bet · H501SkU9 · 2018-03-15 00:00:00 — Beskattning av företag, kapital och fastighet I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på de områden motionerna tar upp. I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 100 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Företagande och investeringar, allmänna frågor Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Skatteregler för ideell sektor Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning Enskilda näringsidkares personliga friskvård 1.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) 5.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (L) 6.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (M) 7.Beskattning vid generationsskiften, punkt 3 (M, C, L, KD) 8.Skogskonton m.m., punkt 4 (C) 9.Skogskonton m.m., punkt 4 (KD) 10.Skatteregler för ideell sektor, punkt 5 (SD) 11.Andrahandsuthyrning av bostäder, punkt 6 (M) 12.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (M) 13.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (SD) 14.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 7 (C) 15.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 8 (SD) 16.Boendebeskattning, punkt 9 (SD) 17.Boendebeskattning, punkt 9 (V) 18.Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 11 (C) 19.Tonnageskatt, punkt 12 (M) 20.Tonnageskatt, punkt 12 (SD) 21.Konstinköp, punkt 13 (C) 22.Enskilda näringsidkares personliga friskvård, punkt 14 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2017/18:38 av (KD), 2017/18:271 av och (båda C), 2017/18:578 av och (båda S), 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:904 av m.fl. (SD), 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1, 2017/18:1905 av (S), 2017/18:1982 av (M), 2017/18:2318 av m.fl. (M), 2017/18:2349 av Boriana (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 32, 2017/18:3136 av (M), 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3285 av (M), 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 7, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3616 av (KD), 2017/18:3619 av (KD), 2017/18:3677 av (M), 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 5. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3622 av och (båda KD). Reservation 6 (M) 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2017/18:3412 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Reservation 7 (M, C, L, KD) 2017/18:945 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkandena 2–5, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 5, 2017/18:3490 av Per Åsling och (båda C), 2017/18:3786 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 72. Reservation 8 (C) Reservation 9 (KD) Skatteregler för ideell sektor 2017/18:1608 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 10 (SD) 2017/18:1428 av (M) yrkande 2, 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:3256 av och (båda M) och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 11 (M) 2017/18:76 av och (båda SD), 2017/18:110 av (SD), 2017/18:1227 av (M), 2017/18:1743 av och (båda SD), 2017/18:2315 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2544 av (M), 2017/18:2930 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 30, 2017/18:3328 av (M), 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 21, 2017/18:3675 av (M), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 15 (SD) 2017/18:81 av (SD), 2017/18:85 av (SD), 2017/18:580 av (S), 2017/18:588 av och (båda S), 2017/18:696 av (S), 2017/18:766 av m.fl. (S), 2017/18:815 av (S) yrkande 1, 2017/18:1681 av (MP), 2017/18:1692 av (MP), 2017/18:2072 av och (båda SD) yrkande 6, 2017/18:2275 av (M), 2017/18:2300 av (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:2518 av (M), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 26, 2017/18:3289 av (M), 2017/18:3372 av (MP) och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkandena 13 och 17. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 28 och 29. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning 2017/18:1311 av (KD) yrkande 3, 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 10. Reservation 18 (C) 2017/18:1744 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 44. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) 2017/18:3819 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 21 (C) Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2017/18:2013 av (M) och 2017/18:2839 av (C) yrkande 4. Reservation 22 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), Momodou Jallow (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2017/18:1, yttr. 2017/18:SkU1y, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (L). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100 avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Enligt riktlinjerna är skattepolitikens främsta syfte att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skatte-system, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomst-tillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I motion 2017/18:38 av (KD) föreslås en kartläggning av det svenska skattesystemet för företag. Enligt motionären bör en parlamentarisk utredning kartlägga skattesystemet och använda resultaten av de utredningar på området som tagit fram underlag för att jämställa förutsättningarna för företag oavsett associationsform, bransch och storlek så att företagandets villkor blir tydligt för dem som driver företag och för dem som drömmer om att starta egna verksamheter. I motion 2017/18:2349 av Boriana (M) anförs att regeringen bör överväga en reformering av skattesystemet vid företagsbeskattning. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att politiska beslut ständigt påverkar näringslivet och svenska företags konkurrenskraft. har en rad skattepålagor som inte återfinns i andra länder och som behöver ses över och reformeras för att inte urholka den svenska konkurrenskraften. I kommittémotion 2017/18:3292 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att enklare företagande med mindre administration och lägre beskattning för företag med relativt låg omsättning utreds. Vidare anför motionärerna i yrkande 7 att de skattemässiga villkoren för bolag och personer ska vara internationellt attraktiva och konkurrenskraftiga. I kommittémotion 2017/18:3416 av m.fl. (M) yrkande 9 anförs att regeringen bör överväga att införa möjligheten för mindre företag att välja mellan en schablonbeskattning av omsättningen eller beskattning utifrån dagens regelverk. I kommittémotion 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen ser över beskattningen av företag och lämnar förslag på en översyn av skattelagstiftningens konsekvenser för mindre företag och ideella föreningar. I kommittémotion 2017/18:3419 av m.fl. (M) yrkande 12 anförs att handelskraft förutsätter gynnsamma näringsvillkor och internationellt konkurrenskraftiga skattenivåer. Även i motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 32 föreslås en översyn av bolagsskatten. Motionärerna anför att det är orimligt att stora koncerner kan skatteplanera och betala mycket lite eller ingen skatt. I motion 2017/18:271 av och (båda C) anförs att regeringen bör utreda om stiftelsers skattefrihet ger dem en särställning som bör upphöra vid köp av skogs- och jordbruksmark. I motion 2017/18:578 av och (båda S) anförs att det behövs en ny lagstiftning om beskattningen av konsument-kooperativa ekonomiska föreningar. I motion 2017/18:1982 av (M) föreslås att regeringen förtydligar skattelagstiftningen för styrelseledamöter i aktiebolag som har F-skattsedel och fakturerar sitt styrelsearvode. I kommittémotion 2017/18:919 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investerar-avdraget utreds, att nivån på investeraravdraget ökas samt att beräkningen av schablonintäkten för investeringssparkonton och kapitalförsäkringar återställs till den ursprungliga nivån som rådde vid införandet. I motion 2017/18:2318 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet till bolag. I motion 2017/18:1905 av (S) föreslås att lagändringar ses över så att globala digitala reklam- och medieleverantörer ska kunna beskattas i baserat på faktiska intäkter och vinst för den verksamhet de bedriver här. I partimotion 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att inkludera utländska företag som i stor omfattning verkar i . I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 5 föreslås att när så är möjligt nationellt beskattar, eller på andra sätt motverkar, kortsiktig spekulation med riskfyllda finansiella instrument och när så inte är möjligt agerar för detta på europeisk och global nivå. Flera motioner rör frågor om nya avdragsmöjligheter för företag, fondering av kapital m.m. I kommittémotion 2017/18:904 av m.fl. (SD) föreslås att införandet av innovationsboxar utreds. I motion 2017/18:1674 av (MP) yrkande 1 anförs att en metod för att främja fler åtgärder som minskar energiförbrukningen är att investeringskostnaden skrivs av på en gång. Regeringen bör därför överväga direktavskrivning för energieffektiviseringsåtgärder. I motion 2017/18:3161 av i (M) yrkandena 2 och 3 föreslås att entreprenörskonton införs liksom generösare riskkapitalavdrag. I motion 2017/18:3285 av (M) anförs att regeringen bör se över förutsättningarna att göra kompetenshöjande utbildning av personal avskrivningsbar. I kommittémotion 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 13 föreslås att regeringen utreder möjligheterna att införa skatteavdrag för klimatkompenserande åtgärder. I motion 2017/18:3494 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör verka för ändrade regler vid beräkning av det skattepliktiga resultatet av näringsverksamheten för enskilda näringsidkare, samt för ändrade regler vid beräkning av kapitalunderlag för räntefördelning och expansionsfond för enskilda näringsidkare. I kommittémotion 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås att bolagsformerna när det gäller avsättning till periodiseringsfonder likställs. I motion 2017/18:3616 av (KD) föreslås att konsekvenserna av att införa ett grundavdrag för juridiska personer utreds. I motion 2017/18:3677 av (M) anförs att regeringen bör göra det lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. I motion 2017/18:3492 av Per Åsling och (båda C) föreslås att regeringen förändrar och anpassar det inkomstskatterättsliga begreppet ”näringsverksamhet” till begreppen ”beskattningsbar person” och ”ekonomisk verksamhet” som används i mervärdesskattelagen och mervärdesskatte-direktivet (2006/112/EU). Frågan om att regionalisera skatteuppbörden från bolags- respektive fastighetsskatten väcks i några motioner. I motion 2017/18:3619 av (KD) föreslås att regeringen utreder möjligheten att låta kommunerna ta del av bolagsskatteinkomsten från den egna kommunen. I kommittémotion 2017/18:3774 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 5 föreslås att regeringen vid en större översyn av skattesystemet utreder hur skatteintäkter från fastighetsskatten kan regionaliseras. Även i motion 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 1 anförs att regeringen vid en större översyn av skattesystemet bör utreda hur skatteintäkter från fastighetsskatten kan regionaliseras. I motion 2017/18:3136 av (M) föreslås att möjligheterna för en fastighetsavgift på vindkraftsanläggningar ses över. Utskottet anser att goda skattemässiga villkor för att starta och driva företag är en förutsättning för att hela landet ska växa, och konstaterar att det bereds ett flertal utredningar på företagsbeskattningens område i . () har på uppdrag av regeringen beräknat hur olika finanspolitiska reformer påverkar tillväxten och sysselsättningen i . I likhet med de flesta internationella studier på området bedömer KI att satsningar på välfärden och tryggheten samt offentliga investeringar är de mest effektiva sätten att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen. De positiva tillväxt- och sysselsättningseffekterna är dessutom som störst när resursutnyttjandet är lågt och styrräntan nära sin nedre gräns. Minst effekt på tillväxten och sysselsättningen i närtid har enligt KI generella skattesänkningar. Det finns flera avgörande utmaningar för den svenska industrin och näringslivet, som hårdnande internationell konkurrens och omställningen till ett fossilfritt och i allt högre grad digitaliserat samhälle. För att underlätta för fler enmansföretag att ta steget att anställa antog regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) att inom ramen för en grön skatteväxling utvidga det s.k. växa-stödet till att också omfatta aktiebolag och handelsbolag. Genom samma beslut förändrades även beskattningen av personaloptioner så att möjligheterna för små unga företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner förbättrades. Vidare väntas de förslag som regeringen har aviserat om förändrad beskattning av företagssektorn, som bl.a. innebär att företagens ränteavdrag begränsas som bolagsskattesatsen justeras, leda till att riskerna som är förknippade med lånefinansiering minskar och att aggressiv skatteplanering med ränteavdrag minskar. Detta kan förväntas öka skattesystemets legitimitet. Enligt regeringens bedömning bör reglerna om begränsning av ränteavdrag för vissa interna skulder snävas in, och det bör införas skatteregler om finansiella leasingavtal. Vidare bör ett primäravdrag införas genom ändring av reglerna om värdeminskningsavdrag för hyreshus, och vissa förändringar bör också göras i reglerna för periodiseringsfond och säkerhetsreserv. En tillfällig begränsning av underskottsavdrag bör införas. Utformningen av skatteincitament för forskning och utveckling har utretts dels i ett delbetänkande av (Skatteincitament för forskning och utveckling, SOU 2012:66), dels i utredningen om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (, SOU 2016:72). I vid bemärkelse innebar utredningsuppdragen att identifiera hinder och möjligheter, samt lämna förslag på åtgärder, för att förbättra och utveckla innovations- och entreprenörskapsklimatet i . Dessa utredningar utredde bl.a. förslag om patent- och innovationsboxar men valde att inte gå vidare med dessa eftersom de ansåg att nackdelarna – högt skattebortfall, komplicerat regelverk, brist på kunskap om vilka effekter patentboxar och liknande har på forskning och utveckling totalt sett m.m. – övervägde fördelarna. Utskottet gör ingen annan bedömning. Dessa utredningar bereds inom . Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital till dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital jämnas ut och till att småföretagens kapitalkostnader sänks. antog regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år när förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . tillstyrkte i betänkande 2015/16:NU23 regeringens förslag på en struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt med motiveringen att det har förts en viktig diskussion om hur de statliga kapitalförsörjningsinsatserna kan förbättras. Ett syfte med förslaget är att tydliggöra och förenkla det tidigare systemet för statliga finansieringsinsatser. Detta är ambitioner som näringsutskottet ställde sig positivt till. Utskottet ansåg att det statliga riskkapitalet ska vara marknadskompletterande och gå in i tidiga utvecklingsfaser för företagen, som insatsernas främsta syfte ska vara att stimulera fram mer privat riskkapital på marknaden. Ett alternativ som förts fram är en s.k. fond-i-fond-lösning, där det statliga riskkapitalet samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag och på så sätt bidrar till att få ut mer privat kapital på marknaden. biföll regeringens förslag, och den nya lagen trädde i kraft . Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till redan vidtagna reformer eller det arbete som pågår. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. Utskottet konstaterar att regeringen remitterade ett förslag till Lagrådet på en ny lag om ekonomiska föreningar i avsikt att förbättra förutsättningarna att bedriva kooperativt företagande. Vidare remitterade regeringen ett förslag på bl.a. beskattningsregler vid förenklad avveckling av ekonomiska föreningar. Utskottet har inte för avsikt att föregå beredningen av dessa förslag och föreslå att regeringen nu tar fram en ny lag för konsumentkooperativa föreningar. Vad gäller förslag på regionala skattebaser för att bl.a. främja regional tillväxt anser utskottet att detta ytterst är en fråga för det kommunala utjämningssystemet. Utskottet vill här framhålla att har beslutat om ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning, vilka gjordes för att bl.a. säkerställa att utjämningssystemet inte skulle motverka tillväxt och ökad sysselsättning. Bakom beslutet låg en omfattande parlamentarisk utredning (prop. 2013/14:1 utg.omr. 25, bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). Till detta noterar utskottet att den parlamentariska landsbygdskommittén har haft i uppdrag att lämna förslag till en samman-hållen politik för långsiktigt hållbar utveckling på landsbygd. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2017:1), som bereds inom . I den budgetproposition som antog avsattes 2019 och 2020 till att stärka regional utveckling. För att öka möjligheten till företagande, inte minst i de glest befolkade delarna av landet, antog vidare regeringens förslag om att sänka mervärdesskatten på visningar av naturområden utanför tätorter, samt visningar av nationalparker, naturreservat, nationalstadsparker och Natura 2000-områden. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrka förslag om utredningar av regionala bolags- eller fastighetsskatter. Uppdrag som styrelseledamot kan enligt aktiebolagslagen bara innehas av en fysisk person. Av bl.a. den anledningen har styrelseuppdrag i praxis ansetts vara sådana personliga uppdrag som i normalfallet ska beskattas som inkomst av tjänst hos den som utför uppdragen (se RÅ 1993 ref. 104 och RÅ 2000 not. Endast under vissa särskilda förutsättningar har beskattning ansetts kunna ske i inkomstslaget näringsverksamhet. () fastställde i dom HFD 2017 ref. 41 att rättsläget i den här frågan inte har ändrats efter den lagändring om begreppet näringsverksamhet som gjordes 2009 i 13 kap. 1 § IL. Domen har dock lett till en viss förändring i hur anser att reglerna ska tolkas. Vid skatteutskottets sammanträde föredrog representanter för Styrelse- respektive Ersättningsakademien sin syn på hur HFD:s dom kommer att påverka styrelsearbetet och vilka beskattningskonsekvenser den kommer att få för styrelseledamöter framöver. Finansministern har som svar på skriftliga frågorna 2016/17:1793 respektive 1815 i anfört att hon avser att noga följa utvecklingen i näringslivet till följd av domen. Utskottet finner det mot denna bakgrund inte motiverat att nu ställa sig bakom ett förtydligande av skattelagstiftningen för styrelseledamöter. Regeringen har som ovan anförts aviserat förändringar på företagsbeskattningsområdet. Vidare har regeringen tillsatt en översyn av mervärdesskattelagstiftningen i avsikt att föreslå en ny mervärdesskattelag (dir. 2016:58). Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskatte-lagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdes-skattedirektivet särskilt när det gäller terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte är nödvändigt att nu föreslå att regeringen harmoniserar terminologin i inkomstskattelagen med mervärdesskattelagen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner som behandlas under detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att se över fåmansföretagens skatteregler. Jämför reservation 6 (M).