bet · H501TU10 · 2018-03-19 00:00:00 — Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen redovisar att regeringen beslutade om att begränsa det tidigare uppdraget till den statliga samordnaren för till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i (N2015/09059/PUB). Den statliga samordnaren redovisade rapporten flyg och bostäder som därefter har remissbehandlats. Regeringen anger att rapporten bereds inom . Utskottet kan även konstatera att det av regeringens beslut om att inrätta ett Arlandaråd framgår att rådet har i uppgift att bidra till en långsiktig utveckling av ur ett helhetsperspektiv och att utveckla tillgången till andra flygplatser i . Utskottet vill avslutningsvis peka på den inriktning som regeringen ger uttryck för när det gäller fokusområden och prioriteringar i den flygstrategi som presenterades och att regeringen har aviserat att den avser att återkomma i frågan om . Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta något initiativ och avstyrker därmed motionerna 2017/18:299 (M) och 2017/18:3766 (KD) yrkande 50. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om marktransporter till och från flygplatser. Utskottet framhåller vikten av goda markanslutningar och effektiva kollektivtrafikanslutningar till flygplatserna och pekar bl.a. på den pågående processen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden –2029. Jämför reservation 10 (L). m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2017/18:3462 att de klimatsmarta marktransporterna till och från flygplatserna måste öka. Motionärerna pekar på som ett exempel med goda marktransporter till och från flygplatsen. Enligt motionärerna behövs mer åtgärder för att få fler resenärer att välja klimatvänliga marktransporter. Motionärerna anser att målsättningen för samtliga flygplatser bör vara att de klimatvänliga marktransporterna ökar (yrkande 15). Med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastrukturproposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. Den nu gällande nationella planen för transportinfrastrukturen avser 2014–2025. remitterade ett förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. Remissinstanserna hade fram till möjlighet att lämna synpunkter på förslaget till . Enligt uppgift från departementet pågår beredning av ärendet. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att regeringen i den nationella flygstrategi som presenterades framhåller att det är viktigt att ha ett trafikslagsövergripande synsätt och utgå från ett ”hela resan”-perspektiv. Utskottet delar den syn som regeringen ger uttryck för i den nationella flygstrategin om att flyget för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem i sin helhet måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag och att t.ex. effektiva kollektivtrafikanslutningar till flygplatserna med en sådan utgångspunkt är mycket viktiga. Utskottet vill avslutningsvis även peka på regeringens beslut om att inrätta och rådets uppgift att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv. Utskottet välkomnar att det som en viktig del i detta arbete ingår att öka kollektivtrafikens andel av resorna till och från flygplatsen. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla vikten av goda markanslutningar och effektiva kollektivtrafikanslutningar till flygplatserna. Med anledning av att processen för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för perioden –2029 pågår efter att remissinstanserna har fått lämna synpunkter samt att vikten av effektiva kollektivtrafikanslutningar till flygplatserna uppmärksammas i den nationella flygstrategin finner utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2017/18:3462 (L) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av flygledningstjänsterna. Utskottet pekar på att regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att utreda frågan om konsekvenserna för flygplatserna inom det statliga basutbudet av att införa flygledning på distans. Utskottet framhåller i sammanhanget att en fortsatt utveckling där ytterligare fjärrstyrd flygtrafikledning införs på fler flygplatser än måste bygga på transparenta processer där alla berörda, dvs. såväl brukare som anställda och andra som berörs av förändringen, ges möjlighet till insyn och delaktighet i processen. Mot bakgrund av de farhågor som finns om ökad sårbarhet är det enligt utskottets mening ytterst angeläget att den aviserade översynen genomförs av i samråd med andra berörda myndigheter som bl.a. Transportstyrelsen och Försvarsmakten. Utskottet förutsätter att så kommer att ske och finner därmed inte anledning att ta något initiativ i frågan. Flygtrafiktjänst är ett samlingsbegrepp som bl.a. omfattar flygtrafikledningstjänst, kommunikations-, navigerings- och övervakningstjänst samt informationstjänst för luftfarten. Begreppet flygtrafikledningstjänst omfattar flygkontrolltjänst och flyginformationstjänst. I Transportstyrelsens uppdrag ingår att utfärda certifikat, behörigheter och behörighetstillägg som behövs för att kunna utföra flygtrafikledningstjänst. Flygtrafikledningen måste uppfylla EU-krav på bl.a. teknisk och operativ kompetens, kapacitet, flygsäkerhets- och kvalitetsstyrning samt finansiell styrka och försäkringstäckning. m.fl. (M) pekar i kommittémotion 2017/18:3833 på att enskilda flygplatsers flygledning kan skötas digitalt tack vare digitaliseringen. Motionärerna anser att detta i grunden är positivt då verksamheten effektiviseras. Enligt motionärerna finns det dock kloka invändningar mot att låta systemet införas på alltför många flygplatser. Med tanke på det försämrade säkerhetspolitiska läget kan det enligt motionärerna vara oklokt att låta strategiskt viktiga flygplatser, som t.ex. , fjärrstyras. Motionärerna anser därför att en översyn bör göras av hur flygledningstjänsterna kan anpassas för att möta framtidens hot och möjligheter (yrkande 23). I omfattar den lokala flygtrafiktjänsten ca 50 flygplatser med någon form av flygtrafikledningstjänst, antingen flygkontrolltjänst eller flyginformationstjänst. Av dessa ägs nio av och sju av Försvarsmakten. Av de övriga är flertalet kommunala, och är tre privata. utför den lokala flygtrafikledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt upphandlas lokal flygtrafiktjänst av flygplatsägaren på en konkurrensutsatt marknad. När det gäller fjärrstyrd flygtrafikledning (RTS) kan utskottet konstatera att detta finns infört på flygplatsen i samt på flygplatsen i . Fjärrstyrd flygtrafikledning kommer snart även att införas på flygplatsen i . Den fjärrstyrda flygtrafikledningen för avses i likhet med på flygplatserna i och att ske från en central i . Utskottet har vidare tagit del av att och Swedavia undertecknade en avsiktsförklaring om att utreda förutsättningarna för fjärrstyrd flygtrafikledning på flygplatserna i , , , och . Utredningen av förutsättningarna har skett genom en detaljerad förstudie om hur en möjlig introduktion av fjärrstyrd flygtrafikledning på Swedavias ovan nämnda flygplatser kan genomföras. I utredningen ingick bl.a. att belysa operativa, tekniska och kommersiella aspekter men även eventuell påverkan på Försvarsmakten och på personalförsörjningen. tecknade och Swedavia sedermera ett kommersiellt avtal om att införa fjärrstyrd flygtrafikledning på flygplatserna i , (), , och . Utskottet kan här konstatera att efter samråd med Försvarsmakten har undantagits sedan det ursprungliga förslaget. Den fjärrstyrda flygtrafikledningen för de fyra tillkommande flygplatserna kommer att ske från en central på som håller på att bygga upp. Avsikten är att införa den fjärrstyrda flygtrafikledningen på flygplatserna i , (), och successivt inom en kommande period . Utskottet vill i sammanhanget peka på att infrastrukturministern och lämnade ett samlat svar på ett antal interpellationer relaterade till fjärrstyrd flygledning. I svaret påminde ministern om att det statligt ägda bolaget har ett uppdrag från ägarna och verkar inom de allmänna regelverk som gäller statligt ägda bolag i allmänhet, medan , som är ett affärsverk, utför flygledning åt Swedavia. Ministern framhöll att och Swedavia har tecknat avtal om fjärrstyrd flygledning från en gemensam central för flygplatserna i , , och där avtalet baseras på bedömningen att ett digitalt utförande av tjänsten gynnar båda parters verksamhet och bidrar till de ekonomiska mål som gäller för respektive organisation. Ministern pekade vidare på att avtalet mellan och har ingåtts efter beslut i respektive styrelse och efter remittering till Försvarsmakten. Det är alltså inte regeringen som har fattat beslut i frågan. Ansvaret för att fjärrstyrd flygledning kan införas på ett säkert sätt ligger på berörda bolag och myndigheter. Införandet sker inom ramen för gällande regelverk och är föremål för Transportstyrelsens godkännande och tillsyn. En sådan prövning görs för varje enskilt fall. Ministern konstaterade att det inte är någon skillnad vad gäller kraven på säkerhet för fjärrstyrning och för traditionellt utförda torntjänster. Ministern framhöll även att frågor om centralisering och de regionala aspekterna är viktiga i ett helhetsperspektiv. När det kommer till att beakta säkerhetsaspekterna framhöll ministern vikten av att följa denna fråga noggrant eftersom den kan innebära både ökad flygsäkerhet och ökade risker. Utskottet delar denna uppfattning. Ministern konstaterade att det vid införandet av all ny teknik därför måste finnas beredskap för att gripa in om regeringen ser att det skulle finnas några sådana risker. Ministern framhöll i sitt interpellationssvar åter att för regeringen är frågor om centralisering och de regionala aspekterna viktiga att se i ett helhetsperspektiv. Ministern pekade vidare på att omfattas av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap samt att frågor om sårbarhet och redundans följs löpande inom . Utskottet vill i sammanhanget även uppmärksamma att det vid utskottssammanträdet fick information om fjärrstyrd flygtrafiktjänst från företrädare för , , , , Regionala Flygplatser, Swedavia och Transportstyrelsen. I samband med detta framkom att det bland olika aktörer finns skilda uppfattningar om bl.a. vad den fortsatta utvecklingen kring fjärrstyrd flygtrafikledning kan innebära för de långsiktiga driftsförutsättningarna, vilka ekonomiska konsekvenser de medför, liksom vilken inverkan denna utveckling kan ha på effektivitet, säkerhet, redundans och försvarsaspekter samt regionala effekter inklusive centralisering. När det gäller frågan om hur flygtrafikledningen kan anpassas och utvecklas för att möta framtidens hot och möjligheter erfar utskottet att regeringen har för avsikt att genom ett uppdrag till utreda frågan om konsekvenserna för flygplatserna inom det statliga basutbudet av att införa flygledning på distans. Den konsekvensbeskrivning som diskuteras innefattar sådana aspekter som långsiktiga driftsförutsättningar, ekonomiska konsekvenser, effektivitet, säkerhet, redundans och försvarsaspekter samt regionala effekter inklusive centralisering. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ta detta initiativ och emotser resultatet med stort intresse. vill utskottet i denna fråga framhålla att en fortsatt utveckling där ytterligare fjärrstyrd flygtrafikledning införs på fler flygplatser än måste bygga på transparenta processer där alla berörda, dvs. såväl brukare som anställda och andra som berörs av förändringen, ges möjlighet till insyn och delaktighet i processen. Mot bakgrund av ovannämnda farhågor om ökad sårbarhet är det därför enligt utskottets mening ytterst angeläget att den aviserade översynen genomförs av i samråd med andra berörda myndigheter som bl.a. Transportstyrelsen och Försvarsmakten. Utskottet förutsätter att så kommer att ske och finner därmed inte anledning att ta något initiativ i frågan. Därmed avstyrker utskottet motion 2017/18:3833 (M) yrkande 23. Ett gemensamt europeiskt luftrum Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. bifaller därmed motionsförslag om detta. Jämför reservation 11 (S, MP, V). Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förslag till en förordning om en ram för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II), och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II Plus) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa luftrummets användare i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. Förhandlingarna mellan rådet och om SES II Plus är ännu inte avslutade. Per Klarberg m.fl. (SD) pekar i kommittémotion 2017/18:1587 på den utveckling som kan ses där flygtrafiken växer som det finns en ineffektivitet i det europeiska luftrummet. För att effektivisera flyget behövs enligt motionärerna ett gemensamt europeiskt luftrum så flygen kan nyttjas mer effektivt och tidsbesparande som detta kan medverka till bättre miljö med minskade utsläpp. Motionärerna anser därför att regeringen bör prioritera arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum (yrkande 2). m.fl. (M, C, L, KD) konstaterar i kommittémotion 2017/18:3894 att geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i landets samlade transportsystem. Motionärerna pekar på att det europeiska flygtrafikledningssystemet hanterar ca 26 000 flygningar. Ineffektivitet inom det europeiska luftrummet beräknas enligt motionärerna kosta ca 2–3 . Eftersom flygtrafiken växer , krävs ett effektivare användande av luftrummet. Motionärerna anför vidare att EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt och miljömässigt bättre användande av luftrummet genom att möjliggöra för ett gemensamt europeiskt luftrum där flygbolag kan frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Detta skapar enligt motionärerna kortare väntetider inför landning, vilket medför att flygets utsläpp skulle kunna minska . Motionärerna anser därför att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (yrkande 10). Det europeiska flygtrafikledningssystemet hanterar ca 26 000 flygningar. Dessvärre tvingas utskottet konstatera att ineffektiviteten inom det europeiska luftrummet beräknas uppgå till mycket stora summor , som utsläppen i betydande utsträckning är större än de skulle vara om luftrummet kunde användas på ett mer effektivt sätt. Detta ska dessutom ses i ljuset av att flygtrafiken växer och att detta sett ur miljösynpunkt kommer att innebära att det behöver ställas ännu högre krav på ett effektivare användande av luftrummet. Utskottet kan konstatera att EU:s program Single European Sky bidrar till ett effektivt och miljömässigt bättre användande av luftrummet genom att möjliggöra för ett gemensamt europeiskt luftrum där flygbolag kan frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Genom detta skapas kortare väntetider inför landning, vilket också medför att flygets utsläpp kan reduceras betydligt. Utskottet har tidigare berett motioner om ett gemensamt europeiskt luftrum, (bet. 2016/17:TU10). Utskottet pekade då bl.a. på det arbete som pågår med det gemensamma europeiska luftrummet inom EU och att det har stor betydelse för att luftrummet ska kunna nyttjas på ett mer effektivt sätt. Utskottet tvingas dessvärre konstatera att arbetet med att få till stånd ett gemensamt europeiskt luftrum går alltför långsamt och att tempot behöver öka för att undanröja nuvarande hinder och bromsklossar. Utskottet vill framhålla vikten av att ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska, vilket också innebär lägre utsläpp och kostnader. Utskottet anser därför att det är viktigt att skynda på processen med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:1587 (SD) yrkande 2 och 2017/18:3894 (M, C, L, KD) yrkande 10. Minskade utsläpp och fossiloberoende Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om utsläpp och fossiloberoende inom luftfarten. Utskottet pekar på betydelsen av olika insatser på nationell och internationell nivå för att främja och stimulera användningen av biodrivmedel för att minska luftfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar bl.a. på den utredning som regeringen har tillsatt om ökad användning av biodrivmedel samt regeringens tydligt uttalade ställningstagande för att bör vara pådrivande i olika internationella forum för effektiva klimatstyrmedel på internationell nivå för att uppnå en omställning av det internationella flygets fossilberoende och klimatbelastning. Jämför reservation 12 (M), 13 (C), 14 (L) och 15 (KD). Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. har berett motioner som tar upp frågor relaterade till minskade utsläpp från luftfarten. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). framhöll att en väl fungerande luftfart är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet framhöll vidare betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringar. I budgetpropositionen pekar regeringen på den svenska flygstrategin som beslutades och att regeringen där har redogjort för hur den avser att behandla tillkännagivande. Regeringen konstaterar att det av strategin bl.a. framgår att det finns fortsatt potential att minska flygets klimatpåverkande utsläpp. Utvecklingen av nya motorer, material, teknik och processer som minskar bränsleförbrukningen måste enligt regeringen fortsätta att stödjas, och bränsleceller, eldrift och solenergi är bara några nya tekniker som har testats. Enligt regeringen kan även förnybara bränslen bidra till att minska utsläppen. Merkostnaderna för biobränsle för flyget är dock fortfarande höga, och incitamenten för flygbolag att efterfråga biobränsle bedöms därför vara låga. Regeringen anser att ett fortsatt arbete behöver göras för att se över marknadsförutsättningarna för bl.a. biobränsle. Regeringen pekar på att har fått i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan för detta. Enligt regeringen är detta en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. Uppdraget redovisades med en strategisk plan där , , , , Trafikanalys och Transportstyrelsen även tagit fram förslag till åtaganden och åtgärder i omställningen. Regeringen ansåg med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. har även gjort ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för globala lösningar där luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) redovisar regeringen att fattade beslut om att införa ett globalt klimatstyrmedel för internationellt flyg och att beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Regeringen pekar vidare på att den bedrev ett aktivt påverkansarbete i de förhandlingar som föregick beslut och att regeringen kommer att vara fortsatt aktiv i arbetet med att införa globala klimatstyrmedel så att det blir miljömässigt effektivt och så administrativt enkelt som möjligt för berörda aktörer. Regeringen konstaterade att den har varit och kommer att fortsätta vara aktiv i detta arbete och ansåg med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle (bet. 2016/17:TU12, rskr. 2016/17:220). I betänkandet framhöll utskottet bl.a. betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet pekade även på att det är positivt med de stora framsteg som har gjorts vad gäller användandet av biodrivmedel och att denna utveckling måste fortsätta samt underströk betydelsen av att forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin främjas. Utskottet menade att med rätt incitament kan användningen av biodrivmedel öka även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Utskottet pekade även på att åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan kan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet framhöll vidare vikten av att skynda på processen med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum eftersom kapaciteten i luftrummet skulle kunna öka med detta, medan bränsleförbrukningen minskar, vilket minskar utsläppen och kostnaderna. Utskottet välkomnade även det beslut som fattade om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg, då utskottet ansåg att ett ökat samarbete över landsgränserna och internationella avtal är det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen. tillkännagivande är föremål för beredning inom . arbete kring luftfarten inom ramen för forskning och framtid arbetsgrupp för forskningsfrågor fick efter beslut i utskottet i uppdrag att låta ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg. Till de aspekter som arbetsgruppen ville få belysta hörde bl.a. forskning och utveckling kring flygbränsle, flygmotorer, flygplanskonstruktion, trafikledning (bl.a. trafikrutter och grön flygning) samt utsläpp. En viktig utgångspunkt för arbetet var att belysa flygets nuvarande och framtida påverkan på miljön och klimatet samt förutsättningarna för ett framtida hållbart flyg. För att beskriva och sammanställa kunskap inom området gavs fyra forskare och experter i uppdrag att ta fram faktaunderlag om kunskapsläget med fokus på frågor om utsläpp och flygets påverkan på miljön och klimatet inom respektive expertområde. I uppdraget ingick att identifiera såväl tekniska lösningar som kan tänkas vara i bruk 2030 som mer långsiktiga och visionära innovationer och projekt.