bet · H501JuU13 · 2018-04-19 00:00:00 — Utlänningens uppträdande och umgänge kan vara en omständighet som i vissa fall kan ge anledning att anta att han eller hon inte har rätt att uppehålla sig i landet. Inre utlänningskontroller får inte genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Rekvisitet ”annars finns särskild anledning till kontroll” bör enligt allmänna råd kunna tillämpas när det finns anledning att kontrollera identiteten på en utlänning i samband med t.ex. ett frihetsberövande eller en brottsutredning. Vid en fordons- och förarkontroll kan en inre utlänningskontroll utföras i samband med att förarens identitet och rätt att framföra fordonet kontrolleras. Vid en sådan kontroll bör även en passagerare i ett fordon bli föremål för en inre utlänningskontroll om det finns objektiva omständigheter som ger grundad anledning till en kontroll. Genom och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer infördes ett gemensamt regelverk för passage av inre och yttre gränser. Förordningen ändrades väsentligt ett flertal gånger, och för att skapa klarhet och överskådlighet antog och rådet en kodifierad version, förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), kallad gränskodexen. Enligt artikel 1 i gränskodexen ska ingen gränskontroll göras av personer vid de inre gränserna mellan EU:s medlemsstater. När det gäller de yttre gränserna regleras in- och utresekontroll av personer i artikel 8. I artikel 8.1 anges bl.a. att gränstrafiken vid de yttre gränserna ska kontrolleras av gränskontrolltjänstemän. I artikel 8.2 finns bestämmelser om kontroll av personer som har rätt till fri rörlighet enligt unionsrätten. Artikel 8.3 reglerar kontroll av tredjelandsmedborgare. och rådet antog förordning (EU) 2017/458 om ändring av förordning (EU) 2016/399. Ändringarna trädde i kraft och berör artikel 8 i gränskodexen. Den ändrade lydelsen av artikel 8 innebär bl.a. att om det vid en in- eller utresekontroll råder tvivel om en resehandlings äkthet eller innehavarens identitet ska man verifiera minst ett av de biometriska kännetecknen i de pass och resehandlingar som utfärdats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2252/2004 av om standarder för säkerhetsdetaljer och biometriska kännetecken i pass och resehandlingar som utfärdas av medlemsstaterna. En sådan verifiering ska om möjligt också göras av resehandlingar som inte omfattas av den nämnda förordningen. Vid allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat är det möjligt att tillfälligt återinföra gränskontroller vid inre gräns (se artikel 25 och 28). Regeringen beslutade att införa sådana gränskontroller. Dessa har sedan förlängts och gäller nu fram till . Kommissionen har tagit fram ett förslag till ändring av Schengens gränskodex som bl.a. innebär att det tillåtna tidsspannet för tillfälliga inre gränskontroller förlängs från till och att medlemsstaterna därefter på rådets rekommendation ska kunna fortsätta med gränskontrollen . Regeringen stöder denna förändring (se fakta-pm 2017/18:FPM15). gav rådet sitt slutliga godkännande till en europeisk gräns- och kustbevakning. Europeiska gräns- och utgörs av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och de olika medlemsstaternas myndigheter som ansvarar för gränssäkerheten. Målet är att man för att garantera säkerheten i Schengenområdet effektivare än tidigare ska kunna upptäcka sårbarheter vid de yttre gränserna samt öka samarbetet mellan EU-länderna och ansvarstagandet för kontrollen av de yttre gränserna. Enligt det nya uppdraget är byråns roll och verksamhet mer omfattande än Frontex tidigare mandat. Regeringen anförde i samband med att förslaget till en förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning presenterades att det mot bakgrund av den situation som då rådde inom var viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas. Detta måste dock enligt regeringens uppfattning ske utan att medlemsstaterna lämnar över det grundläggande ansvaret för gränskontrollen till EU. Regeringen ansåg alltså att gränskontroll främst var en nationell fråga, men att den nya byrån för gräns- och kustbevakning kunde utgöra ett viktigt stöd för medlemsstater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. (fakta-pm 2015/16:FPM45). Enligt 9 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) ansvarar för kontroll av personer enligt gränskodexen. , och bistår vid kontrollerna. Enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen får eller fotografera en utlänning om han eller hon t.ex. inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller ansöker om uppehållstillstånd som flykting och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck. Enligt 9 kap. 8 c § utlänningslagen gällde tidigare att den som hade en Schengenvisering vid in- eller utresekontroll enligt gränskodexen var skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll av identiteten och av viseringens äkthet. Skyldigheten att lämna fingeravtryck gällde även för en utlänning som vid in- eller utresekontroll inte kunde styrka sin identitet och som fick kontrolleras i identifieringssyfte. När en kontroll hade genomförts skulle de fingeravtryck som tagits för kontrollen förstöras. Det gällde också de biometriska data som tagits fram i samband med kontrollen. En svensk medborgare som reser in i eller ut ur och som måste medföra pass vid resan ska på begäran låta en passkontrollant ta fingeravtryck och en bild i digitalt format av ansiktet för kontroll av att dessa motsvarar de fingeravtryck och den ansiktsbild som finns sparade i passet (5 a § passlagen). När kontrollen har genomförts ska fingeravtrycken och ansiktsbilden samt de biometriska data som då tagits fram förstöras. Som en följd av ändringarna i artikel 8 i gränskodexen lämnade regeringen propositionen Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar (prop. 2017/18:35) till . Förslaget innebar att en utlänning vid in- och utresekontroll, på samma sätt som redan gäller för svenska medborgare, skulle vara skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av resehandlingens äkthet i enlighet med och rådets förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna). Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följde utskottets förslag (bet. 2017/18:JuU7, rskr. 2017/18:144). Lagändringarna trädde i kraft . trädde förordning (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet i kraft. Förordningen är meddelad med stöd av 3 och 4 §§ lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet (lagen om id-kontroller). Efter att ha förlängts upphörde förordningen att gälla . Lagen om id-kontroller upphör att gälla . Automatisk gränskontroll innebär i princip att den som bor i ett EU-land och som har ett biometriskt pass kan passera gränskontrollen utan att passet kontrolleras av personal. En automatisk passkontroll bygger på en biometrisk identifikation av passageraren. Ett biometriskt pass innehåller ett chipp. Information i chippet kontrolleras gentemot det uppgifter som lagrats om chippets innehavare i systemet. Processen innefattar att en bild tas av passageraren där ansiktets former och dimensioner jämförs med vad som finns lagrat i passets chipp. Dessutom skannas passagerarens fingeravtryck. Inrikesminister anförde följande i ett svar på en skriftlig fråga om automatiska gränskontroller (fr. 2016/17:185): Frågor rörande resehandlingar och dokumentsäkerhet är viktiga för regeringen. Av den anledningen genomfördes en lagändring bland annat för att motverka just missbruk av pass och så kallad look-alike-användning. Det finns statistik som talar för att ändringen redan kan ha gett effekt. Som jag har svarat partikollega ser regeringen också positivt på att införa automatiska gater. Tekniken kan bidra till att göra gränskontrollen säkrare, smidigare och mer effektiv. har konstaterat att tekniska förutsättningar för att införa äkthetsverifiering av resehandlingar finns . Ett arbete ska inledas för att testa ansiktsigenkänning vid gränskontroll, vilket senare ska kunna implementeras i automatiserade kontroller. pågår ett europeiskt standardiseringsarbete på området, dels inom ramen för it-byrån och dels genom lagförslagspaketet om smarta gränser. Det gäller bland annat standarder för den biometri som ska användas. Det är därför rimligt att noggrant bevakar utvecklingen av dessa processer innan en långtgående nationell anpassning och investeringar genomförs. Det är av stor betydelse att och Schengenområdet har en säker, effektiv och smidig gränskontroll. Jag kommer därför att fortsätta följa denna fråga noggrant. Utskottet inhämtade följande uppgifter från i fråga om automatiska gränskontroller, s.k. ABC-gater: Projektet har diskuterats och möten har tidigare hållits med bl.a. Swedavia och Frontex. ABC-gater kan bli ett lokalt projekt , men har lägre prioritet än de tvingande EU-projekt som måste genomföras enligt lagstiftning och som rör samtliga gränsövergångar i . Inget pilotprojekt har genomförts. har inte haft möjlighet att prioritera detta, då utvecklingen på gränskontrollområdet varit intensiv, både vad gäller lagstiftning och teknikutveckling. Rapporten – en myndighetsövergripande försöks-verksamhet för ett effektivare återvändande överlämnades av bl.a. till regeringen (Ju2016/01078/PO). Rapporten bereds inte, utan har lagts till handlingarna. I regleringsbrev anger regeringen att ska fortsätta att göra de prioriteringar som krävs för att kunna bedriva ordinarie gränskontroll vid yttre gräns under årets samtliga månader. Regeringen skriver vidare att myndigheten därutöver även ska utveckla sin beredskap och förmåga att vid behov bedriva en ändamålsenlig gränskontroll vid inre gräns. arbete med kompetens- och it-utveckling i fråga om de inre utlänningskontrollerna ska fortsätta . Myndigheten ska säkerställa att kontrollerna bedrivs effektivt och rättssäkert med tillräckliga resurser. Regeringen anger avslutningsvis att för fortlöpande och på ett konkret sätt ska kunna redogöra för vilken reell utveckling som har skett på området. överlämnade regeringen proposition 2017/18:176 Utökade möjligheter till arbetsplatsinspektioner till . I propositionen föreslås att ska få genomföra inspektioner på arbetsplatser för att kontrollera att arbetsgivare inte har anställda som saknar rätt att vistas eller arbeta i . Avsikten är att ska få genomföra oannonserade inspektioner och få tillträde till arbetsplatser även om det inte finns någon misstanke om brott. Inspektionerna ska få genomföras på arbetsplatser och i andra lokaler där en arbetsgivare bedriver näringsverksamhet. överlämnade betänkandet Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93). Utredningen föreslår bl.a. att när personer i samband med en inre utlänningskontroll inte kan styrka sin identitet och rätt att uppehålla sig i ska • och i identifieringssyfte få fotografera och ta fingeravtryck på personen. Fingeravtryck på barn ska dock bara få tas om det behövs och om barnet har fyllt . • och få eftersöka personens pass och andra identitetshandlingar och ta hand om den här typen av handlingar till dess att personen får tillstånd att vistas i eller lämnar landet. Utredningen föreslår vidare, i syfte att stävja missbruket av resehandlingar och uppehållstillståndskort, att bl.a. högst tre resedokument eller främlingspass ska kunna beviljas en person . Utredningen föreslår också att handlingarna ska ha kortare giltighetstider och att de i vissa fall ska kunna återkallas. I utredningsbetänkandet redogörs också för det omfattande arbete med att stärka kontrollerna vid Schengenområdets yttre gräns som bedrivs inom EU (s. 51 f.). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet behandlade två motionsyrkanden om att bruket av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser ska öka respektive om behovet av obligatorisk kontroll av fingeravtryck för resenärer till Schengen från tredjeländer (bet. 2016/17:JuU18 s. 46 f.). Utskottet konstaterade att kodexen om Schengengränserna ändrats, och att om det råder tveksamhet om identitet eller handlingars äkthet ska man försöka verifiera uppgifterna med hjälp av biometriska uppgifter, ansiktsigenkänning eller fingeravtryck. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det saknades skäl för något initiativ från sida. I samma betänkande behandlade utskottet även ett motionsyrkande om att reglerna för passhantering skulle skärpas för att bl.a. förhindra svart handel med svenska passhandlingar (s. 64 f.). Utskottet konstaterade att ändringar i passlagen i syfte att minska tillgången på svenska pass som kan missbrukas trätt i kraft så sent som samt att det även inom EU vidtas åtgärder för att förhindra missbruk av pass. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det saknades anledning till ett tillkännagivande, och motionsyrkandet avstyrktes. I betänkande 2017/18:JuU7 Kontroll av biometriska kännetecken i resehandlingar behandlades yrkanden om ytterligare åtgärder för att förhindra att resehandlingar missbrukas. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden och hänvisade i huvudsak till att de möjligheter som föreslogs i propositionen att ta fingeravtryck och ansiktsbild ökade möjligheterna att upptäcka falska pass. Utskottet anförde att detta även bör leda till ett minskat missbruk av och minskad handel med pass. Utskottet hänvisade även till det arbete som pågår inom EU med att stärka kontrollerna vid Schengenområdets yttre gränser samt de ändringar som gjorts i passlagen för att motverka missbruk av svenska pass. följde utskottets förslag (rskr. 2017/18:144). I betänkande 2016/17:JuU18 Polisfrågor behandlades vidare yrkanden om bl.a. gränskontroller, id-kontroller, inre utlänningskontroller, säkerhetskontroller och polisens befogenhet att använda tvångsåtgärder när den verkställer ut- och avvisningar. Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden med hänvisning till bl.a. pågående arbeten och genomförda lagändringar. Utskottet har tidigare konstaterat att de inre utlänningskontrollerna tjänar en viktig funktion (se t.ex. bet. 2017/18:JuU18 s. 50). Utskottet vidhåller dock även uppfattningen att polisen är bäst skickad att bedöma i vilken omfattning de bör göras och var de gör mest nytta. Motion 2017/18:3890 (SD) yrkande 24 om bl.a. en kraftigt utökad inre utlänningskontroll avstyrks därför. Som framgår ovan bereds betänkande Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar inom . I betänkandet föreslås bl.a. ökade möjligheter för polisen att ta fingeravtryck på personer i identifieringssyfte. Enligt utskottet bör beredningen av betänkandet inte föregripas, och utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:2814 (L) yrkande 3 och 2017/18:3544 (SD) yrkandena 2 och 8. En förutsättning för borttagandet av gränskontroller för personer vid de inre gränserna mellan EU:s medlemsstater är att det finns en tillfredsställande yttre gränskontroll. Det är bl.a. av den anledningen viktigt att kontrollen vid yttre gräns är ändamålsenlig och fungerande. Att den yttre gränskontrollen dessutom är rättssäker och garanterar att asylrätten värnas vid alla yttre gränser är av stor betydelse. Utskottet delar således den uppfattning om en effektiv och rättssäker yttre gränskontroll som förs fram i motion 2017/18:3194 (L) yrkande 7. Som framgått bl.a. i samband med förslaget om att inrätta en europeisk gräns- och kustbevakning är detta även regeringens uppfattning. Det finns därför inte anledning för att göra något sådant tillkännagivande som efterfrågas i motionen. Detsamma gäller vad som anförs i motionerna 2017/18:3240 (M) yrkande 20 om att stärka EU:s yttre gräns och 2017/18:3178 (M) yrkande 60 om att utesluta medlemsländer som inte lever upp till de åtaganden som följer av . Dessa motionsyrkanden avstyrks således. När det gäller frågan om passfrihet anser utskottet i likhet med regeringen att en medlemsstat måste ha möjlighet att införa tillfälliga gränskontroller vid en inre gräns vid hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Utskottet är därmed inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2017/18:3194 (L) yrkande 6 om passfrihet. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2017/18:3890 (SD) yrkande 8 om ett starkt gränsskydd med en kraftigt förstärkt gränskontrollorganisation. Som framgår pågår inom EU ett arbete med att förlänga det tillåtna tidsspannet för tillfälliga gränskontroller vid inre gräns. Bland annat mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå några sådana tillkännagivanden som efterfrågas i motion 2017/18:3178 (M) yrkandena 9 och 57 om att ska verka för en egen eller nordisk gränskontroll i avsaknad av en fungerande yttre gränskontroll, eller en nordisk gränskontroll mellan och . Dessa motionsyrkanden avstyrks. Utskottet har förståelse för det som anförs i motion 2017/18:3569 (M) yrkande 60 om att undersöka ett system med automatiska gränskontroller. har också uppgett att detta kan komma att bli föremål för ett lokalt pilotprojekt . Som framgått är även regeringen positiv till automatiska gränskontroller. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att föreslå något tillkännagivande i frågan. I motion 2017/18:3544 (SD) yrkande 5 framställs en begäran om att fingeravtryck ska kunna tas på utlänningar som ansöker om asyl vid gränsen och att polisen ska ha tillgång till daktningsmaskiner. Enligt 9 kap. 8 § utlänningslagen får eller fotografera en utlänning om han eller hon t.ex. inte kan styrka sin identitet när han eller hon kommer till eller ansöker om uppehållstillstånd som flykting och, om utlänningen fyllt , ta hans eller hennes fingeravtryck. Som framgår ovan gäller vidare vissa lagändringar enligt vilka en utlänning vid in- och utresekontroll är skyldig att låta sig fotograferas och lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten och av en resehandlings äkthet. Detta har bl.a. inneburit att polisen behövt införskaffa ytterligare teknisk utrustning. Mot denna bakgrund finns det inte anledning för utskottet att vidta några sådana åtgärder som efterfrågas i motionen, som därmed avstyrks. Ett effektivt samarbete och ett ändamålsenligt informationsutbyte mellan polisen och är viktigt för att säkerställa en rättssäker handläggning av utlänningsärenden. Enligt utskottet har det dock inte framkommit något som ger anledning för utskottet att föreslå ett tillkännagivande om att låta Kriminalvårdens nationella transportenhet få tillgång till tjänsteanteckningar eller ge tillgång till ärendehanteringssystem. Utskottet finner inte heller skäl att föreslå ett tillkännagivande i fråga om myndigheternas möjligheter att, före ett överlämnande, diskutera ärendet. Motion 2017/18:3544 (SD) yrkandena 3 och 4 avstyrks således. Europols mandat och internationellt polissamarbete Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. internationellt polissamarbete, efterlysningssystem och Europols mandat. Jämför reservation 22 (M), 23 (M, L), 24 (L) och 25 (M, C, L, KD). I motion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 61 lyfts vikten av att vidareutveckla Europol och det polisiära EU-samarbetet för att stävja kriminella nätverk fram. I motion 2017/18:3582 av yrkande 2 framställer motionärerna en begäran om att Europols analysfunktion bör utökas väsentligt. I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om ett europeiskt FBI. Motionärerna anför att kravet på en operativ europeisk polisstyrka och en EU-åklagare som utreder och bekämpar gränsöverskridande brottslighet är mer aktuellt än någonsin mot bakgrund av de terroristattacker som skett . Motionären önskar att tar initiativ i för att utveckla Europol i den riktningen. I motion 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 1 framförs ett yrkande om ett operativt mandat för Europol, och i motion 2017/18:3582 av m.fl. (L) yrkande 3 efterfrågas en europeisk åklagarmyndighet. Motionärerna anför att Lissabonfördraget gör det möjligt att utveckla Eurojust till en europeisk åklagarmyndighet med rätt att bedriva förundersökningar och beordra spaning och tillslag i flera länder . I motionens yrkande 5 anförs att samarbetsavtal med EU:s grannländer är av stor betydelse för insatserna mot grov organiserad brottslighet. I motion 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att Europol bör förstärkas och att EU-samarbetet inom brottsbekämpningen bör effektiviseras för att komma till rätta med bl.a. terrorism och gränsöverskridande brottslighet. Samarbetet mellan nationella polismyndigheter, åklagare och andra brottsbekämpande myndigheter bör också stärkas enligt motionärerna. I motion 2017/18:3743 av (KD) yrkande 2 finns ett yrkande om att intensifiera samverkan med Europol, liksom med och , för att kunna stoppa införseln av framför allt illegala vapen och narkotika vid den skånska gränsen. I motion 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 anförs att många internetrelaterade brott har en internationell prägel, vilket ställer krav på ökat internationellt samarbete på mellanstatlig och polisiär nivå. Motionärerna skriver att svensk polis redan nu deltar i internationell verksamhet, t.ex. genom EU-samarbetet, och det nordiska polissamarbetet men att det är nödvändigt att göra en översyn av samarbetet. I motion 2017/18:3479 av (C) begärs åtgärder för att förhindra att stater missbrukar efterlysningssystem för att komma åt politiska opponenter i andra länder och för att driva frågan i kretsen av medlemsstater i EU. Motionären anför att ”rödflaggning” har missbrukats av stater för att komma åt politiska motståndare bortom det egna landets gränser. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 17 anför motionärerna att internationellt samarbete är nödvändigt för att komma åt den grova organiserade brottsligheten och den ökande våldsanvändningen, och de lyfter fram t.ex. EU-samarbetet. Europol är EU:s brottsbekämpande organisation och har som målsättning att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och andra former av allvarlig brottslighet som berör två eller flera medlemsstater. Exempel på sådan brottslighet är olaglig narkotikahandel, människosmuggling och människohandel, penningtvätt och it-brottslighet. Europol kan ses som en stödtjänst till brottsbekämpande organ i EU:s medlemsstater. Organisationen samlar in och analyserar uppgifter om enskilda personer från polismyndigheter i medlemsstaterna när det gäller de brott som nämns ovan. Europol har däremot ingen verkställande makt och dess tjänstemän kan inte anhålla misstänkta personer eller agera utan godkännande från nationella myndigheter. Europol biträder nationella myndigheter med bl.a. informationsutbyte, underrättelseanalys, samordning och utbildning. Till exempel har ett datoriserat informationssystem inrättats för att underlätta informationsutbytet mellan myndigheterna. är en mellanstatlig polisorganisation med 190 medlemsländer. uppgift är att underlätta informationsutbytet mellan medlemsländerna i arbetet mot gränsöverskridande brottslighet. Medlemsländerna samarbetar inom ramen för respektive medlemslands nationella lagstiftning. Samarbetet bygger helt på förtroende och samarbetsvilja. ska enligt sin konstitution inte arbeta med ärenden som har politiska, rasistiska, religiösa eller militära förtecken. Genom och dess kommunikationssystem 1-24/7 har svensk polis tillgång till kommunikation med samtliga medlemsländer och databaser.