bet · H601MJU2 · 2018-12-14 00:00:00 — Regeringen bör därför undersöka möjligheten att skapa Refarm 2030 – ett nationellt centrum för reformering av svensk livsmedelsproduktion. Enligt motion 2018/19:2302 av och (båda MP) yrkande 2 bör regeringen inrätta ett center för modernt, miljöanpassat växtskydd i ett förändrat klimat. behöver ett modernt, miljöanpassat växtskydd anpassat för svenska förhållanden och för ett klimat i förändring. Motionärerna vill samla akademi, näring och myndigheter för att utveckla metoder och kunskap om förebyggande arbete och integrerat växtskydd. Även i motion 2018/19:2741 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att regeringen bör inrätta ett nationellt centrum för miljösmart växtskydd, som också ökar självförsörjningsgraden. Den svenska utvecklingen av alternativa metoder för växtskydd måste stärkas, till gagn för såväl ekologiskt som konventionellt lantbruk. Stöd till en avbytartjänst m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2018/19:1287 yrkande 16 att möjligheterna att stödja avbytartjänster till animalieproducenter bör utredas. Att bedriva animalieproduktion innebär ofta tungt arbete , veckan runt, utan möjlighet till semester. Motionärerna vill utreda hur ett statligt medfinansierat stöd till en avbytartjänst för animalieproducenter skulle kunna utformas. Enligt kommittémotion 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 30 bör man utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. I finns det inget offentligt finansierat stöd till lantbrukare som drabbas av skördeskador. Ett återinförande av ett system liknande det gamla skördeskadeskyddet riskerar att bli ineffektivt. Däremot finns det anledning att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. Systemet bör så långt möjligt bygga på existerade struktur med och länsstyrelser som förvaltande, kontrollerande och utbetalande myndigheter. För att effektivisera och förenkla handläggningen av stöd samt underlätta för brukarna har fortsatt arbetet med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. Enligt är av utbetalda . och länsstyrelserna fokuserar på att få ut de sista kvarstående stödutbetalningarna. För mer information om utbetalningar se anslaget 1:8 . När det gäller artificiell intelligens gav regeringen i uppdrag (N2017/07836/FÖF) att genomföra en kartläggning och analys av hur väl artificiell intelligens (AI) och maskininlärning kommer till användning i svensk industri, offentlig sektor och det svenska samhället samt vilken potential som kan realiseras genom att stärka användningen. Uppdraget redovisades i rapporten intelligens i svenskt näringsliv och samhälle – Analys av utveckling och potential (VR 2018:08). Av rapporten framgår att värdeskapande potential i användningen av AI i näringsliv och offentlig verksamhet är stor. De flesta bedömningar pekar på en tillväxtpotential som är dubbelt så snabb med stort AI-utnyttjande i ekonomin jämfört med ett lågt AI-utnyttjande. Rapporten bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 24) redovisas att ett centralt område i regeringens arbete med att förbättra företagens förutsättningar och stärka konkurrenskraften har varit förenkling. Det är av stor vikt att reglerna är ändamålsenliga. Vidare framgår av propositionen (utg.omr. 23) att regeringen har gett i uppdrag att stödja och underlätta etableringen av en samverkansarena för livsmedelssektorns företag och aktörer. Samverkansarenan ska bidra till att höja innovationskapaciteten i sektorn och säkra en långsiktig kompetensförsörjning, i syfte att öka konkurrenskraften för företag i livsmedelssektorn. Arenan kommer att formulera behov gentemot forsknings- och innovationsansvariga. Samverkansarenan lanserade etableringen av Arena och slutrapporterade regeringsuppdraget , men uppdraget förlängdes . Därefter ska företagen och organisationerna ta över och driva i egen regi. För att stärka konkurrenskraften och lönsamheten i jordbruket och trädgårdsnäringen är det viktigt att utbytet mellan företag och aktuell forskning stärks. SLU har därför inom ramen för livsmedelsstrategin fått i uppdrag att tillsammans med rådgivningsorganisationerna för jordbruket och trädgårdsnäringen ta fram förslag för hur bryggan mellan rådgivning och forskning kan utvecklas. I rapporten som överlämnades till () lyfts flera områden fram, exempelvis behovet av ökade satsningar på tillämpad forskning, möjligheter att samordna och utveckla samverkan, bättre struktur på spridning av forskningsresultat samt att vidareutveckla utbildningarna i samverkan med näringarna. Regeringen gav Verket för innovationssystem () i uppdrag att utlysa medel för att inkubatorer och acceleratorer ska kunna stödja utveckling av innovativa företag inom livsmedelskedjan. har haft en utlysning, och ett projekt om att utveckla nationell livsmedelsinkubation erhöll i medel efter en sedvanlig utlysning. När det gäller ett svenskt växtförädlingsprogram är ett för växtförädling med placering på SLU under uppbyggnad. För mer information se nya anslag Växtförädling för nordiska växtförhållanden. När det gäller användningen av GMO-teknik omfattas denna enligt i huvudsak av harmoniserade EU-regler. Försöksverksamhet i miljön av GMO omfattas av reglerna om avsiktlig utsättning av GMO. Det finns ett större nationellt utrymme när det gäller fältförsök, dvs. det är som bestämmer att tillräckligt med försiktighetsåtgärder är vidtagna och som sedan kontrollerar detta. När det gäller försöksverksamhet i fråga om GMO i laboratorier och i vissa växthus är reglerna om innesluten användning tillämpliga. Avsiktlig utsättning av GMO, i det här fallet genetiskt modifierade växter, och inneslutning av genetiskt modifierade mikroorganismer, inklusive cellkulturer av växter, omfattas av det harmoniserade regelverket. Nationellt regleras endast innesluten användning av GMO som sker inomhus med inneslutningsåtgärder. Vilka inneslutningsåtgärder som krävs är dock reglerat inom EU. pågår inte någon översyn av det nationella regelverket för avsiktlig utsättning och innesluten användning av GMO. Det pågår inte heller någon översyn av . En diskussion har dock inletts på EU-nivå med anledning av dom i mål C-528/16 om Crispr-Cas9. Domen berörde bl.a. frågan om kategorisering av Crispr-Cas9. Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. För att möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara lösningar. På infördes nya riktlinjer för bedömning av stöd till forskning fr.o.m. . har arbetat fram åtta grundläggande principer för att se till att den vetenskapliga bedömningen sker inom ramen för en sund granskningskultur och god forskningssed. Principer som tas upp är bl.a. saklighet och likabehandling samt etiska överväganden. Alla bedömningar ska ske på ett likvärdigt sätt och baseras på den planerade och utförda forskningens kvalitet och på sökandes meriter. Bedömningen förutsätter ett etiskt förhållningssätt och hög integritet. De sakkunniga ska inte göra någon preliminär etikprövning men hänsyn bör tas till hur den sökande diskuterar och problematiserar sin forskning med hänsyn tagen till god forskningssed. Till varje princip hör ett antal riktlinjer som ska fungera som stöd för det praktiska arbetet med bedömning av ansökningar. Skogforsk är det svenska skogsbrukets forskningsinstitut finansierat av skogsnäringen och staten. Skogforsk ansvarar för skogsträdsförädlingen i . Målet med skogsträdsförädlingen är att ge skogsbruket bästa möjliga plantmaterial. Institutet tar fram skogsträd med bättre tillväxt, virkeskvalitet och motståndskraft och skapar dessutom beredskap för framtida klimat- och miljöförändringar. Även – bedriver forskning inom ämnet skogsbioteknik och håller bl.a. i samarbetsprojekt om skogsträdsförädling. Av budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) framgår att SLU står sig väl i jämförelse med andra universitet. I en av de internationella universitetsrankningarna (Quacquarelli Symonds) hamnar SLU på fjärde plats inom jordbruks- och skogsbrukskategorin och i forskningsbarometer 2017 placerar sig SLU på andra plats när det gäller citeringsgenomslag. har antalet sökande utan tidigare högskolestudier till SLU:s utbildningar minskat , vilket kan jämföras med genomsnittet för alla universitet och högskolor där minskningen varit . SLU har satsat mer medel än tidigare på att analysera varför hortonom-, agronom- och jägmästarprogrammen har lågt söktryck. SLU har på ett mer aktivt och riktat sätt marknadsfört sina utbildningar via nya kanaler i exempelvis sociala medier. SLU arbetar också med studentkommunikatörer, öppet hus på campusorterna, deltagande på utbildningsmässor, studentrekryterings-konferenser m.m. Flera av de nya utbildningarna som startar verkar ha rönt stort intresse bland blivande studenter. SLU arbetar aktivt för att få flera utländska studenter och har speciella satsningar för nyanlända. Av SLU:s årsredovisning framgår att den interna riskanalysen på SLU har identifierat studentrekrytering som en prioriterad risk. SLU har därför förstärkt resurserna för rekrytering under både 2015, 2016 och 2017. Beslut har även tagits för att ytterligare intensifiera utbildningsutveckling och studentrekrytering inför kommande läsår. Satsningarna sker i huvudsak på bred front, men med kompletterande, specifika insatser där behovet är särskilt stort. Som exempel kan nämnas agronomprogrammen och de skogliga utbildningarna. har flera aktiviteter arrangerats kring bl.a. trädgårds- och agronomutbildningarna med syftet att utbyta information och att diskutera utvecklingsbehov och möjligheter att samverka för att öka intresset för utbildningarna. I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) redovisas att regeringen erbjöd läns landsting för att genomföra insatser som stärker innovationer i livsmedelskedjan och utvecklingen av innovativa företag i syfte att främja en hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i små och medelstora företag. Erbjudandet var ett led i genomförandet av livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet) och en åtgärd inom livsmedelsstrategins strategiska område kunskap och innovation. Regeringen anför i uppdraget att för att ska fortsätta att vara ett framstående forsknings- och innovationsland måste samverkan mellan universitet och högskolor, näringsliv och det övriga samhället stärkas och förnyas i hela landet. I detta spelar den regionala tillväxtpolitiken en viktig roll. Regeringen anser att ett utvecklat regionalt innovationsarbete är en viktig förutsättning för ett utvecklat nationellt innovationsarbete liksom för att stärka regioners förnyelseförmåga och näringslivets konkurrenskraft. Vidare redovisar regeringen i budgetpropositionen att medlen har använts till förberedande arbete för att bilda ett internationellt referens- och försökscentrum för cirkulär biobaserad livsmedelsproduktion som kallas Food Valley of . har fått i uppdrag att t.o.m. utgången av 2018 bistå med insatser vid varsel och omställning i arbetslivet (N2017/01030/RTS). Utifrån regeringsuppdraget har bidragit med till ovan nämnda förberedande arbete för att bilda ett internationellt referens- och försökscentrum för cirkulär biobaserad livsmedelsproduktion. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller yrkandena om inrättande av center för växtskydd anges i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23) att som regeringen inrättade 2011 har stärkts. fattade regeringen ett beslut om ett nytt Växtskyddsråd (N2017/02364/SUN). Av beslutet framgår att rådet ska bistå med att utreda effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsmedel för växtskadegörare och förbättra tillgången till växtskyddsmedel samt bidra till en effektiv godkännandeprocess. Rådets arbete ska fokusera på att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljö, och förbättra jordbruksproduktionen. I beslutet anges att rådet även fortsättningsvis ska vara ett forum för fördjupad dialog och kunskapsutbyte. Därigenom väntas rådet bidra till att skapa en förutsägbarhet i beslut, vilket ger brukarna förutsättningar att ha bättre framförhållning. ska bl.a. ha i uppgift att arbeta tillsammans med företag och bransch för att öka kunskapen om marknaden och vilka behov odlare har av växtskyddsmedel och vilka behov kemiföretagen har i fråga om information och stöd från myndigheter. Rådet ska öka kunskapen hos myndigheter, företag och andra intressenter samt utveckla strategier för att fasa ut kemiska växtskyddsmedel med oacceptabla effekter på hälsa och miljö och introducera växtskyddsmedel med låg risk eller alternativa metoder och tekniker. Även Greppa näringen som är ett projekt som erbjuder kostnadsfri rådgivning som både lantbrukare och miljön tjänar på arbetar med säker användning av växtskyddsmedel. Målen med projektet är minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. De är en del av det svenska jordbruksprogrammet och drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna samt ett stort antal företag i lantbruksbranschen. Stöd till en avbytartjänst Landsbygdsminister anförde följande som svar på fråga 2017/18:655 om avbytartjänst för animalieproducenter: Animalieproducenterna är viktiga för den svenska livsmedelsproduktionen och förverkligandet av den svenska livsmedelsstrategin som betande djur är helt avgörande för den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. har haft en statligt finansierad avbytartjänst som drivits genom olika bolag där LRF varit huvudman. I samband med avregleringen av jordbruket upphörde den statliga finansieringen och LRF fortsatte driften på affärsmässiga grunder. 1999 beslutade LRF att lägga ner verksamheten helt. planerar inte regeringen någon utredning av ett återinförande av en statligt finansierad avbytartjänst. Regeringen arbetar med andra åtgärder som främjar jobb och tillväxt i hela landet. I livsmedelsstrategin tar regeringen ett brett grepp om frågor som är viktiga för konkurrenskraften och kompetensförsörjningen i såväl livsmedelssektorn som i lantbruket. Regeringen har också gjort en stor satsning på gröna jobb för åren 2018–2020. Min bedömning är att dessa åtgärder kommer att underlätta situationen även för företagare inom animalieproduktionen. Landsbygdsminister lämnade följande svar på fråga 2015/16:1541 om stöd vid skördeskador. Det tidigare skördeskadeskyddet infördes och avskaffades efter 1994 genom ett riksdagsbeslut. Motiven var flera; EU-medlemskap och höjd arealersättning, införande av periodiseringsfonder samt det faktum att skördeskadesystemet ansågs vara komplicerat. Systemet var administrativt betungade och det fanns svårigheter att göra rättvisa uppskattningar av förlusterna. Vidare fonderades medel då skördeskador inträffar oregelbundet. Dagens gårdsstöd kan ses som en form av grundskydd, eftersom stödrätterna ger en garanterad inkomst oberoende av produktion. Jordbruksföretag har även möjlighet att jämna ut sina inkomster genom att göra skattemässiga avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. Det kräver dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. Införs sådana möjligheter måste tillräckliga medel avsättas inom landsbygdsprogrammet, oavsett om de används eller ej. Det innebär därför en risk för att medel låses in. har valt att inte använda denna möjlighet i landsbygdsprogrammet och vid remitteringen har näringen inte haft några synpunkter på det. Utskottet konstaterar att har kunnat betala ut merparten av jordbrukarstöden månad det innevarande stödåret och att alla utbetalningar inom landsbygdsprogrammet nu är utbetalda. Arbetet med att införa elektroniska lösningar för att effektivisera handläggningen och underlätta för lantbrukarna har fortsatt. När det gäller de eftersläpningar som kvarstår för vissa utbetalningar följer regeringen noga arbete med utbetalningarna och bedömer att verket har tillräckliga resurser för detta. Motionerna 2018/19:1287 (SD) yrkande 14, 2018/19:2388 (C), 2018/19:2425 (C) yrkande 33, 2018/19:2736 (KD) yrkandena 5, 19 och 24 samt 2018/19:2896 (M) yrkande 24 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att regeringen har gett en rad olika uppdrag till myndigheter för att öka innovationskraften i livsmedelskedjan och även för att stärka den tillämpade forskningen. om den svenska livsmedelskedjans innovationssystem där man bl.a. pekar på behovet av en förstärkning av kopplingarna mellan grundforskning, tillämpad forskning och industrin är intressant i sammanhanget. Utskottet ser fram emot regeringens fortsatta arbete på området. Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. För att möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara lösningar. Utskottet ansluter sig till denna bedömning. En viktig aspekt för det forskningsprogram för livsmedelssektorn som Formas ska inrätta är bl.a. frågornas relevans för samhällets utmaningar. Det planeras, som nämnts ovan, ingen översyn inom EU av reglerna för användning av GMO-teknik. Inte heller pågår någon översyn av det nationella regelverket. Utskottet noterar dock att en diskussion har inletts på EU-nivå i relation till dom i ett GMO-relaterat ärende. Ett för växtförädling är under uppbyggnad. Utskottet välkomnar att syftet med centrumet bl.a. är att möjliggöra en ökning av tillgången till nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. I enlighet med regeringen anser utskottet att det i ett förändrat klimat, för en omställning till cirkulär och biobaserad ekonomi och för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket, är av stor vikt med nya växt- och plantsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2018/19:2736 (KD) yrkande 60 och 2018/19:2896 (M) yrkandena 27 och 30–32 bör avstyrkas. Utskottet anser att det är glädjande att SLU rankas högt bland världens . SLU arbetar aktivt med de utvecklingsbehov och möjligheter som finns för att öka intresset för utbildningarna på . Utskottet noterar att det finns ett stort intresse bland de nya utbildningar som SLU startar , vilket torde innebära att de utvecklingsinsatser SLU gjort för att rekrytera studenter är effektiva. Under avsnittet Regeringens resultatredovisning ovan välkomnar utskottet att regeringen i budgetpropositionen har utvecklat redovisningen av problemet med det minskande antalet studenter vid SLU. I avvaktan på det pågående utvecklingsarbetet anser utskottet att motionen 2018/19:2896 (M) yrkande 28 kan lämnas utan vidare åtgärd. Regeringen har bidragit till arbetet med att bilda ett internationellt referens- och försökscentrum för cirkulär biobaserad livsmedelsproduktion i . Utskottet anser att insatser som stärker innovationskraften i livsmedelskedjan är viktiga och bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins mål. Utskottet noterar regeringens beslut om ett nytt Växtskyddsråd och att rådet ska arbeta tillsammans med företag och bransch samt öka kunskapen hos bl.a. myndigheter och företag. Det är viktigt att rådets arbete fokuserar på att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljö, och förbättra jordbruksproduktionen. Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2018/19:1985 (S), 2018/19:2302 (MP) yrkande 2 och 2018/19:2741 (MP) yrkande 4 bör lämnas utan vidare åtgärd. Stöd till en avbytartjänst Utskottet delar den bedömning om avbytartjänster till animalieproducenter som landsbygdsministern redovisar i frågesvaret ovan. Utskottet anser därmed att motion 2018/19:1287 (SD) yrkande 16 bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar den bedömning om stöd vid skördeskador som landsbygdsministern redovisar i frågesvaret ovan. Utskottet anser därmed att motion 2018/19:2736 (KD) yrkande 30 bör lämnas utan vidare åtgärd. Inventering av nyckelbiotoper, punkt 1 (S, V, MP) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen. Regeringen gav i uppdrag åt att genomföra en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som har genomförts i övriga delar av landet. Av uppdraget framgår att ska säkerställa att inventeringen och registreringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv. Vi anser att det är viktigt att man i inventeringarna av nyckelbiotoper gör avgränsningar som är transparenta och att bedömningarna är objektiva och förutsägbara. I likhet med regeringen anser vi att det är viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet och har förståelse för att bevara nyckelbiotoperna. Den nya metoden för nyckelbiotopsinventering är förankrad på så sätt att den har tagits fram i samverkan med skogsnäringen, , länsstyrelser och certifieringsorganisationer. Som framgår av regeringens redovisning i budgetpropositionen ska metoden testas , och därefter utvärderas och eventuellt justeras. I den metod som har utvecklat för nordvästra kommer hänsyn att tas till de lokala och regionala förutsättningarna. Mot bakgrund av det anförda anser vi att inventeringen har förutsättningar att vara rättssäker och effektiv och anpassad till området där den utförs. Vi delar därför regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Sammanfattningsvis anser vi således att det inte finns behov av ett ytterligare tillkännagivande till regeringen i frågan. Utbetalning av jordbrukarstöd, punkt 3 (M, SD, KD) av (M), (SD), (M), (SD), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 24 samt 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2018/19:2388 av och (båda C), 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkande 19. Det är viktigt för lantbrukarna att EU-ersättningarna betalas ut så fort som möjligt. Detta har varit särskilt tydligt för mjölkbönderna vars likviditet i många fall har påverkats negativt av de försenade utbetalningarna. Jordbrukare har fått vänta upp till på att få ut sin ersättning. Många bönder har på grund av det låga mjölkpriset inte ekonomisk möjlighet att invänta utbetalningar så . Situationen är mycket olycklig för svenskt lantbruk, och måste verka för att tidigarelägga och påskynda utbetalningarna. Regeringen måste säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut . Utbetalning av jordbrukarstöd, punkt 3 (C) av (C) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2018/19:2425 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2018/19:1287 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2018/19:2388 av och (båda C), 2018/19:2736 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 19 och 24 samt 2018/19:2896 av m.fl. (M) yrkande 24.