bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Supermiljöbilspremien infördes för att öka försäljningen av bilar med mycket låga utsläpp av växthusgaser. Försäljningen av dessa bilar har ökat kraftigt . infördes det nya bonus–malus-systemet som ersatte Supermiljöbilspremien. När det gäller elbusspremien (anslag 1:17 Elbusspremie) som infördes var anslagsutnyttjandet lågt, men antalet utbetalade ökade och början av 2018. införde regeringen en särskild premie (anslag 1:19 Elfordonspremie) riktad till privatpersoner vid köp av elcyklar, elmopeder och elmotorcyklar. har fördelat stöd till ca 86 600 privatpersoner som köpt ett lätt elfordon. EU:s klimatpolitik, internationellt samarbete och EU:s långsiktiga mål är att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050 jämfört med nivå. Enligt Europeiska miljöbyrån har utsläppen av växthusgaser inom EU minskat med , vilket redan är mer än vad som krävs för att nå målet till 2020. Alla länder som är medlemmar i har bindande mål enligt det s.k. ansvarsfördelningsbeslutet (Effort Sharing Decision, ESD) inom EU för den del av utsläppen som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Utsläppen av växthusgaser i den icke-handlande sektorn har redan minskat mer än mål. Därför förväntas ha överskott av utsläppsenheter jämfört med målbanan . Regeringen har genomfört beslut om att ta bort utsläppsenheter . Överskottet uppgick till ca koldioxidekvivalenter. och nådde en överenskommelse om förordningen om ansvarsfördelning (ESR) för utsläppsminskningar i sektorer utanför EU ETS och som ersätter ESD efter 2020. För del innebär målet en minskning av utsläppen i de sektorer som omfattas till 2030 jämfört med . program för internationella klimatinsatser (anslag 1:12 Internationella klimatinvesteringar) bidrar till minskade utsläpp och hållbar utveckling genom investeringar i klimatprojekt i utvecklingsländer. Nuvarande portfölj av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar och därmed utsläppsminskningsenheter motsvarande ca koldioxidekvivalenter, av vilka drygt utfärdats och levererats till /2018. Totalt har utsläppsenheter motsvarande ca koldioxidekvivalenter annullerats från programmet. 4.3 Utskottets tidigare ställningstagande 4.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur När det gäller miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan såg utskottet positivt på att regeringen hade förbättrat uppföljningen för nya satsningar inom området klimatpåverkan. Utskottet önskade dock att fler resultat tydligare kunde kopplas till målen. 4.3.2 ställningstaganden om resultat Vid förra årets budgetbehandling framhöll utskottet att det är viktigt att arbetar aktivt och pådrivande inom EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Utskottet framhöll att det är viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan. Utskottet ansåg att det är angeläget att fortsätta öka takten i detta arbete. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 4.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Bra struktur och tydliga indikatorer Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser fortsatt att strukturen i regeringens resultatredovisning övergripande är bra och att det finns tydliga indikatorer som följer upp målet och resultaten av insatserna. Gruppen ser liksom tidigare positivt på att uppföljningen av många insatser har förbättrats, men vill återigen framföra sitt önskemål om att fler resultat tydligare bör kopplas till målen. Ett bra exempel på en sådan koppling är att Klimatklivet väntas minska totala utsläpp med koldioxidekvivalenter . Redovisning av insatser utan resultat Gruppen noterar att det för flera nya insatser är för tidigt att redovisa några resultat, men att det skulle vara önskvärt att resultat för dessa och genomförda insatser redovisas . Anledningen är att det är svårt att ta ställning till om insatsen bidragit till att uppfylla målen om det inte finns någon resultatredovisning för insatsen. 4.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Viktigt att klimatpolitiska ramverket följs upp Uppföljnings- och utvärderingsgruppen är positiva till det klimatpolitiska ramverket för och anser att det är viktigt att ramverket följs upp. Det är bl.a. viktigt att de nya etappmålen följs upp och att resultaten från insatserna för att nå etappmålen redovisas. Redovisning av åtgärder för att minska konsumtionsbaserade utsläpp i andra länder önskas Gruppen anser liksom att det vore önskvärt att regeringen redovisar om några specifika åtgärder, och i så fall vilka, har genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen som sker i andra länder men som orsakats av vår svenska konsumtion. Indikatorn global medeltemperatur välkomnas Indikatorn Koncentration av växthusgaser och klimatpåverkande ämnen i atmosfären som redovisades i förra årets budgetproposition är ersatt av indikatorn Global medeltemperatur. Denna förändring välkomnas av uppföljnings- och utvärderingsgruppen eftersom indikatorn Global medeltemperatur bättre följer upp miljökvalitetsmålets precisering. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Det görs fyra preciseringar av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning[17]: • tillförsel av kväve- och fosforföreningar till havet • påverkan på landmiljön av övergödande ämnen • tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten • tillståndet i havet Det har funnits tre etappmål inom området Ingen övergödning. Samtliga hade målår , men eftersom målåret har passerat redovisas dessa inte i budgetpropositionen. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har kopplingar till tre Agenda 2030-mål: 6 Rent vatten och sanitet, 14 Hav och resurser och 15 Ekosystem och biologisk mångfald. I avsnittet om miljökvalitetsmålet Ingen övergödning används preciseringarna av miljökvalitetsmålet som underrubriker. Tre indikatorer redovisas i diagram: kvävetillförsel via vatten till Egentliga , fosfortillförsel till Egentliga och utbredning av syrefria bottnar och bottnar påverkade av akut syrebrist i . De två förstnämnda redovisas i tidsserier –2016. Den sistnämnda indikatorn redovisar tillståndet . Sedan förra budgetpropositionen har nya indikatorer tagits fram för miljökvalitetsmålet och redovisas fem indikatorer på miljömålsportalen. [18] De nya indikatorerna redovisas inte i resultatredovisningen. Ett antal insatser som har genomförts av regeringen och myndigheter redovisas. Enligt årliga uppföljning[19] finns det ett minskningsbehov av fosfor för och för Egentliga . Tillförseln av fosfor från behöver minska med till och mer än halveras till Egentliga . De svenska utsläppen av kväveoxider till luft har minskat (2007–2016) enligt statistik från och det är framför allt utsläppen från inrikes transporter som minskar. ska reducera utsläppen till kväveoxider och ammoniak enligt krav på utsläppsminskningar från det reviderade Göteborgsprotokollet i Luftvårdskonventionen. Utsläppen 2016 var kväveoxider och ammoniak enligt statistik från . Enligt prognosen ser inte ut att klara åtagandet inom Göteborgsprotokollet för ammoniak. Enligt vattenmyndigheternas senaste bedömning av status för näringsämnen som rapporterades är övergödningen omfattande i stora delar av och längs . Vattenmyndigheterna uppskattar att tillförseln av fosfor till sjöar och vattendrag behöver minska med för att nå god ekologisk status. [20] För att nå god ekologisk status i kustvattnet behöver tillförseln minska med ca fosfor och kväve . har beviljats till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) för att förbättra vattenmiljön. Av dessa har gått till projekt för att minska övergödningen. Landsbygdsprogrammet är en annan viktig källa för finansiering av åtgärder, t.ex. rörande fånggrödor och jordbearbetning i stället för för . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2018:11) som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete. Utredningen ska redovisas . omgivande hav, förutom , är övergött eller kraftigt övergött enligt årliga uppföljning. Syrefattiga förhållanden förekom på 2017 vilket motsvarar av bottenytan i Egentliga , och . 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 5.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet konstaterade att flera förbättringar av resultatredovisningens struktur hade gjorts jämfört med resultatredovisning. Utskottet ansåg att det hade blivit lättare att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder, resultat och en övergripande bedömning av möjligheterna att nå målen. 5.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet ansåg vid förra årets budgetbehandling att det var positivt att regeringen budgetproposition hade kommenterat utskottets uppföljning av stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) och i samband med denna beskrivit åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Utskottet ansåg dock att det vore värdefullt att regeringen följer upp varför söktrycket för LOVA-projekt hade minskat och varför endast två tredjedelar av LOVA-medlen hade kommit till användning. Regeringen föreslog i budgetpropositionen 2018 förstärkta anslag för att nå målet Ingen övergödning. Utskottet såg fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. Utskottet har uttryckt sin oro över utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning. [21] I uppföljningen framhölls bl.a. att det är bra om nya LOVA-projekt inriktas på sektorer med störst utsläpp och hög potential för kostnadseffektiva åtgärder och att projekten präglas av långsiktighet. Likaså betonades vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 5.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Gruppen konstaterar att strukturen i resultatredovisningen är bra med tydliga mål och indikatorer. Det är lätt att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder och resultat. De nya indikatorerna som finns på miljömålsportalen redovisas inte i resultatredovisningen. Gruppen anser att det vore önskvärt om några av de nya indikatorerna kunde kommenteras i framtida resultatredovisningar för att förbättra uppföljningen av miljökvalitetsmålet. 5.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Fortsatt oro för att inte nå målet Gruppen ser med fortsatt oro på utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Gruppen anser att det är viktigt att den kommande regeringen redovisar vilka åtgärder de avser att vidta för att nå målet. förbrukades mindre än två tredjedelar av de budgeterade LOVA-medlen. [22] Gruppen anser därför, i likhet med , att det vore värdefullt att den nya regeringen följer upp varför medlen inte kommer till användning. Gruppen upprepar också utskottets ståndpunkt att det är viktigt att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. Resultat från lokala åtgärdsarbetet till övergödning saknas I årets budgetproposition redovisas insatser och åtgärder som har vidtagits för att förbättra vattenmiljön, men däremot redovisas inga resultat för dessa åtgärder och insatser. I förra årets budgetproposition meddelade regeringen att den skulle återkomma till i frågan om regeringens arbete med att visa på resultat i det lokala åtgärdsarbetet för att minska övergödningen. Gruppen påminner därför regeringen om att det är önskvärt att får ta del av resultaten. Gruppen välkomnar utredningen som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och ser fram emot att ta del av förslagen till nya styrmedel. Resultat av nya satsningar bör redovisas Regeringen föreslog i budgetpropositionen flera åtgärder för att nå målet Ingen övergödning inom ramen för en satsning på havs- och vattenmiljön. Gruppen ser fortsatt fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. I likhet med anser gruppen att regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av de särskilda satsningarna mot övergödning. 6 Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Regeringen har fastställt följande elva preciseringar[23]: • god ekologisk och kemisk status • oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag • strukturer och vattenflöden • gynnsam bevarandestatus och genetisk variation • hotade arter och återställda livsmiljöer • främmande arter och genotyper • genetiskt modifierade organismer • bevarade natur- och kulturmiljövärden Miljökvalitetsmålet har inget etappmål. Miljökvalitetsmålet har direkta kopplingar till två globala hållbarhetsmål i Agenda : 6 Rent vatten och sanitet och 15 Ekosystem och biologisk mångfald, varav Rent vatten och sanitet främst bidrar till miljökvalitetsmålet. De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av miljökvalitetsmålets elva preciseringar. Dessa preciseringar används också som underrubriker i avsnittet. Som komplement till bedömningsgrunderna redovisas två indikatorer i form av diagram: andel nybildade reservat med limniska syften, dvs. att bevara sötvattensmiljöer samt strandnära byggande. På miljömålsportalen redovisas förutom dessa två indikatorer ytterligare tre indikatorer[24] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som har genomförts. Av regeringens skrivelse 2017/18:75 framgick att regeringen ännu inte hade slutbehandlat tillkännagivande om vattendirektivet. Därefter beslutade [25] att genomföra regeringens förslag till lagändringar i bl.a. . I resultatredovisningen finns än så länge ingen redovisning av vilka resultat lagändringarna har lett till. Enligt () fanns det 1 620 vattenskyddsområden i landet . Vattenskyddsområdena hade en sammanlagd yta på nästan varav av arealen var ytvatten. En enkät till länsstyrelserna som Havs- och vattenmyndigheten har genomfört på uppdrag av regeringen visar att en miljon hektar värdefulla sjöar och vattendrag saknar ett fullgott skydd. Myndigheten betonar i rapporten som behovet av att prioritera det limniska skyddet. 6.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 6.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur I förra årets uppföljning ansåg utskottet att regeringen hade förbättrat redovisningen i budgetpropositionen , t.ex. genom att det fanns en indikator som visade utvecklingen . Enligt utskottet saknades det dock en analys av t.ex. målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det ökande strandnära byggandet. Utskotten ansåg och också att det hade varit önskvärt om regeringen hade kunnat kommentera senaste statistik om strandskyddsbeslut. Det hade enligt utskottet varit en fördel om regeringen i ökad utsträckning hade presenterat tidsserier som speglar utvecklingen för de olika preciseringarna av miljökvalitetsmålet samt lämnat en analys av utvecklingen. 6.3.2 ställningstaganden om resultat Vid förra årets budgetbehandling vidhöll utskottet den inställning som utskottet hade lämnat i sitt yttrande till om regeringens behandling av skrivelser (se bet. 2017/18:MJU1 och 2016/17:MJU5y). Baserat på regeringens uttalanden i budgetpropositionen utgick utskottet från att regeringen inte längre ansåg att tillkännagivandet var slutbehandlat utan avsåg att vidta ytterligare åtgärder. Först därefter skulle regeringen återkomma till med sin bedömning av om det aktuella tillkännagivandet skulle anses vara slutbehandlat eller inte. I detta sammanhang noterade utskottet regeringens avsikt att presentera en proposition som skulle säkerställa att vattenkraftverk och dammar har moderna miljötillstånd och som ska underlätta själva prövningsprocessen. Utskottets fördjupade uppföljning 2011 genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen inriktades på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i samband med vattenkraft. Utskottet konstaterade i sin behandling av uppföljningen bl.a. att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt, som vattenkraften har flera fördelar samt att det saknades en helhetsbild av vilka insatser som gjorts på området och resultatet av dem. godkände vad utskottet anförde i denna fråga. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Gruppen konstaterar att beskrivningarna av vad preciseringarna innebär har förtydligats i årets resultatredovisning. Det är nu tydligt att det rör sig om en beskrivning av ett mål och inte ett resultat. Kvarstående önskemål om analys av målkonflikter Gruppen har tidigare framfört önskemål om en analys av t.ex. målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det strandnära byggande. En sådan analys saknas visserligen , men det har sin förklaring i att det inte finns något avsnitt med analys och slutsatser i årets budgetproposition. Gruppen vill ändå påminna om detta önskemål till nästa budgetproposition samt om att det vore önskvärt att regeringen kommenterar senaste statistik om strandskyddsbeslut. Det är en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen för de olika preciseringarna av miljökvalitetsmålet samt ger en analys av utvecklingen. Kommentarer kring nybildade reservat saknas Indikatorn för andel nybildade reservat med limniska syften kommenteras inte i redovisningen. Det framgår inte heller indikatorn gäller. Gruppen ser gärna att dessa uppgifter kompletteras till nästa års resultatredovisning. 6.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill i likhet med miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2011 understryka att det är viktigt med en helhetsbild av vilka insatser som gjorts för biologisk mångfald och resultatet av dem. Gruppen noterar att tillkännagivandet om vattendirektivet än så länge inte är slutbehandlat. Gruppen välkomnar de förslag till åtgärder som regeringen presenterade i propositionen om vattenmiljö och vattenkraft och ser fram emot att ta del av resultaten från dessa åtgärder. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger följande: • Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. • Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. • Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Regeringen har beslutat om preciseringar av miljökvalitetsmålet. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det tillstånd som ska uppnås. Preciseringarna av målet är följande[27]: • den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen • användningen av särskilt farliga ämnen • oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper • kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsofarliga egenskaper • information om farliga ämnen i material, kemiska material, produkter och varor En särskild strategi[28] för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet har antagits av . Syftet är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten så att målen nås. Strategin utgörs av åtta etappmål och av andra insatser. Etappmålen syftar till följande: • Minskad användning av särskilt farliga ämnen. Etappmålet riktar in sig på att nå förändringar inom EU eller internationell nivå. • Ökad kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper. Etappmålet tar sikte på att utveckla EU:s förordningar om information. • Förbättrad information om farliga ämnen i varor. Etappmålet inriktas på regelverk eller överenskommelser inom EU eller internationellt. • Utveckling och tillämpning av , bl.a. Reach (en förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier). • Effektivare kemikalietillsyn inom EU med hjälp av en förstärkt och effektiviserad tillsyn i medlemsländerna och en utvecklad tillsynssamverkan inom unionen. • Giftfria och resurseffektiva kretslopp. Etappmålet syftar till en säker användning av återvunna material. Målet uppnås genom en åtgärdsstrategi inom EU. • Minskade hälsorisker för barn till följd av exponering för farliga kemikalier. Regelverk och andra styrmedel ska användas för att minska hälsoriskerna för barn till följd av den samlade exponeringen för kemikalier. • Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. Regelverken för läkemedel ska i ökad utsträckning väga in miljöaspekter. Regeringen tydliggör i resultatredovisningen att det finns en koppling mellan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och följande Agenda 2030-mål: 2 Ingen hunger, 3 Hälsa och välbefinnande, 6 Rent vatten och sanitet, 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 12 Hållbar konsumtion och produktion, 14 Hav och resurser samt 15 Ekosystem och biologisk mångfald. Även i detta avsnitt utgörs bedömningsgrunderna av miljökvalitetsmålets preciseringar. Preciseringarna används också här som underrubriker i avsnittet. Samtliga preciseringar förklaras och kommenteras i resultatavsnittet. Till skillnad från förra årets budgetproposition redovisas två indikatorer i form av diagram: miljögifter i modersmjölk och blod samt efterbehandlingsåtgärder som pågår eller är avslutade. På miljömålsportalen redovisas förutom dessa två indikatorer ytterligare tre indikatorer[29] för att följa upp miljökvalitetsmålet. Etappmålen som har anknytning till miljökvalitetsmålet tas inte upp i resultatredovisningen. I övrigt beskrivs vilka insatser och åtgärder som har genomförts samt i flera fall även vilka resultat dessa har lett till. Regeringen kommenterar två tillkännagivanden om att regeringen: • ska verka för ett förbättrat så att likartade kemikalier behandlas i grupp[30] • bör främja utvecklingen av avancerad vattenrening och utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta. Inget av tillkännagivandena är ännu slutbehandlat. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda hur gruppvis riskbedömning av farliga ämnen ska kunna öka och hur så kallade kombinationseffekter ska kunna beaktas. Uppdraget ska redovisas . redovisade sitt uppdrag att analysera förutsättningar för att använda avancerad rening för att minska läkemedelsrester i vatten. identifierade bl.a. de faktorer som har stor betydelse för att prioritera var insatser behöver vidtas samt att det finns tillgänglig teknik för att avlägsna i princip alla slags läkemedelsrester i avloppsvatten. beslutade regeringen om förordningen (2018:495) bidrag för rening av avloppsvatten från läkemedelsrester i syfte att främja avancerad vattenrening. Ämnen som mäts och övervakas i miljön visar olika trender.