bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Förändrad offentlig upphandling kommer också att förbättra efterfrågan på svenskt lantbruks produkter och lantbrukets lönsamhet. På kort sikt behöver dock vissa branscher som inte träffas särskilt mycket av vare sig dieselskattesänkningen eller djurvälfärdsersättningen stöd för att företag inte ska gå i konkurs. Det gäller gris-, fjäderfä- och äggproducenter men även andra mindre branscher. Slutligen föreslår att avsätts till ett nytt anslag, Växtförädling för nordiska förhållanden. Vi anser att arbetet med växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för nordiska förhållanden inom Public Private Partnership ska förstärkas för att kunna utnyttja en eventuell öppning för nya genomredigeringstekniker. Programmet bör dessutom få resurser att fortsätta efter 2019. Svensk växtförädling bör få förutsättningar att fortsätta vara i genomredigeringsteknikens framkant. Sortmaterial som är anpassat för svenska förhållanden är viktigt för svensk växtodlings lönsamhet och konkurrenskraft. När det gäller ersättningar inom landsbygdsprogrammet fanns det i landsbygdsprogrammet 2007–2013 en möjlighet för den som äger överloppsbyggnader, dvs. gamla ladugårdar och uthus som inte längre brukas eller behövs för gårdens drift, att få stöd för restaurering av dessa. anser att regeringen bör återinföra ett restaureringsstöd för insatser och restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet samt se över möjligheten att ta fram ett särskilt riktat stöd för bevarande av överloppsbyggnader. Vidare anser att möjligheterna och nivåerna för att ge producenter av biogas stöd bör ses över. Processen när t.ex. slaktavfall ska användas till biogas är kostsam och även lagringen är dyr då produktionen är ganska men spridningen bara sker vissa tider . Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) (C) och (C) anför: Till dess att en ny regering tillträtt styrs av en övergångsregering. Övergångsregeringen har presenterat en övergångsbudget. Denna har tagits fram utifrån ett antal principer, som har stämts av med partierna i Alliansen. bedömning är att budgetpropositionen i stort avspeglar dessa principer och att övergångsregeringen alltså har agerat på ett sätt som är förenligt med dess begränsade mandat. Det betyder att budgeten inte innehåller de reformer som behöver framåt. Tvärtom är budgeten en prolongering av tidigare regeringars beslut. Det stora reformbehovet kvarstår. hade inte motsatt sig att budgeten, i brett samförstånd, också hade innehållit relativt okontroversiella reformer på områden där behovet av långsiktiga planeringsförutsättningar är stort. Specifikt råder det relativt bred enighet om att Försvarsmakten, samt kommunerna behöver resurstillskott. Det råder också relativt bred enighet om att bönder behöver stöd efter sommarens svåra torka. Det är också åtgärder som hade underlättat långsiktig planering och därmed effektivitet. I rammotion föreslås därför förstärkningar på dessa områden. De flesta övriga reformer som behöver kan beslutas relativt snabbt i en ändringsbudget, när en ny regering har tillträtt. Detta gäller dock inte förändringar av inkomstskatterna, som måste beslutas . föreslår därför i rammotionen också sänkta inkomstskatter. Därtill finns ett antal stora och akuta utmaningar som står inför. Att förbättra integrationen, påskynda den gröna omställningen och värna tryggheten är exempel på sådana. I budgetmotion föreslås också ett antal första steg för att komma till rätta med dessa problem. Förslagen är just första steg. De är snabbt genomförbara och strukturellt riktiga. De behöver dock kompletteras med fler förslag, i enlighet med vad som beskrivs i resten av motionen. De siffersatta förslag som återfinns i ram- och utgiftsområdesmotioner ger alltså inte en heltäckande bild av politik. De är i stället viktiga första steg på vägen mot en mer dynamisk, grön och inkluderande ekonomi. Ska vi kunna genomföra de stora reformer som behöver, krävs en handlingskraftig regering. Att få till stånd en sådan regering, och genomföra de reformer som behöver, är fokus framåt. Landsbygdens utmaningar är i grunden en spegling av hela utmaningar. Det finns en tudelning mellan såväl människor som orter. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst de gröna näringarna viktiga. De skapar jobb i såväl den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. Men också industrin är motorn på många orter. För att svensk industri ska stå stark krävs en hållbar och pålitlig energipolitik samt ett företagsklimat som gör att svenska företag ges förutsättningar att konkurrera. Skatter på såväl företag som arbetskraft spelar här stor roll. Precis som i andra delar av spelar också småföretagen en allt viktigare roll på landsbygden. Särskilt på orter där jobb försvunnit i samband med finanskrisen är det av största vikt att politiken ger förutsättningar för nya företag och jobb att växa fram. Det beslut om utgiftsramar som fattade innebär att förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde avvisas. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 som förordas i anslagsmotion 2018/19:2626 av m.fl. (C). anser att anslaget 1:8 bör ökas med i relation till regeringens förslag. Vi anser att ska gå till att snabba på stödutbetalningar och i syfte att kunna öka antalet landsgodkännanden. Vi föreslår att anslaget 1:14 ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Även detta i syfte att kunna öka antalet landsgodkännanden. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör ökas med 1 i relation till regeringens förslag. anser att bör satsas på ett generellt stöd till lantbruk med ko, nöt och lamm samt växtodling. Vidare föreslår vi att 1 ska satsas på ett utökat statsstöd. föreslår att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med jämfört med regeringens förslag i syfte att utöka stödet till forskning om miljövänliga bränslen inom jordbruket. Anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i lantbruket bör ökas med i förhållande till regeringens förslag till följd av att vi vill stödja lantbrukare som tankar förnybart. Slutligen föreslår vi att anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter bör ökas med i förhållande till regeringens förslag i syfte att sänka kontrollavgifterna för slakterier. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) (L) anför: behöver mer liberal politik. Liberalernas budgetmotion innehåller reformer för sänkta skatter på jobb och företagande, mer kunskap i skolan, starkare försvar, ökad trygghet och en återuppbyggnad av den personliga assistansen. Liberalernas budget pekar ut riktningen för de liberala reformer som behövs. är i stort behov av liberala reformer för att möta framtidens utmaningar. Den rödgröna regeringen har avstått från att genomföra nödvändiga strukturreformer på en rad viktiga politiska områden. I stället har politiken tagit en vänstersväng med högre skatter och högre trösklar in på bostads- och arbetsmarknaden. Under kommande mandatperiod blir behovet av reformer än mer påtagligt då konjunkturen kommer att vika och arbetslösheten öka. Liberalernas budgetmotion innehåller en rad liberala reformer som nu behöver. Det beslut om utgiftsramar som fattade innebär att Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde avvisas. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 23 (motion 2018/19:2953). Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Till exempel ska statligt ägd skog även fortsättningsvis kunna användas som inbyte för privatägd skyddsvärd skog. Under utgiftsområde 20 i denna motion görs särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar. Liberalerna anser att anslaget 1:1 bör minskas med totalt och anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med totalt i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna avvisar satsningar på gröna jobb inom anslaget 1:1 med och inom anslaget 1:2 på eftersom det finns andra effektivare åtgärder som kan vidtas för att det ska bli billigare och enklare att anställa. I årets budgetmotion omprioriterar vi vissa belopp för att finansiera andra angelägna satsningar. Liberalerna anser därför att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minska med i jämförelse med regeringens förslag för att successivt övergå till den nivå som gällde 2017. Anslaget 1:8 föreslås minska med jämfört med regeringens förslag. Detta gäller även anslaget 1:14 . Liberalerna anser att anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör minskas med i relation till regeringens förslag för att successivt övergå till den nivå som gällde 2017. När det gäller anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur anser Liberalerna att det bör minskas med totalt i förhållande till regeringens förslag. Livsmedelsproduktionen, oavsett om den är konventionell eller ekologisk, ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner och snedvridna regler. Vi är därför emot olika stöd och subventioner till ekologisk odling. Därmed bör anslaget 1:17 minskas med i förhållande till regeringens förslag till följd av att vi anser att livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd och subventioner till ekologisk odling. För att prioritera andra angelägna insatser bör anslaget, i relation till regeringens förslag, minskas med när det gäller landsbygdspolitik och när det gäller statsbidrag till kommuner i glesbygd. En viktig del i den regionala utvecklingen handlar om att snabbt förbättra uppkopplingen i hela landet. Vi ser ett tydligt behov av satsningar på förbättrad uppkoppling i hela landet. Liberalerna föreslår därför att anslås inom anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för snabbare utbyggnad av bredband. Ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Även jordbruket måste minska sin negativa påverkan på miljö och klimat och stå för sina klimatkostnader. Som en del av vår gröna skatteväxling vill vi införa en ny läckageskatt för jordbruket för att minska användningen av konstgödsel som bidrar till övergödningen i våra vatten som skatten på jobb och företagande sänks. Vidare måste jordbruket ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Vi vill behålla landsbygdsprogrammet. Det kan bl.a. användas till att bevara öppna ängsmarker och biologisk mångfald. Vi vill stärka programmets miljöinriktning och bredda det till att omfatta restaurering av våtmarker och andra biotoper som har stort miljömässigt värde. Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. måste vi se också se betande djurs betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. Det behövs tydligare fokus på hållbart brukande, landskapsvård, miljöskydd och bevarad biologisk mångfald. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Avkastningen kan öka på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre, men köttkonsumtionen behöver också minska. Det finns klimatcertifierad köttproduktion, vilket innebär att gårdar har minskat den totala klimatpåverkan i köttproduktionen. Det kan handla om att djuren utfodras med gräs i stället för soja, smarta och mer hållbara energilösningar införs och djuren betar på naturbetesmarker, vilket ger biologisk mångfald och öppna landskap. För att underlätta för konsumenten att välja bra mat och bra kött behövs marknadsdriven märkning och certifiering av varor. Vi är också öppna för att införa en obligatorisk klimatmärkning när det gäller vissa varor såsom visst kött. Metan från idisslande ökar den globala uppvärmningen och ett sätt för att minska metangasutsläppen är att omvandla metangas från bl.a. gödsel till el och värme. Under utgiftsområde 20 anslår Liberalerna en klimatmiljard för nationella klimatinvesteringar som bl.a. kan användas till biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Subventioner eller skattelättnader till fossila bränslen måste successivt tas bort. Liberalerna har som enda parti under föregående mandatperiod drivit på för att ta bort skattelättnader till diesel i jordbruket. De rödgröna har i stället höjt skattelättnaderna. Flera partier vill också sänka dieselskatten för att kompensera lantbruket för sommarens torka, vilket vi anser vara helt bakvänt. bönder behöver ett krisstöd på grund av torkan, men ett långsiktigt arbete mot de klimatförändringar som leder till extremväder måste bygga på minskad användning av fossila bränslen. Genom vår gröna skatteväxling sänker vi i stället skatten på jobb och företagande. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn. Detta är en konkurrensfördel som måste värnas. Dessvärre följs inte alltid de regler man enats om på EU-nivå. Matfusket inom EU måste bekämpas och vi vill att EU:s veterinärmyndighet ska vara ”matens och märkningens FBI”. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. När vi handlar ska vi enkelt kunna göra bra val och då behövs tydlig och bra märkning. När det gäller anslaget 1:23 anser Liberalerna att det bör minskas med i relation till regeringens förslag. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14 och 1:23. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /19 2018/19:83 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra ett restaureringsstöd för insatser och restaurering av kultur- och landskapsvårdande objekt i odlingslandskapet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett särskilt riktat stöd för bevarande av överloppsbyggnader och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:169 av m.fl. (SD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:332 av och (båda SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en djurskyddsmyndighet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:717 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda myndigheter får ett tydligt uppdrag att arbeta med omarronderingen i och långsiktig finansiering av arbetet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en åkermarksinventering och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för tidigarelagda och snabbare utbetalningar av direktstöd och miljöersättningar och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att lindra torkans konsekvenser för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att stödja avbytartjänster till animalieproducenter och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska stödja satsningar på innovation och utveckling inom jordbrukssektorn och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att offentliga medel i högre utsträckning ska riktas till behovsdriven forskning och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nordiskt växtförädlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1985 av ClasGöran och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att förlägga ett nationellt centrum för utveckling av cirkulär livsmedelsproduktion i kommun i och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2052 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att satsa mer på food tech och innovativ livsmedelsforskning för att värna om klimatet och folkhälsan och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2302 av och (båda MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett center för modernt, miljöanpassat växtskydd i ett förändrat klimat och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2315 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett omställningsstöd för hyggesfritt skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka miljöersättningen till ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2369 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2388 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad metod för utbetalning av stöd till lantbruket och landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2399 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att inrätta ett statligt kontrollorgan med fokus på livsmedelsfusk, liknande de specialenheter med fokus på livsmedelsfusk som finns i bl.a. , och och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och i samarbete med branschen se över handläggningen av jordbruksstöd och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2443 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta nivån på och fördelningen av de kommande statliga ersättningarna för torkskadorna –2020 och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2606 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ersättningen för rovdjursdödade tamdjur och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska bekosta avgiften för ett trikintest och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2626 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2018/19:2736 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om principerna för utbetalning av krisstödet med anledning av torkan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tidigarelägga utbetalningarna av EU-stöden och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ränta enligt räntelagen ska utgå för försenade jordbruksersättningar fr.o.m. som stödet avser och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla handläggningen med hjälp av AI och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU-ersättningarna ska betalas ut och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om forskning på nya trädslag och tillkännager detta för regeringen. 67.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättningarna för viltskador och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2741 av m.fl. (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör inrättas ett nationellt centrum för miljösmart växtskydd som också ökar självförsörjningsgraden, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas ett särskilt stöd till lantbrukare som ökar självförsörjningsgraden av proteingrödor, och detta tillkännager för regeringen. 2018/19:2896 av m.fl. (M): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge SLU i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen, i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar, och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i liksom i övriga EU ska utlysas och bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder och tillkännager detta för regeringen.