bet · H501SfU17 · 2018-03-23 00:00:00 — I motion 2017/18:2982 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet i utlänningslagen bör göras om till ett krav på arbetstagaren att inte uppbära bidrag från det offentliga. I yrkande 2 begär motionären ett tillkännagivande om att ändra kravet på kollektivavtalsenliga villkor. Enligt motionären leder obetydliga skillnader i lön och försäkring mot de kollektivavtalsenliga kraven inte rimligtvis till social dumpning. I motion 2017/18:469 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att införa ett moratorium för individer som riskerar att utvisas på grund av misstag från arbetsgivarens sida. Motionären menar att samsyn tycks råda om ett behov av korrigeringar av regelverket och att ett moratorium därför bör införas för att myndigheter inte ska tvingas fatta beslut som grundar sig på praxis som är föråldrad . I motion 2017/18:3165 av i (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ändra försörjningskravet till ett icke-bidragskrav. Motionären anger att enligt rådande praxis kan en utlänning som har en inkomst utvisas med anledning av en enstaka avvikelse, orsakad av t.ex. ledighet eller sjukdom. Bedömningen bör utgå från om arbetstagaren behöver uppbära bidrag och i vilken utsträckning han eller hon kan försörja sig. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ersätta kravet på kollektivavtalsenliga villkor med ett krav på marknadsmässiga villkor. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att frångå kravet på att samma anställning ska ha existerat spårbyte och att prövningen i stället bör göras utifrån sökandens möjlighet till egenförsörjning. I motion 2017/18:3447 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att kravet på kollektivavtalsenliga villkor för beviljandet och förnyelsen av arbetstillstånd bör ersättas med ett generellt krav på att lönen ska motsvara de faktiska lönenivåerna inom berörd bransch. Motionären anger att människor har utvisats för att deras lön varit några kronor för låg. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att försörjningskravet för arbetstillstånd måste göras mer flexibelt och inte fastna vid en strikt tillämpad inkomstgräns på dagens . Så länge en person har skäliga levnadsvillkor och bostad samt klarar sitt uppehälle utan att belasta det offentliga är det orimligt med utvisning. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att förbudet mot att ha flera anställningar för att kunna få eller behålla ett arbetstillstånd bör strykas. Huvudsaken måste vara att säkerställa att levnadsnivån eller lönen inte är oskäligt låg. I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att underlätta reglerna kring spårbyte. En person som fått en anställning bör kunna ansöka om spårbyte från dag ett. Som ett första steg bör tiden minskas till en månad. Vidare bör tiden efter avslag inom vilken ansökan om spårbyte kan göras förlängas. Spårbyte för högre utbildning bör kunna göras. I motion 2017/18:1022 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till spårbyte för asylsökande som är företagare. Motionären anger att den möjlighet en asylsökande som är anställd har att vid avslag på asylansökan byta spår och få uppehållstillstånd saknas för asylsökande som startat företag. I motion 2017/18:1671 av (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att underlätta spårbyte genom att minska den tid som asylsökande behöver ha haft ett arbete för att byta spår. Motionären anser att när handläggningstiderna beräknas gå ned bör tiden kunna sänkas från . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att underlätta spårbyte och arbetskraftsinvandring. För att kunna arbeta krävs medverkan till att göra identiteten sannolik, men för spårbyte till arbetskraftsinvandring och för att komma till som arbetskraftsinvandrare krävs styrkt identitet. Enligt motionären bör sannolik identitet räcka. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förändra kravet på utannonseringen av en tjänst vid arbetskraftsinvandring så att lagen blir mer anpassad efter dagens arbetsmarknad. Motionärerna anger att EU inte ställer krav på att Eures används, och genom en ändring till ett allmänt krav på att utannonseringen ska vara synlig för EU-medborgare skulle reglerna bli mer anpassade till dagens arbetsmarknad. I motion 2017/18:1934 begär (M) ett tillkännagivande om att göra en översyn av gällande regler för utannonsering av tjänster. Motionären anser att det inte bör finnas krav som hindrar arbetsgivaren från att välja en annan rekryteringskanal än Arbetsförmedlingen, så länge unionsföreträdet respekteras. I motion 2017/18:3165 av i (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över kravet på gemenskapsföreträde för att ta hänsyn till moderna utannonseringsmöjligheter. Det anförs att de svenska reglerna om utannonsering saknar stöd i och att detta bekräftas av en rapport från och utveckling () och ett utlåtande från . En ändring behövs för att svensk lagstiftning inte ska vara mer rigid än . I motion 2017/18:3447 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att beviljandet av arbetstillstånd för och anställning av en utomeuropeisk person inte måste föregås av att samma jobb först utannonserats på EU:s platsbank Eures, utan att även andra plattformar som är tillgängliga för alla är tillräckliga. har konstaterat att utlysning på Eures inte är ett krav. I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över tolkningen av gemenskapsföreträdet och utannonseringskravet för arbetstillstånd för att få mer tillåtande regler. Byta arbetsgivare eller yrke I motion 2017/18:2982 av (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att kravet på att arbetstillstånd knyts till arbetsgivare och bransch bör förkortas för personer som lagligen redan befinner sig i . Motionären anger att studenter från utlandet låses fast i den bransch de börjar arbeta i efter studierna i . Eftersom många av dessa studenter inte talar tillräckligt god svenska börjar de ofta i branscher med lägre kvalifikationskrav. När de lärt sig svenska kan de inte byta bransch. Mindre avvikelser bör enligt motionären kunna godtas. I kommittémotion 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att det måste bli enklare för utländsk nyckelkompetens att byta arbetsgivare och yrke under pågående tillståndsperiod. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera reglerna för uppehålls- och arbetstillstånd för utomeuropeiska studenter, forskare och deras medföljande och vid behov vidta åtgärder för att fler ska utnyttja möjligheten att stanna och arbeta i . I kommittémotion 2017/18:3356 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att avhjälpa formella hinder för internationella studenter och forskare som söker till och verkar vid svenska lärosäten och institut, detta för att svenska lärosäten ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen. Enligt motionärerna finns det problem med samordning av processen med intervjuer på ambassaderna och utfärdande av uppehållstillståndskort, med att tillstånd måste förlängas samt med att masterstudenter och doktorander inte kan söka uppehållstillstånd för hela studieperioden. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att lagändringar för att fler utländska forskare och studenter ska stanna i bör utvärderas och följas upp. Motionärerna anser att en utvärdering är rimlig för att kontrollera om reformen fått avsedd effekt eller om ytterligare åtgärder behövs. Också i kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera lagändring för utomeuropeiska studenter och forskare samt att överväga ytterligare åtgärder för att attrahera fler talanger till . I kommittémotion 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att ska ha goda villkor för arbetskraftsinvandring för att tillgodose företagens behov av kompetent arbetskraft. Enligt motionärerna konkurrerar all världens länder om att attrahera nya talanger och behålla befintliga. Det är då viktigt att ha konkurrenskraftiga och förutsägbara villkor. I motion 2017/18:1253 av (M) begärs ett tillkännagivande om att utvärdera hur de förbättrade möjligheterna att attrahera utländska studenter, forskarstuderande, forskare och medföljande fallit ut samt att återkomma med förslag till nödvändiga förändringar för att ska kunna attrahera fler talangfulla personer. Samma motionär begär i motion 2017/18:2282 ett tillkännagivande om att ändra migrationsreglerna för att underlätta för fler talangfulla personer att söka sig till och starta företag och investera pengar. Motionären menar att reglerna är krångliga och tidsödande. I motion 2017/18:1265 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om förbättrade möjligheter till uppehållstillstånd i för företagare. Enligt motionären behöver fler företag som startar, växer och anställer. Nuvarande regelverk medger inte att den som redan är i och har möjlighet att etablera en näringsverksamhet får uppehållstillstånd. Detta bör ses över. I motion 2017/18:2484 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ytterligare förenkla hanteringen av visum för utländska doktorander. Enligt motionären bör det ses över om en särskild ordning kan skapas på för ansökningar från utländska doktorander för att förkorta handläggningstiden. I motion 2017/18:3166 av i (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ytterligare underlätta för arbetskraftsinvandring. Det bör enligt motionären vara möjligt att vistas i för att söka lämpligt arbete om försörjningsmöjlighet föreligger. Detta bör omfatta studenter och kvalificerad arbetskraft. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om invandring av kvalificerad arbetskraft. Motionären anser att möjligheterna bör ses över att införa ett system likt Scheme. Den som vill söka arbete får poäng baserat på utbildningsnivå, språkkunskaper, arbetslivserfarenhet och ålder. I partimotion 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att ta fram en strategi för att ska kunna attrahera rätt kompetens i en växande global konkurrens. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att arbetskraftsinvandrare ska ha lätt att komma till och lätt att stanna så länge de har jobb och att det ska vara möjligt att byta jobb, att ansökningsprocessen måste förenklas och att mindre felaktigheter ska vara möjliga att åtgärda. I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att den som försörjer sig själv ska få stanna i landet. Enligt motionärerna är tillväxt beroende av utländsk kompetens, och dagens regler bör därför utvecklas och värnas. Jobben växer fram i företagen, och dessa kan själva bäst avgöra vilken kompetens de behöver rekrytera. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att det måste bli enklare för företagare att komma till för att driva eget företag. Motionärerna anger att reglerna är strikta och att endast ett fåtal kan komma hit för att bidra med entreprenörskap och företagsamhet. I kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att undanröja de problem och hinder som begränsar internationella studenters och forskares möjligheter att studera och forska i . Motionärerna anger att det finns problem med långa handläggningstider och bristande samordning i tillståndsprocessen, att uppehållstillstånden inte gäller för hela studieperioden samt att doktorander med utbildningsbidrag saknar rätt till barnbidrag och inte kan tillgodoräkna tid vid ansökan om svenskt medborgarskap. I kommittémotion 2017/18:3787 av m.fl. (C) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att det måste bli enklare för företagare att komma till för att driva eget företag. Enligt motionärerna bör bättre kunna ta vara på skaparkraft som människor vill bidra med. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att högre utbildning ska ge möjlighet till permanent uppehållstillstånd. Enligt motionärerna går nu miste om några av världens skarpaste hjärnor. I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att uppehållstillstånd för att söka arbete för en utländsk student som fullgjort sin utbildning utökas från . Uppehållstillståndet bör dessutom beviljas med automatik. Även i kommittémotion 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd för att söka jobb efter avslutade studier ska kunna ges efter avslutad utbildning. Motionärerna anger också att uppehållstillståndet bör beviljas i princip med automatik. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att personer som studerar i bör ges möjlighet att stanna för att söka arbete eller starta företag. I kommittémotion 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och utöka den digitala hanteringen. Motionärerna anger att handläggningstiderna är för långa. Även i motion 2017/18:1030 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om kortare handläggningstider för arbetstillstånd. Enligt motionären hindrar handläggningstiderna många företag från att expandera, och bör ges de resurser som krävs. I kommittémotion 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en 30-dagarsgaranti vid komplett ansökan om arbetstillstånd. En ansökan om arbetstillstånd som inte kräver komplettering ska enligt motionärerna inte ta än att utfärda. I kommittémotion 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en ansökan om arbetstillstånd i normalfallet inte bör ta längre än . Enligt motionärerna är rekrytering från andra länder nödvändig för många företag. Dagens regler är liberala men handläggningstiderna för långa. Också i kommittémotion 2017/18:3417 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att arbetstillståndsansökningar bör behandlas . I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd och införa en 30-dagarsgaranti. Motionärerna föreslår att ansökningar om arbetstillstånd som inte kräver kompletteringar inte ska ha en handläggningstid som är längre än . Möjligheterna till digital hantering bör dessutom utökas. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att bör få öronmärkta anslag för handläggning av ansökningar om arbetstillstånd. Detta i syfte att undvika att ärenden om arbetstillstånd trängs undan av t.ex. asylärenden. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att införa en one-stop-shop när det gäller myndighetskontakter för högkvalificerad arbetskraft. Enligt motionärerna bör det räcka med enbart en kontaktyta för att nå myndigheter som , , m.fl. Även i kommittémotion 2017/18:3406 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att införa en one-stop-shop när det gäller myndighetskontakter för högkvalificerad arbetskraft. I kommittémotion 2017/18:3180 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ett regeringsuppdrag till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Motionärerna anger att det förekommer dåliga villkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal och att alla former av missbruk måste motverkas. Motionärerna pekar på att ett sätt att motverka missbruk är att införa direktåtkomst för till vissa uppgifter hos bl.a. . Utredningsförslag om detta finns klara , och har i denna del tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2016/17:SfU17). bör även ett uppdrag ges till som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna utifrån gällande regelverk. I kommittémotion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att stärka arbetet mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Motionärerna anger att dåliga villkor, falska anställningar och handel med anställningsavtal förekommer samt att allt missbruk måste motverkas. I kommittémotion 2017/18:3181 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att skärpa straffet för den som missbrukar reglerna för arbetskraftsinvandring genom att införa ett helt nytt brott, arbetskraftsmissbruk. Inom ramen för det nya brottet ska enligt motionärerna straffen för befintliga straffbelagda handlingar skärpas. De straffnivåer som gäller är otillräckliga. I den nya brottsrubriceringen ska handlingar på området som är straffbelagda ingå som det straffrättsliga området bör utökas. I partimotion 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om blåkortssystem. Motionärerna anför att brist på kvalificerad arbetskraft hämmar svenska företag och att nuvarande blåkortssystem är en bra utgångspunkt för arbetskraftsinvandringsregler. För att minimera missbruk krävs kontroller av lön, skatt och villkor. Brott mot regler och villkor ska leda till avgifter, sanktioner och påföljder. I yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om definitionen av högkvalificerad arbetskraft. bör införa blåkortsdirektivets regel om att högre yrkeskvalifikationer ska avse kvalifikationer som kan styrkas genom bevis på högre utbildning. Enligt motionärerna ska enbart yrkeserfarenhet inte godtas. I yrkande 36 begär motionärerna ett tillkännagivande om möjlighet till begränsning i fråga om likabehandling. Det anges att eftersom vistelsens syfte är arbete är det orimligt med likabehandling när det gäller stipendier, studiemedel samt andra bidrag och lån till utbildning och förfaranden för att få bostad. I yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om en standardiserad giltighetstid för EU-blåkort. Utskottet har i tidigare sammanhang (senast i bet. 2016/17:SfU17) uttalat sig om betydelsen av den svenska arbetskraftsinvandringen. Svenska företag agerar i stor omfattning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En allt större andel av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. befolkning blir allt äldre, och många äldre har lämnat arbetslivet. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av att befolkningen blir allt äldre. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att välfärden ska kunna upprätthållas. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. Utskottet konstaterar att har ett av världens mest generösa system för arbetskraftsinvandring. Enligt uppgifter från inkom över 38 000 arbetsmarknadsärenden (förstagångsansökningar) till verket, och över 32 000 tillstånd beviljades i första och andra instans. Arbetskraftsinvandringen fortsätter således att ligga på en hög nivå, och utskottet ser positivt på detta, eftersom arbetskraftsinvandring vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför kunskap och erfarenhet till . Utskottet noterar att den största kategorin arbetstagare som beviljades tillstånd omfattar it-arkitekter, systemutvecklare, testledare m.fl. och att den tredje största kategorin utgörs av civilingenjörsyrken. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat att flera förslag på arbetskraftsinvandringsområdet kommer att lämnas till i närtid – om genomförande av det s.k. säsongsanställningsdirektivet, om mindre eller obetydliga fel när det gäller villkor för arbetstillstånd och om utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner. Utskottet konstaterar vidare att lagändringar på området har gjorts. Det s.k. ICT-direktivet (2014/66/EU), som rör företagsintern förflyttning av arbetstagare, har genomförts i svensk lagstiftning (prop. 2017/18:34, bet. 2017/18:SfU10, rskr. 2017/18:156), och en ändring har gjorts i utlänningslagens bestämmelse om återkallelse av uppehållstillstånd när arbetsgivaren självmant har avhjälpt brister (prop. 2016/17:212, bet. 2017/18:SfU7, rskr. 2017/18:41). Mot bakgrund av det sagda anser utskottet att det nu inte bör göras något tillkännagivande med anledning av motionerna 2017/18:3180 (M, C, L, KD) yrkande 1, 2017/18:3181 (M) yrkande 6, 2017/18:469 (M) yrkande 2, 2017/18:3306 (M), 2017/18:3787 (C) yrkande 1, 2017/18:2816 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3394 (KD) yrkande 27. Motionerna avstyrks därför. De nu gällande reglerna för arbetskraftsinvandring trädde i kraft . Genom dessa regler infördes ett system som syftar till att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeländer. Regeländringarna innebar bl.a. att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde att gälla. I stället gäller alltsedan ändringarna genomfördes att utgångspunkten vid prövningen av ansökningar om arbetstillstånd är arbetsgivarens egen bedömning av behovet av rekrytering av arbetskraft från tredjeländer. Utskottet kan inte finna några skäl att frångå det nu gällande systemet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3890 (SD) yrkande 38, 2017/18:2643 (SD) yrkande 10, 2017/18:2740 yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:562 (-). Frågan om arbetskraftsinvandring är aktuell inom EU. I Haagprogrammet, som antogs , anges att laglig migration kommer att ha stor betydelse för att främja ekonomisk utveckling, och kommissionen uppmanades att lägga fram en strategisk plan för laglig migration som snabbt kan hantera efterfrågan på migrerande arbetskraft. enades 2006 om utformningen av en väl fungerande migrationspolitik för att bistå medlemsstaterna med att tillgodose befintliga och framtida behov av arbetskraft. I Stockholmsprogrammet, som antogs , konstateras att arbetskraftsinvandring kan bidra till ökad konkurrenskraft och ekonomisk livskraft som en flexibel invandringspolitik – mot bakgrund av de stora demografiska utmaningarna och det därmed sammanhängande ökade behovet av arbetskraft som unionen kommer att ställas inför – kommer att utgöra ett viktigt bidrag till unionens ekonomiska utveckling och resultat på lång sikt. I programmet uppmanas kommissionen och att fortsätta genomförandet av en strategisk plan för laglig migration som anges i ett meddelande från kommissionen . EU har beslutat om flera lagstiftningsakter på arbetskraftsinvandringsområdet – blåkortsdirektivet, ICT-direktivet, utstationeringsdirektivet och säsongsanställningsdirektivet. En omarbetning av blåkortsdirektivet pågår. Utskottet konstaterar att regeringen i EU-arbetet verkar för fler lagliga vägar in till EU, vilket framgår av regeringens övergripande prioriteringar för EU-arbetet 2018. Arbetskraftsinvandring från tredjeländer är en viktig del i ett sådant arbete. Utskottets uppfattning är att frågan om arbetskraftsinvandring till EU är viktig. Mot bakgrund av det arbete som pågår på EU-nivå finner utskottet emellertid inte anledning att göra ett tillkännagivande i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3178 (M) yrkande 66, 2017/18:3194 (L) yrkande 9 samt 2017/18:1030 (KD) yrkande 5. I ett antal motioner framställs yrkanden om att se över kravet på utannonsering. Bland annat anförs och invänds mot att i princip kräver att den internetbaserade platsportalen Eures används (vilket sker med automatik när Arbetsförmedlingens Platsbanken används för utannonsering). Enligt 6 kap. 2 § andra stycket UtlL får arbetstillstånd ges endast om rekryteringsförfarandet är förenligt med åtaganden inom Europeiska unionen. Detta innebär att det s.k. unionsföreträdet ska ha respekterats, vilket normalt kräver att anställningen ska ha utannonserats i EU/EES och .