bet · H501UbU15 · 2018-02-27 00:00:00 — Enligt motionären är det inte rimligt att den enskilda asylsökande som vill ta ansvar för sin situation och förbättra sina chanser att bli integrerad genom att lära sig svenska inte får möjlighet till det. I motion 2017/18:3170 av i (M) yrkande 4 föreslås att språkintroduktion och sfi-utbildning ska innefatta sex- och samlevnadsutbildning. Motionären menar att många nyanlända vuxna kommer från länder utan eller med begränsad sex- och samlevnadsundervisning. Frågor om kön, sexualitet, jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter borde därför vara en obligatorisk del av sfi-undervisningen. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 22 föreslås att möjligheten prövas att införa en sfi-peng. De som ska lära sig svenska ska enligt motionärerna få välja utbildningsanordnare, som får betalt genom en typ av skolpeng. Genom att man endast betalar för resultat, inför valfrihet för de studerande och öppnar för konkurrens mellan nya utbildningsanordnare kan kvaliteten inom sfi höjas. I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 22 föreslås en översyn av hur sfi-utbildningarna kan bli mer yrkesanpassade. Vidare föreslås i yrkande 23 att det införs en sfi-peng, där den som ska lära sig svenska får möjlighet att välja var han eller hon vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt genom en typ av skolpeng. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 14 föreslås en ökad kvalitet och flexibilitet i sfi-undervisningen. Motionärerna påpekar att kopplingen mellan sfi, jobb och praktik behöver stärkas och att det måste bli enklare att läsa sfi med yrkesinriktning i kombination med kompletterande utbildningar. Det nationella och regionala ansvaret för distans- och yrkesinriktad sfi-undervisning framför allt när det gäller bristyrken behöver stärkas. I yrkande 15 framhålls behovet av fler sfi-aktörer och behovet av att utreda en nationell sfi-peng. Motionärerna anser att bör få i uppdrag att utreda möjligheterna att införa en nationell sfi-peng. I yrkande 16 föreslås en ökad koppling mellan sfi och jobb. Vidare framhålls vikten av sfi med yrkesinriktning samt behovet av digitala språkverktyg. Motionärerna ser gärna att man utvecklar och använder digitala språkverktyg. Målet bör vara en digital plattform med pedagogiska tjänster som är tillgängliga för alla nyanlända. I kommittémotion 2017/18:527 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att en utredning tillsätts med syfte att ta fram en ny sfi-lärarutbildning. I yrkande 2 föreslås att en ny utbildningsform tas fram för att tillgodose behovet av sfi-lärare. Motionärerna anser att för att lösa problemet med ett stort antal obehöriga lärare och ett växande behov av sfi-lärare bör möjligheterna stärkas för sfi-lärare att utbilda sig som de arbetar som lärare. Bakgrund och gällande rätt Utbildning i sfi enligt skollagen Utbildning i sfi är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i stället i skolformen vuxenutbildning (20 kap. skollagen [2010:800]). Utbildning i sfi syftar till att ge vuxna invandrare kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § andra stycket skollagen). I 20 kap. 24–33 §§ skollagen finns särskilda bestämmelser om utbildning i sfi. Av bestämmelserna framgår bl.a. följande. Utbildning i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Undervisningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte (20 kap. 24 § första stycket). Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § andra stycket). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i sfi kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning (20 kap. 25 § första stycket). Huvudmannen ska också verka för att utbildning i sfi kan bedrivas under tid då eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av sjukdom, skada eller föräldraledighet och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården (20 kap. 25 § andra stycket). Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 26 §). Språkundervisning för asylsökande m.m. En person har rätt att delta i utbildning i sfi det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 § skollagen). Av skollagen framgår också att asylsökande inte har rätt till utbildning i sfi (20 kap. 3 § och 29 kap. 2 och 3 §§). Svenska från dag ett är emellertid en satsning för att ge asylsökande och vissa nyanlända möjlighet att lära sig svenska tidigt och få en grundläggande förståelse för, och inblick i, det svenska samhället. Ett viktigt syfte är att ge de asylsökande en meningsfull sysselsättning . För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, tilldelas studieförbunden, folkhögskolorna och studieförbundet ett statsbidrag. Satsningen utgörs av verksamhet för asylsökande och nyanlända, som fått uppehållstillstånd men som bor i anläggningsboende. Syftet är att stärka deras kunskaper i svenska språket och om samhället och att främja deras deltagande i samhällslivet. Verksamheten omfattar allt ifrån enklare språkövningar till en 40-timmars studiecirkel i vardagssvenska med särskild studieplan. Vanliga ämnen har varit svenska som främmande språk, svenska, samhällskunskap och jämställdhet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 216) anger regeringen att ca 80 000 unika deltagare beräknas ha deltagit i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet för asylsökande m.fl 2016. Det är av den totala målgruppen om ca 140 000–145 000 som fanns i mottagningssystem . Det innebär en ökning med 20 000 unika deltagare jämfört med . Verksamheten bedrevs i 273 kommuner, vilket är 34 fler än året innan. Svenska från dag ett har enligt regeringen möjliggjort för asylsökande som fått uppehållstillstånd att börja sfi-undervisning mer förberedda än vad som annars varit fallet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 220). har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt (se förordningen [2016:1363] om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare). Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer. För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, kan studieförbunden, och även folkhögskolorna, tilldelas ett statsbidrag enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. och folkhögskolor har själva kunnat bestämma hur och var verksamheten ska anordnas och har själva rekryterat deltagare. Verksamheten har vänt sig till två grupper av deltagare: dels till asylsökande som bor antingen på Migrationsverkets anläggningsboenden eller i eget boende, dels till personer som fått uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden. I budgetpropositionen anger regeringen att satsningen på regionalt yrkesvux syftar till att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, ge människor möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke och nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Regeringen anger vidare att man avser att även fortsättningsvis reservera delar av satsningen på regionalt yrkesvux för elever inom svenska för invandrare och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå (prop. 2017/18:1 utg.omr. 203–204). Enligt regleringsbrevet för för universitet och högskolor ska utbildningsutbudet vid universitet och högskolor svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Universitet och högskolor ska i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och nätbaserad undervisning ska redovisas. Prioriteringar och förändringar som rör utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet samt lärar- och förskollärarutbildningar ska särskilt kommenteras. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. Regeringen har gett Utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner i uppdrag att föreslå hur lärarförsörjningen till sfi-utbildningen ska säkras (dir. 2016:76). Utredningen redovisade sina förslag i ett delbetänkande (SOU 2017:51), och föreslår bl.a. att nuvarande krav på legitimation och behörighet för att få anställas och bedriva undervisning i sfi utan tidsbegränsning bör kvarstå. En lärare som ska bedriva undervisning i sfi ska få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och behörighet. Detta gäller om läraren deltar i utbildning i svenska som andraspråk. Utredningen föreslår även att får i uppdrag att ta fram ytterligare stödmaterial för undervisningen i sfi liksom att informera om de nya reglerna vad gäller möjlighet till förlängd visstidsanställning. Vidare anser utredningen att det bör övervägas om man ska införa en lärarexamen med inriktning mot arbete i vuxenutbildning i svenska för invandrare och svenska som andraspråk i vuxenutbildningen i övrigt. Utredningens förslag bereds inom . Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Enligt vad som framgår av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 70) fick 2010 i uppdrag att bedriva en informationskampanj som syftar till att attrahera fler personer till lärar- och förskolläraryrkena. Genom tilläggsuppdrag har kampanjen också getts särskilda inriktningar, exempelvis att locka fler att arbeta i utbildning i svenska för invandrare och fördjupa sin kompetens inom svenska som andraspråk. Enligt har kampanjen fått en bred spridning bland målgrupperna och positiv respons i sociala medier. Genom beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) förstärktes kampanjen med . fick i uppdrag att fram fortsätta att genomföra kampanjen men med en breddad målgrupp. Entreprenad och samverkan när det gäller sfi Kommunen har ansvar för att tillhandahålla utbildningen enligt skollagen men utförandet kan ske på olika sätt och då inte alltid i kommunens egen regi. Kommunerna kan förutom att erbjuda utbildningen i egen regi använda sig av skollagens möjlighet till entreprenad och samverkan (23 kap. skollagen). Att upphandla utförandet av vuxenutbildning är vanligt förekommande vilket genomförs med stöd av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Exempel på utbildningsanordnare är privata företag, organisationer, föreningar och folkhögskolor. Samverkan mellan kommuner används också för att utföra de utbildningsinsatser som följer av kravet att tillhandahålla utbildningen. Utskottet vill understryka att en väl fungerande vuxenutbildning i svenska för invandrare är av avgörande betydelse och en förutsättning för att det svenska samhället ska kunna ta emot nyanlända och ge dem möjlighet till en snabbare etablering i samhälls- och arbetslivet. Att sfi upphört som en egen skolform och blivit en del av den kommunala vuxenutbildningen bidrar enligt utskottet till en behövlig helhetssyn inom vuxenutbildningen. Utskottet anser att de ändringar som genomförts ger goda förutsättningar för att sfi ska få en högre kvalitet och för att eleven ska kunna kombinera sina studier med praktik eller jobb. När det gäller yrkanden om hur sfi-utbildningarna kan bli mer yrkesanpassade vill utskottet nämna den satsning som finns på yrkesvux. Regeringen avser även fortsättningsvis att reservera delar av satsningen på regionalt yrkesvux för elever inom svenska för invandrare och svenska som andraspråk inom komvux och särvux på grundläggande nivå (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 204). När det gäller yrkanden om sfi-undervisningens tidsmässiga förläggning och arbetslivsanknytning kan utskottet konstatera att huvudmannen ska verka för att sfi-undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § andra stycket skollagen). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning (20 kap. 25 § första stycket skollagen). När det gäller utbildningen till sfi-lärare kan utskottet konstatera att regeringen har gett Utredningen om bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner i uppdrag att föreslå hur lärarförsörjningen till sfi-utbildningen ska säkras (dir. 2016:76). redovisade utredningen sina förslag i ett delbetänkande (SOU 2017:51), som bereds inom . Utskottet ser inga skäl att föregripa den pågående beredningen. När det gäller yrkandet om att språkintroduktion och sfi-utbildning bör innefatta sex- och samlevnadsundervisning vill utskottet anföra att sfi är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utskottet ser inte något skäl att ändra denna ordning. När det gäller yrkanden om en sfi-peng noterar utskottet att kommunerna, förutom att erbjuda utbildning i egen regi, kan använda sig av skollagens möjlighet till entreprenad och samverkan (23 kap. skollagen), och oavsett vilken aktör som bedriver utbildningen har kommunen kvar huvudmanna-ansvaret. Utskottet ser inte något skäl att ändra denna ordning. Mot bakgrund av det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:527 (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:993 (M), 2017/18:2727 (M), 2017/18:2815 (L) yrkandena 14–16, 2017/18:3170 (M) yrkande 4, 2017/18:3361 (M) yrkandena 9–11, 2017/18:3567 (M) yrkande 41, 2017/18:3683 (C) yrkande 22 och 2017/18:3787 (C) yrkandena 22 och 23. Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15. utförs endast en systematiserad tillsyn av vuxenutbildningen på huvudmannanivå och inte på enhetsnivå. Vi föreslår därför att den kommunala vuxenutbildningen på enhetsnivå ska granskas i likhet med den granskning som utförs av grund- och gymnasieskolor. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anges ovan. Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15. Gymnasieskolans uppdelning mellan högskoleförberedande program och yrkesprogram kräver en väl utbyggd vuxenutbildning. En person som valt att läsa ett yrkesprogram måste ges en reell möjlighet att läsa in de ämnen som saknas för att kunna byta inriktning och välja en väg inom högre utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anges ovan. Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15 och 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8. För att möta arbetsmarknadens efterfrågan på duktigt yrkesfolk måste yrkeshögskoleutbildningarna byggas ut ytterligare och gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas. Lärlingssystemet måste vara öppet för vuxna och för de som redan har gymnasieexamen eller akademisk examen för att de ska kunna byta karriär och bli lärlingar. Lärlingar bör ha rätt att bygga på sin utbildning för akademiska studier. Regeringen bör låta utreda förutsättningarna för ett lärlingssystem som är öppet för vuxna och som innebär att de som redan har gymnasieexamen eller liknande examen ska kunna byta karriär och bli lärlingar. Vissa övergripande frågor om den kommunala vuxenutbildningen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2336 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:3361 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 15. För att distansstudier ska fungera och finnas där för de studerande som behöver den typen av flexibilitet krävs det ett ordentligt regelverk som reglerar rätten till undervisningstid och lärarstöd och skyddar de studerandes intressen. Regeringen bör därför utreda regelverket för distansutbildningar inom vuxenutbildningen. Inköpen av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studerande. Att den som studerar måste köpa sin egen kurslitteratur kan ses som ett avsteg från principen om avgiftsfrihet för utbildningen. Regeringen bör därför även utreda om det kan ställas krav på att kurslitteratur ska tillhandahållas kostnadsfritt för all vuxenutbildning som omfattas av skollagen. Yrkesvux, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40 samt 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:238 av och (båda C), 2017/18:651 av (M), 2017/18:1468 av m.fl. (S), 2017/18:1831 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 25, 2017/18:2153 av m.fl. (S), 2017/18:3299 av och (båda S), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 16 och 39. Det behövs fler studievägar som snabbare leder till arbete, både för nyanlända elever och för elever som gått hela den svenska men inte har fått gymnasiebehörighet. Därför ska en ny yrkesskola inrättas. Yrkesskolan ska också vara ett alternativ för nyanlända unga vuxna som endast har förgymnasial utbildning. Yrkesskolan ska utformas i nära samverkan med olika branscher och innehålla omfattande arbetsplatsförlagt lärande. Yrkesskolan ska verka som en snabb väg in på arbetsmarknaden men också ge möjligheter att läsa in den behörighet som krävs för gymnasiestudier. Individens och näringslivets utbildningsbehov förändras snabbt, och anpassningar till denna efterfrågan behöver ske. En ökad mångfald av utbildningsanordnare bidrar såväl till en kvalitetshöjande konkurrens som till en ökad bredd på utbildningsutbudet – när det gäller både innehåll och form. En ökad valfrihet inom vuxenutbildningen för en förbättrad matchning och ökad kvalitet bör införas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Yrkesvux, punkt 2 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 16 och 39 samt 2017/18:238 av och (båda C), 2017/18:651 av (M), 2017/18:1468 av m.fl. (S), 2017/18:1831 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 25, 2017/18:2153 av m.fl. (S), 2017/18:3299 av och (båda S), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40 samt 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 3. Ett antal kommuner har redan valt att på egen hand införa olika sorters valfrihetssystem för komvux. Studenter inom komvux får i dessa kommuner möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill läsa. Anordnaren får då en ersättning från kommunen i likhet med den skolpeng som tillämpas i grund- och gymnasieskolan. För att förbättra vuxenutbildningen bör en vuxenutbildningspeng införas i hela landet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Yrkesvux, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1937 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2017/18:238 av och (båda C), 2017/18:651 av (M), 2017/18:1468 av m.fl. (S), 2017/18:1831 av och (båda S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:1914 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2153 av m.fl. (S), 2017/18:3299 av och (båda S), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 39 och 40, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 21, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 16 och 39 samt 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 3. Kommuner och Landsting (SKL) har föreslagit en ny utbildningsform för gruppen 18–29-åringar med en utbildningsnivå som är lägre än gymnasienivå. Förslaget innebär att de ska erbjudas en utbildning på längst som ska innehålla olika yrkesprogram som matchar regional efterfrågan på arbetskraft samt vara en del av de insatser som Arbetsförmedlingen erbjuder alla nyanlända. Regeringen bör undersöka möjligheten att införa en ny utbildningsform i enlighet med SKL:s förslag. Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2017/18:669 av m.fl. (S) yrkande 3, 2017/18:743 av m.fl. (S), 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2017/18:1464 av m.fl. (S), 2017/18:1486 av och (båda L), 2017/18:1913 av m.fl. (S), 2017/18:2101 av (MP) yrkande 2 och 2017/18:2339 av m.fl. (V) yrkande 20. Det finns ett behov av en bred översyn av utbildningarna inom primär- och livsmedelsproduktionen samt viltvårdsutbildningar i gymnasieskolan, yrkesvux och . Det rör sig bl.a. om bättre samverkan med branscherna, med ökade inslag av praktik och en större del spjutspetsinriktning. I vissa utbildningar behövs en bättre anpassning till verksamheternas säsongsmässiga skiftningar. Vi anser att en översyn av dessa frågor skulle göra det lättare att utforma utbildningar som stärker kompetensförsörjningen inom primär- och livsmedelsproduktionen och tydligare leder till jobb. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Särskilda utbildningar inom vuxenutbildningen, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD).