska prägla anhöriginvandringen. Anhöriginvandring är den största migrationsformen, och den sker till stor del till hushåll som är bidragsberoende. Anhöriginvandrare får inte samma stöd till etablering, och det finns en stor risk att de hamnar i utanförskap. Enligt motionären är det rimligt att kräva att anknytningspersonen har arbete och eget sparande för att kunna ta ansvar.