bet · H501FiU40 · 2018-06-07 00:00:00 — Det kan också finnas en risk för sårbarhet om den offentliga sektorn blir beroende av en enda aktör. Marknaden för tredjepartstjänster förväntas enligt regeringen utvecklas, och detsamma gäller även leverantörernas mognadsgrad. Om en leverantör har större volymer fakturor kan det enligt regeringen vara effektivt att använda tilläggstjänster till företagets ekonomi- och faktureringssystem. Regeringen bedömer att den kommande dataskyddsförordningen, kompletterande nationella bestämmelser till denna och offentlighets- och sekretesslagen uppfyller kraven på uppgiftsskydd vid elektronisk fakturering. Det behövs därför enligt regeringen ingen ytterligare reglering. Regeringen föreslår att den nya lagen om elektroniska fakturor till följd av upphandling ska träda i kraft . Vidare föreslår regeringen att bestämmelserna i 4 och 7 §§ inte ska gälla fakturor som har utfärdats till följd av offentliga upphandlingar som påbörjats före ikraftträdandet. Enligt regeringen finns det en stor samhällsekonomisk nytta i en övergång till elektronisk fakturering till följd av offentliga upphandlingar. Den största effekten bedöms uppstå hos de offentliga fakturamottagarna. Mot bakgrund av de tidsbesparingar som elektronisk fakturering möjliggör för leverantörerna förväntas regleringen även medföra en minskning av företagens administrativa kostnader. Modell för bedömning av regleringens konsekvenser Syftet med regleringen är att uppnå en övergång till elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling. Som redan nämnts bedömer regeringen att det inte räcker med att enbart genomföra e-faktureringsdirektivet. Regleringen måste även omfatta en skyldighet för upphandlande myndigheter och enheter att ta emot elektroniska fakturor och en skyldighet för leverantörer att skicka sådana. För konsekvensanalysen har regeringen använt en ekonomisk modell. Modellen jämför utvecklingen i tre scenarier där baslinjen är förväntad utveckling med oförändrad reglering. Konsekvenserna har analyserats genom intervjuer med såväl leverantörer som upphandlande myndigheter och enheter samt med stöd av en rapport från kommissionen. Vilka som påverkas av regleringen Regleringen påverkar samtliga upphandlande myndigheter och enheter. Dessutom berör den samtliga upphandlande varu- och tjänsteleverantörer till den offentliga sektorn. Vidare berörs företag som tillhandahåller faktureringstjänster, tredjepartsoperatörer/VAN-operatörer som sköter konvertering mellan olika format, kommunikation, säkerhet och övervakning av trafiken, inklusive banker, företag som tillhandahåller it-konsulttjänster, försäljning av programvara och underhåll av datasystem, samt postföretag. Regeringen anger att det saknas en samlad statistik över vilka företag som levererar varor och tjänster till de upphandlande myndigheterna och enheterna men att antalet kan uppskattas till drygt 250 000 företag. [5] utgörs av mikroföretag, dvs. företag med färre än tio anställda. Leverantörer som ännu inte har skaffat kompetens eller någon teknisk lösning för att hantera e-fakturor enligt regleringen måste göra detta. Regeringen bedömer att av de medelstora företagen, av de små företagen och av mikroföretagen behöver göra förändringar i sina verksamheter till följd av regleringen. Med tanke på de tidsbesparingar som e-fakturering möjliggör för leverantörerna förväntas regleringen totalt sett minska de administrativa kostnaderna för företagen. Den positiva effekten på företagens administrativa kostnader varierar med företagens storlek. Mikroföretag förväntas enligt regeringen få minst positiv effekt av regleringen. Regeringen konstaterar att för det enskilda företaget utgör digitaliseringen en verklighet som företaget behöver förhålla sig till oavsett regleringen. Regleringen bedöms i övrigt inte ge någon större konkurrens-påverkande effekt för berörda företag. Det kan enligt regeringen inte uteslutas att regleringen som sådan kommer att medföra att nya företag skapas. Företag som inte har haft någon verksamhet kopplad till leverantörsfakturering till den offentliga sektorn kan också komma att etablera sig på denna marknad. Konsekvenser för statliga myndigheter, kommuner och landsting samt andra upphandlande myndigheter och enheter Regeringen menar att regleringen förväntas minska de administrativa kostnaderna för alla typer av upphandlande myndigheter och enheter. Regleringen förväntas dock medföra ökade kostnader för omorganisering och omställning av personal. Det gäller bl.a. kostnader när personal ska byta arbetsuppgifter, som exempelvis medarbetare som arbetar med skanning av fakturor. Denna förändring kan dock frigöra arbetskraft för kärnverksamheten och leda till besparingar. Kostnader förväntas också minska för lokaler/utrymme för arkivering och för skanningsutrustning. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som motiverat den. Kravet att ta emot elektroniska fakturor följer av e-fakturadirektivet och påverkar den kommunala självstyrelsen. Inskränkningen går emellertid inte utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har motiverat den. Den kommunala finansieringsprincipen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för verksamhet. Kommuner och landsting ska enligt denna princip kompenseras för ökade kostnader eller minskade intäkter. Den kommunala finansieringsprincipen omfattar enbart statligt beslutade åtgärder som tar sikte på kommunala verksamheter. Principen omfattar inte åtgärder som inte direkt tar sikte på kommunsektorn men som ändå får ekonomiska effekter för sektorn. Kravet på att ta emot elektroniska fakturor gäller för hela den offentliga sektorn. Bedömningen är därför enligt regeringen att förslaget inte omfattas av den kommunala finansieringsprincipen. Kostnads-minskningen bedöms överstiga kostnaderna för investeringen. Regeringen uppskattar att regleringen skapar en positiv samhällsekonomisk nytta om . En övergång till elektronisk fakturering innebär enligt regeringen en högre grad av spårbarhet för ekonomiska transaktioner, vilket i förlängningen kan bidra till en lägre grad av ekonomisk brottslighet i form av exempelvis skatteundandragande. Konsekvenser för arbetslösheten och sysselsättningen Genom att effektiviteten ökar och postgången minskar förväntar sig regeringen att regleringen får en positiv effekt på produktiviteten i samhället. Till en början kan den dock resultera i en negativ effekt på sysselsättning och arbetslöshet. Konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor Sysselsättningseffekten av regleringen bedöms kunna ge vissa begränsade konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor, något mer negativ för kvinnor än för män. Regeringen är dock osäker på bedömningen. Konsekvenser för miljö och klimat Regeringen uppskattar att den minskade postgången skulle motsvara ett utsläpp om ca koldioxid . De miljömässiga effekterna av förslaget motsvarar . Det har inte väckts någon motion med anledning av propositionen. Utskottet anser att EU:s direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling bör genomföras på det sätt som regeringen föreslår i propositionen. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör anta regeringens lagförslag. Elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling (C) Per Åsling (C) anför: Digitalisering av samhället är något vi på alla plan ska bejaka och underlätta. och svenska företag ska ligga långt fram i den digitala ekonomin. Digitaliseringen innebär även potentiellt stora besparingar och effektiviseringar för det offentliga. Men en besparing och effektivisering för det allmänna får inte tas ut som en kostnad på företagen. Utvecklingen mot det digitala får inte bygga upp trösklar för företag som inte kan, har råd eller har tid att göra snabba omställningar i sin verksamhet. För företagaren ligger fokus på verksamheten och att sälja produkter i första hand. Därefter ska den alltmer omfattande administrativa bördan hanteras – en börda som ökat påtagligt. ser återigen hur regeringen väljer att genomföra en EU-lagstiftning och gå längre än vad ett direktiv kräver. Särskilt de allra minsta företagen kan av såväl kostnadsskäl som brist på tillräcklig it-kompetens ha svårt att göra snabba omställningar i sin verksamhet. Det är rätt och riktigt att nu även kommuner, landsting och andra upphandlande enheter måste kunna ta emot elektroniska fakturor. Men att företagen, oavsett storlek, ska tvingas in i den elektroniska fakturahanteringen är fel. Många frågor är fortfarande obesvarade, och gemensamma standarder saknas. Tvingande och vitessanktionerade krav på leverantörer är alltför långtgående. Företagen upplever offentlig upphandling som alltför krånglig. Särskilt de mindre företagen avskräcks från att delta. Jag kan också se i undersökningar att företagare upplever att regelverken blivit än krångligare . Fokus måste ligga på att försöka få fler företag att delta i upphandlingsförfaranden – till gagn för såväl medborgarna och samhället i stort som näringslivet – inte på att som med det aktuella förslaget ytterligare spä på den administrativa bördan. Förslagets effekter för småföretagen bör analyseras noga i samband med genomförandet av direktivet. Om betydande svårigheter uppstår för företagen bör regeringen återkomma till med förslag på anpassningar av lagstiftningen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:153 Elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag (2018:000) om elektroniska fakturor till följd av offentlig upphandling. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). [1] Prop. 2015/16:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1. [2] Prop. 2017/18:89 Ett modernt och stärkt skydd för säkerhet – ny säkerhetsskyddslag. [3] beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten för digitalisering av den offentliga sektorn (dir. 2017:117). [4] Rapport från kommissionen till och rådet om bedömning av den europeiska standarden för elektronisk fakturering i enlighet med direktiv /55/EU (COM (2017) 590 final av ). [5] (Fi2016/03066/DF).