bet · H501MJU15 · 2018-04-19 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att införandet av producentansvar för fler produktgrupper såsom möbler och byggmaterial bör utredas. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Flera motionsyrkanden tar upp samma eller liknande frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I ärendet finns 19 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Minskad förbrukning och spridning av plast Förslagspunkter som bereds förenklat 1.Nationella och EU-gemensamma åtgärder för en cirkulär ekonomi, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Globala åtgärder för en cirkulär ekonomi, punkt 2 (C) 3.Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen, punkt 3 (M) 4.Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen, punkt 3 (C) 5.Ett stärkt producentansvar, punkt 4 (SD) 6.Utredning om införandet av producentansvar för fler produktgrupper, punkt 5 (S, MP, V) 7.Ekodesignkrav på textilier, punkt 6 (C, V) 8.Utredning om märkning av produkters förväntade livslängd, punkt 7 (C, V) 9.Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (SD) 10.Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (C) 11.Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning, punkt 8 (L) 12.Regler för materialåtervinning, punkt 9 (SD) 13.Mål för insamling och återvinning av textilier, punkt 10 (SD, C, KD) 14.Åtgärder för att öka återanvändning och återvinning av batterier och fordon m.m., punkt 11 (V) 15.Minskad förbrukning och spridning av plast, punkt 12 (SD) 16.Minskad förbrukning och spridning av plast, punkt 12 (C) 17.Minskad förbrukning och spridning av plast, punkt 12 (V) 18.Minskad förbrukning och spridning av plast, punkt 12 (L) 19.Nedskräpning av tobaksprodukter m.m., punkt 13 (M, C, L, KD) 1.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 15 (L) 5.Förslagspunkter som bereds förenklat, punkt 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 15 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationella och EU-gemensamma åtgärder för en cirkulär ekonomi 2017/18:1704 av (MP), 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del. Reservation 1 (M, C, L, KD) Globala åtgärder för en cirkulär ekonomi 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 13. Reservation 2 (C) Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen 2017/18:2954 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 5 (SD) Utredning om införandet av producentansvar för fler produktgrupper ställer sig bakom det som utskottet anför om att införandet av producentansvar för fler produktgrupper såsom möbler och bygg-material bör utredas, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2017/18:3730 av m.fl. (C, M, KD, L) yrkande 18 och 2017/18:579 av (S) yrkande 2 och 2017/18:2246 av (M). Reservation 6 (S, MP, V) 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 12. Reservation 7 (C, V) Utredning om märkning av produkters förväntade livslängd 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 8 (C, V) Övergripande främjandeåtgärder för materialåtervinning 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 44 i denna del och 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 12 (SD) Mål för insamling och återvinning av textilier 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2017/18:3888 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 13 (SD, C, KD) Åtgärder för att öka återanvändning och återvinning av batterier och fordon m.m. 2017/18:41 av (KD), 2017/18:246 av och (båda C), 2017/18:1845 av och (båda S), 2017/18:2220 av och (båda S), 2017/18:2335 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3023 av (MP). Reservation 14 (V) Minskad förbrukning och spridning av plast 2017/18:712 av (S), 2017/18:1205 av (C), 2017/18:1664 av (MP) yrkande 1, 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 13, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 27.2 i denna del, 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 7. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Reservation 18 (L) Nedskräpning av tobaksprodukter m.m. 2017/18:405 av (L), 2017/18:536 av (-), 2017/18:579 av (S) yrkande 1, 2017/18:781 av (S), 2017/18:2847 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 31. Reservation 19 (M, C, L, KD) 2017/18:3734 av och (båda M) yrkandena 2 och 3. Förslagspunkter som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 90 motionsyrkanden från allmänna motions-tiden /18. Motionsyrkandena tar upp frågor som rör resurseffektivitet och omställningen till en cirkulär ekonomi, hållbar produktion, material-återvinning, minskad förbrukning och spridning av plast samt nedskräpning och sanering. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att införandet av producentansvar för fler produktgrupper såsom möbler och byggmaterial bör utredas. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Flera motionsyrkanden tar upp samma eller liknande frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I ärendet finns 19 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nationella, EU-gemensamma och globala åtgärder för en cirkulär ekonomi samt om åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (C), 3 (M) och 4 (C). Nationella, EU-gemensamma och globala åtgärder för en cirkulär ekonomi Flera motionsyrkanden handlar om övergången från en linjär till en cirkulär ekonomi. I kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del framhåller motionärerna att resurseffektiviteten bör öka och det cirkulära systemet bör slutas. Detta bör vara prioriterade områden för att arbeta med . I motion 2017/18:1704 av (MP) framhålls behovet av modernisering och ständig uppdatering av regler för hållbara materialflöden. Enligt motionären bör staten se över utvecklingen av nya material och hur gamla material används eftersom det är viktigt att regelverk och system är flexibla och anpassningsbara. Enligt kommittémotion 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 1 bör verka för att det fortsatta arbetet med kommissionens åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi bidrar till att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Nationella mål och riktlinjer får inte vara för stelbenta, utan kunna anpassas till medlemsländernas olika förutsättningar. Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 13 bör verka internationellt för övergången till en cirkulär ekonomi. Motionärerna anser att strävan mot hållbar konsumtion och en mer cirkulär ekonomi även bör inriktas på global nivå eftersom produktion och marknader rör sig över nationsgränser. Av denna anledning bör verka aktivt på internationell nivå för att skynda på utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen Enligt kommittémotion 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 24 i denna del bör användningen av fossila insatsvaror i livsmedelskedjan minska. Ohållbart utnyttjande av naturresurser utgör allvarliga hot mot ekosystemen och människors hälsa och fortsatta överlevnad. För att ytterligare stärka hållbarhetsarbetet och stärka konkurrenskraften är det viktigt att livsmedelskedjans beroende av fossila råvaror minskar, och att kretsloppet sluts i livsmedelskedjan. Enligt motionärerna bör detta bli prioriterade områden för att arbeta med . I kommittémotion 2017/18:3351 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att möjligheterna att förändra kraven på reningsverken utreds i syfte att möjliggöra ökad återföring av näringsämnen i avloppsslam till kretsloppet. Att öka utvinningen och återföringen av näringsämnen ur avloppsslam är en av många åtgärder som kan främja omställningen till en cirkulär ekonomi. För att säkerställa att avloppsslammet inte innehåller miljö-farliga ämnen som sedan sprids genom gödsling behövs investeringar i ny reningsteknik. Även i motion 2017/18:2954 av (M) yrkande 1 föreslås att återföringen av fosfor till ska öka. Fosfor är en ändlig resurs, och det är därför viktigt att kretsloppet land–stad–land fungerar bättre. För att denna utveckling ska kunna ske krävs det enligt motionären lagstiftning som ålägger reningsverken att utvinna och återföra fosfor i giftfri form till jordbruket. Enligt yrkande 2 i samma motion ska reningsverken enligt lag vara ålagda att utvinna och återföra all fosfor till åkrarna. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Nationella, EU-gemensamma och globala åtgärder för en cirkulär ekonomi I artikel 4 i och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv (nedan avfallsdirektivet) fastställs en avfallshierarki som ska gälla som prioriterings-ordning för lagstiftning och politik som rör förebyggande och hantering av avfall. Avfall ska enligt bestämmelsen i första hand förebyggas, i andra hand förberedas för återanvändning, i tredje hand materialåtervinnas, i fjärde hand återvinnas på något annat sätt (t.ex. genom energiåtervinning) och i femte och sista hand bortskaffas. beslutade om ändringar i för att på ett tydligare och mer samlat sätt införa avfallshierarkin i (prop. 2015/16:166, bet. 2015/16:MJU22, rskr. 2015/16:299). Enligt definition bygger en cirkulär ekonomi på kretsloppssystem och innebär att produkters mervärde bevaras och att avfall elimineras. Det innebär i sin tur att en produkt som har nått slutet av sin livscykel fortsätter att utnyttjas i ny produktion och skapar därmed ytterligare värde. har utskottet behandlat frågan om både avfallshierarkin och cirkulär ekonomi . Till exempel i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för anförde utskottet bl.a.: Utskottet anser att det är viktigt att inom ramen för den cirkulära ekonomin se till att förnybara, biobaserade produkter används och substituerar fossila produkter. [...] Utskottet välkomnar regeringens målsättning att ska bli ett av världens första fossilfria välfärds-länder. Det är viktigt att omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi prioriteras för att kunna uppnå målet. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi som samlar näringsliv, offentlig sektor, akademi och organisationer för att ta ett helhetsgrepp om hur en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi kan göras. Vidare noterar utskottet att regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna eftersom de har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle. Jordbruket har en stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att flera strategier som har betydelse för att öka resurseffektiviteten och att ställa om till en cirkulär ekonomi har presenterats , bl.a. en strategi för hållbar konsumtion. Målet är att bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I detta syfte omfattar strategin bl.a. insatser för ökad kunskap, ekonomiska styrmedel som gör det billigare att reparera varor, satsningar på hur vi kan använda våra resurser mer effektivt och insatser för att förbättra informationen om företags och fonders hållbarhetsarbete. I strategin omnämns även åtgärder som görs inom sektorsspecifika områden. Det gäller transport, livsmedel och boende som är de sektorer som står för den största andelen av utsläppen från vår privata konsumtion. Strategin innehåller sju fokusområden: – öka kunskapen och fördjupa samarbetet – stimulera hållbara sätt att konsumera – förbättra informationen om företagens hållbarhetsarbete – fasa ut skadliga kemikalier – öka tryggheten för alla konsumenter – fokusera på livsmedel, transporter och boende. Därtill har regeringen inrättat nyindustrialiseringsstrategin Smart industri, Politik för hållbart företagande samt Livsmedelsstrategin. Inom ramen för Smart industri har regeringen beslutat att ge totalt () till för att stärka förutsättningarna för cirkulära affärsmodeller och industriell symbios –2019. Cirkulära affärsmodeller innebär en möjlighet för samhället att minska resursåtgången som företagen fortsätter att tjäna pengar och skapa arbetstillfällen. Regeringen har också gett i uppdrag att stärka insatser i pågående innovationsprogram för ökad återvinning och resurseffektivitet. Områden som nya hållbara affärsmodeller för återvinningsindustrin, ekonomiska styrmedel, samhällsplanering och infrastruktur för ökad återvinning ingår. I budget-propositionen framhåller regeringen att den även avser att gå vidare med ytterligare förändringar av styrmedel i syfte att stimulera omställningen till en cirkulär ekonomi. Inom ramen för bl.a. Smart Industri-strategin kommer en uppdaterad handlingsplan att tas fram. driver regeringen även fem strategiska samverkans-program för att stärka globala innovations- och konkurrenskraft, däribland samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi vars syfte är att gemensamt kraftsamla innovationsinsatser för att den biobaserade ekonomins andel ska växa samt främja cirkulära lösningar. bildade samverkansgruppen sex arbetsgrupper för att identifiera och prioritera de åtgärder som behöver vidtas för att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Exempel på identifierade behov är – kunskapsuppbyggnad, kommunikation och information – tillgång till bioråvara – att se avfall och biprodukter som en resurs. tillsatte regeringen en särskild utredare för att analysera och föreslå styrmedel för att främja ökad nyttjandegrad och förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi (M 2016:01). Styrmedlen ska ge incitament till både producenter och konsumenter att främja handeln med begagnade produkter samt stimulera reparationer och uppgradering av produkter. Uppdraget ska i första hand inrikta sig på produkter avsedda för konsumentmarknaden. överlämnade utredningen ekonomi sitt betänkande om hur kan få en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) till miljöminister . I utredningens betänkande finns förslag om – nationell samverkan och att inrätta en delegation för cirkulär ekonomi – hyberavdrag, dvs. skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparations-tjänster – ökad tillgänglighet till bilpooler – insatser för att underlätta för hushållen att förebygga avfall. I fråga om utredningens förslag om en delegation för cirkulär ekonomi redovisade samverkansprogrammet för cirkulär ekonomi sin tredje lägesrapport enligt vilken det framgår att en delegation för cirkulär och biobaserad ekonomi kommer att inrättas . Av rapporten framgår även att arbetsgrupperna identifierat och prioriterat andra åtgärder bl.a. för att uppnå en hållbar värdekedja inom textilindustrin och produktion av flygbiobränsle från inhemsk råvara. Nästa samverkansgruppmöte planeras till slutet av . Övriga förslag som lämnades i utredningen ekonomi bereds inom . I fråga om insatser på EU-nivå presenterade kommissionen ett avfallspaket bestående av lagstiftningsförslag om ändring av följande rättsakter: – direktiv /98/EG om avfall – direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall – direktiv /31/EG om deponering av avfall – direktiv /53/EG om uttjänta fordon – direktiv /66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer – direktiv /19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE). Paketet syftar till att fastställa långsiktiga mål för att minska deponering och för att öka förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av strategiska avfallsflöden, t.ex. kommunalt avfall och förpackningsavfall. Kommissionen föreslår ett EU-mål om materialåtervinning av av det kommunala avfallet och ett EU-mål om materialåtervinning av av förpackningsavfallet . Målen bör få medlems-staterna att successivt börja tillämpa samma bästa praxis och uppmuntra de investeringar i avfallshanteringen som krävs. Ytterligare åtgärder föreslås för att göra genomförandet tydligt och enkelt, främja ekonomiska incitament och förbättra systemen för utökat producentansvar. Enligt uppgift från Regerings-kansliet är förhandlingarna om avfallspaketet nu inne i ett slutskede. I avfallspaketet ingår även en handlingsplan om den cirkulära ekonomin, COM(2015) 614. Två övergripande mål fastställs för den cirkulära ekonomin. – Att möjliggöra återvinnig och stimulera till användning av returråvaror genom att begränsa onödiga pålagor och underlätta gränsöverskridande rörlighet för returråvaror så att det blir enkelt att handla med dem i hela EU. – Att byta ut farliga ämnen och, när detta inte är möjligt, minska förekomsten av dem och se till att de lättare kan spåras. Enligt kommissionen är handlingsplanen inriktad på åtgärder på EU-nivå med högt mervärde. Den innehåller breda åtaganden om ekodesign, strategier för plaster och kemikalier, ett viktigt initiativ för att finansiera innovativa projekt inom EU:s forskningsprogram Horisont 2020, riktade åtgärder på områden som plast, livsmedelsavfall, byggnation, råvaror av avgörande betydelse, industri- och gruvavfall, konsumtion och offentlig upphandling. Därtill ingår horisontella åtgärder som innovation och investeringar som ska stimulera övergången till en cirkulär ekonomi. Insatserna för den cirkulära ekonomin är tätt kopplade till andra viktiga EU-prioriteringar, bl.a. jobb och tillväxt, investeringsagendan, klimat och energi, den sociala agendan och industriell innovation, och till de globala insatserna för hållbar utveckling. Av kommissionens meddelande om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin, COM(2018) 32 final, framgår att kommissionen har genomfört ett antal åtgärder, och avser att genomföra ytterligare åtgärder, i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall för att uppnå samstämmighet mellan de lagar som styr tillämpningen av avfalls- och kemikaliestrategierna. Ambitionen är att de utlovade åtgärderna ska ha vidtagits när nuvarande kommissions mandat löper ut . meddelade kommissionen även att den nu vidtar en s.k. övervakningsram för den cirkulära ekonomin, COM(2018) 29 final, så som det har föreslagits av rådet och . Övervakningsramen för den cirkulära ekonomin bygger på och kompletterar kommissionens befintliga indikatorer för resurseffektivitet och för råvaror. Enligt är det positivt att kommissionen föreslår indikatorer för att följa upp utvecklingen mot en cirkulär ekonomi även om ytterligare metodutvecklingsarbete krävs. Därtill presenterade kommissionen en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28, med fokus på hela värdekedjan för plast och plastens negativa miljöpåverkan i de olika leden, se redovisning i avsnittet om plaster nedan. I fråga om det globala arbetet för en cirkulär ekonomi antog nya globala mål för en hållbar utveckling (Agenda 2030). Målen ska vara vägledande för det internationella utvecklings-samarbetet , och de syftar bl.a. till att säkerställa ett varaktigt skydd för naturresurserna. I skrivelse 2015/17:182 redogör regeringen för sitt arbete med politiken för global utveckling (PGU) i genomförandet av Agenda 2030. Det tematiska PGU-området 12 handlar om att alla länder vidtar åtgärder för att genomföra det tioåriga ramverket för hållbara konsumtions- och produktionsmönster med hänsyn till utvecklingsländers utveckling och förutsättningar. Av skrivelsen framgår att regeringen avser att stärka arbetet med cirkulär ekonomi genom dialog med näringslivet, översyn av styrmedel, policyintegrering och myndighetssamverkan. I linje med detta avser regeringen även att fortsätta att medverka i initiativ som stöder utvecklingsländers omställning till grön ekonomi som FN:s miljöprograms initiativ Partnership for Action on (). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 5 och 7) framhåller regeringen att Agenda 2030, slutdokumentet från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda, AAAA) och klimatavtalet från är vägledande för regeringens internationella arbete. Enligt regeringen ska internationella utvecklingssamarbete bidra till en mer inkluderande hållbar ekonomisk utveckling samt till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi. I propositionen tar regeringen även upp globala insatser för en hållbar kemikalie- och avfallshantering. Regeringen betonar att kemikalier och marint skräp sprids över nationella gränser. Därför arbetar nu regeringen med att besluta om en ny plattform för den globala kemikalie- och avfallspolitiken efter 2020. Inom ramen för detta ser regeringen behov av att effektivare kunna ge en internationell respons på globala hälso- eller miljöproblem orsakade av den ökande och komplexa mängden kemikalier. Regeringen lyfter också fram att den vid för mål 14 om haven särskilt framhöll vikten av att stärka arbetet med att minska utsläpp och avfall till haven. Regeringen verkar för ett stärkt genomförande av existerande begränsnings-instrument, samt för ett framtida bindande internationellt ramverk för farliga kemikalier. Regeringens satsning för att minska plast i miljön innefattar därför också ökade medel för berörda myndigheters globala arbete. Av budgetpropositionen framgår att regeringen deltar i ett internationellt samarbete för att stödja utvecklingsländernas omställning till en grön ekonomi. Samarbetet sker inom FN:s miljöprograms initiativ . Tolv utvecklingsländer stöddes 2017 jämfört med åtta länder 2016. Åtgärder för en cirkulär ekonomi inom livsmedelsproduktionen Utskottet har vid upprepade tillfällen påtalat de gröna näringarnas roll i omställningen till en cirkulär ekonomi liksom behovet av mer hållbara insatsvaror inom livsmedelsproduktionen. beslutade om en livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Strategins över-gripande mål är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. I fråga om omställningen till en cirkulär ekonomi anförde utskottet följande i sin behandling av regeringens förslag till en livsmedelsstrategi (s. 292 f.): Dagens samhälle bygger i alltför hög grad på ett linjärt system där resurser tas i anspråk, används och sedan kastas. I längden kommer detta att bli kostsamt både för miljö och företag, och att arbeta mer cirkulärt när det gäller resursanvändning blir därför allt viktigare framöver. Att i ökad utsträckning ta till vara restprodukter från livsmedelssektorn, även matsvinn, t.ex. genom ökad biogasproduktion ger dubbel miljönytta då det både minskar avfall och ersätter fossila bränslen i transportsektorn. Arbetet för minskad användning av fossila insatsvaror handlar om hela livsmedels-kedjan, allt från fossila drivmedel i primärproduktion till varutransporter såväl som råvaruval vid tillverkning av förpackningar.