bet · H501MJU17 · 2018-04-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om – att säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna – att en översyn av artskyddsförordningen bör göras för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker – att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstiftningen på området därför bör genomföras – att en översyn bör göras av olika typer av ersättningsmodeller vid skyddande av skog, i syfte att skapa effektivare skyddsformer. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Yrkandena rör bl.a. ekologisk kompensation, byte av skogsmark, skogens sociala värden, skogsbruksåtgärder och bioekonomistrategi. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Översyn av artskyddsförordningen m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Rättssäker och effektiv nyckelbiotopsinventering, punkt 1 (S, MP, V) 2.Uppdrag om inventering och registrering av nyckelbiotoper, punkt 2 (V) 3.Översyn av artskyddsförordningen, punkt 4 (S, MP, V) 4.Långsiktiga förutsättningar för skogsbruk, punkt 5 (S, MP, V) 5.Ekologisk kompensation, punkt 6 (C) 6.Byte av skogsmark, punkt 7 (L) 7.Översyn av skyddade områden, punkt 8 (M, SD) 8.Skogens sociala värden, punkt 9 (V) 9.Bioekonomistrategi, punkt 10 (M, C, L, KD) 10.Avverkning av skog, punkt 12 (M) 11.Skogsvårdslagen och , punkt 13 (V) 12.Äganderätt, punkt 15 (M, SD, C, KD) 13.Ersättningsfrågor, punkt 16 (S, MP, V) 14.Ersättning för kollektiva nyttigheter, punkt 17 (L) 15.Möjlighet till rättslig prövning, punkt 18 (SD, C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 19 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rättssäker och effektiv nyckelbiotopsinventering ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 16 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 71 och 2017/18:2026 av (M). Reservation 1 (S, MP, V) Uppdrag om inventering och registrering av nyckelbiotoper 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 2 (V) 2017/18:2696 av (M) yrkande 2. ställer sig bakom det som utskottet anför om att en översyn av artskyddsförordningen bör göras för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 75, 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 17 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 69 och 2017/18:2309 av (M). Reservation 3 (S, MP, V) Långsiktiga förutsättningar för skogsbruk ställer sig bakom det som utskottet anför om att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstiftningen på området därför bör genomföras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:1846 av (S). Reservation 4 (S, MP, V) 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 64. Reservation 5 (C) 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 25. Reservation 6 (L) Översyn av skyddade områden 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Reservation 7 (M, SD) 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 8 (V) 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2017/18:3014 av (MP) yrkandena 1 och 2. 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 i denna del. Reservation 10 (M) 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 11 (V) 2017/18:2837 av (M). 2017/18:981 av och (båda C), 2017/18:1863 av och (båda C), 2017/18:2674 av (M), 2017/18:2696 av (M) yrkande 1, 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3563 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 67. Reservation 12 (M, SD, C, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att en översyn bör göras av olika typer av ersättningsmodeller vid skyddande av skog i syfte att skapa effektivare skyddsformer, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 18 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 68 och 2017/18:2810 av (M). Reservation 13 (S, MP, V) Ersättning för kollektiva nyttigheter 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 32. Reservation 14 (L) Möjlighet till rättslig prövning 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 70. Reservation 15 (SD, C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18 om skogspolitik. Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen. Regeringen uppmanas att säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Regeringen bör göra en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Regeringen uppmanas även att säkerställa en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk och att genomföra en översyn av lagstiftningen på området. Slutligen anser utskottet att en översyn bör göras av olika typer av ersättningsmodeller vid skyddande av skog, i syfte att skapa effektivare skyddsformer. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och utredningar. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Betänkandet innehåller 15 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. avslår motionsyrkanden om uppdrag om registrering och inventering av nyckelbiotoper i hela landet, om nyckelbiotopers påverkan på skogsbruket och om överklagande. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och 2 (V). Enligt kommittémotion 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 9 bör regeringen ge i uppdrag att tillse att registrering och inventering av nyckelbiotoper sker i hela landet. Registrering och inventering av nyckelbiotoper är av central betydelse för att hänsyn ska tas till områden med höga naturvärden i samband med slutavverkningar. I kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 16 och i kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 71 anförs att regeringen bör verka för att klassificeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv i sin tillämpning samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Certifieringssystemen FSC och PEFC har bidragit till att nyckelbiotoperna har fått en helt annan status och innebörd jämfört med tidigare. Trots att klassificeringen nyckelbiotop inte ger formell skyddsstatus har denna i regel blivit likvärdig med ett stopp för avverkning, eftersom i stort sett inga aktörer köper virke från nyckelbiotoper. Metoden för att inventera nyckelbiotoper är utvecklad efter förhållanden i södra och . Trots det har den tillämpats även i de nordvästra delarna av landet, vilket blir missvisande. Kommittémotion 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 7 behandlar behovet av en översyn av tillämpningen av begreppet nyckelbiotoper och konsekvenserna för enskilda skogsägare. Klassificeringen av nyckelbiotoper är inte ett formellt skydd och ger därmed inte rätt till ersättning, men innebär i praktiken ett avverkningsförbud eftersom inga certifierade sågverk tar emot timret. Detta kan slå hårt mot den enskilde skogsägaren. Det är också av stor vikt att man vid inventering av nyckelbiotoper tar hänsyn till den lokala och regionala miljön. En översyn behöver göras i direkt dialog med de berörda. Ingen inventering bör göras innan frågan om inventeringsmetodiken är löst. I motion 2017/18:2026 av (M) anförs att den inventeringsmetodik som används för att identifiera nyckelbiotoper riskerar att leda till att skogsmark tas ur bruk felaktigt. Hela inventeringen av nyckelbiotoper bör avbrytas i sin nuvarande form och i grunden ses över så att skogsägarna inte drabbas på ett sätt som är oskäligt. Enligt motion 2017/18:2696 av (M) yrkande 2 bör klassningar av biotopskydd kunna överklagas. Klassningarna sätter rättssäkerheten ur spel på ett orimligt sätt. En nyckelbiotop är enligt ett område med en speciell naturtyp som har stor betydelse för skogens hotade och rödlistade arter. Dessa arter uppträder inte slumpartat och jämnt utspritt i skogslandskapet utan finns ofta på vissa platser. Ett skogsområde kan enligt vara en nyckelbiotop på grund av en speciell skogshistoria eller på grund av sällsynta ekologiska förhållanden. Några nyckelbiotoper finns bara i vissa terränglägen som t.ex. strandskogar, raviner och rasbranter. gjordes ett uppehåll med att registrera nyckelbiotoper i nordvästra , eftersom det fanns svårigheter med att avgränsa nyckelbiotoper på ett objektivt, transparent och förutsägbart sätt i området. har i bred samverkan med skogsnäringen, , länsstyrelser och certifieringsorganisationer utarbetat en inventeringsmetod som är transparent, objektiv och förutsägbar. identifierar och registrerar återigen nyckelbiotoper i nordvästra . Metoden ska dock testas och därefter utvärderas och eventuellt justeras. Enligt fortsätter samverkan med parterna om den närmare utformningen av metoden. Samverkan ska i ett första skede pågå . Enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) är inventeringar av nyckelbiotoper en av de största kartläggningarna av natur i landet. Det är dock enligt regeringen viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet samt har förståelse för att inventeringen sker och motivation att bevara nyckelbiotoperna. Det är viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet så att man får ändamålsenliga kunskapsunderlag. Regeringen presenterade i budgeten en satsning på en landsomfattande inventering och registrering av nyckelbiotoper, dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar av landet. Myndigheterna kan erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ökades med . Inom utgiftsområde 23 ökades anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med för samma ändamål. I ett svar på interpellation 2017/18:237 anförde landsbygdsminister (S) bl.a. följande. Regeringen har ambitiösa mål för nyckelbiotoperna när det gäller biologisk mångfald och att skydda skogen. Det är därför också oerhört viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet och bygger på ändamålsenligt kunskapsunderlag. Det är oerhört viktigt för att de ska få en acceptans hos branschen. Sedan varierar nyckelbiotoperna mycket över landet, och de är olika ute i naturen. Det är viktigt att man i inventeringarna gör avgränsningar som är transparenta. Objektiviteten och förutsägbarheten ska finnas med. Det är väldigt viktigt för att man ska få acceptans för detta. Vi avsätter ytterligare medel för att skydda det hela, och det är något vi gör för att inte markägare ska komma i kläm. Skogscertifiering är ett frivilligt åtagande som skogsägare kan göra för ett ansvarsfullt och uthålligt skogsbruk. () och Programme for the Endorsement of (PEFC) ställer krav på skogsbruket: hur skogsbruket bedrivs, vilken hänsyn som tas till miljön och villkoren för dem som arbetar inom skogsbruket. FSC arbetar för ett miljöanpassat, socialt ansvarstagande och ekonomiskt livskraftigt bruk av skogar. Skogsbrukscertifiering enligt FSC innebär att skogsmarken sköts enligt FSC:s principer och kriterier, som de kommer till uttryck i FSC:s svenska skogsbruksstandard. Nyckelbiotoper får inte avverkas på FSC-certifierad mark. Svenska PEFC:s skogsstandard syftar till att utveckla en ekonomiskt uthållig och värdefull skogsproduktion, biologisk mångfald som kulturmiljö och sociala och estetiska värden värnas. Hållbart skogsbruk enligt standarden innebär bl.a. att skogsbruket ska ta hänsyn till natur- och kulturmiljöer i skogen så att t.ex. biologisk mångfald och god vattenkvalitet kan bevaras och värdefulla kulturmiljöer i skogen inte förstörs. Certifieringssystemen FSC och PEFC har bidragit till att nyckelbiotoper har fått en annan innebörd . Klassificeringen av nyckelbiotoper är inte ett formellt skydd och ger därmed inte rätt till ersättning men innebär i praktiken ett avverkningsförbud eftersom inga aktörer köper virke från nyckelbiotoper. Detta kan slå hårt mot den enskilda skogsägaren. Alla skogsägare kan bli berörda av detta, oavsett om de valt att certifiera sig eller inte. Dessutom är metoden för att inventera nyckelbiotoper problematisk. Den är utvecklad efter förhållandena i södra och . Trots detta har den tillämpats i hela landet, vilket blir missvisande eftersom de nordvästra skogarna skiljer sig från skogarna i övriga landet. Utskottet anser att det bör säkerställas att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det anförda och tillkännager det för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 16, 2017/18:3855 (C) yrkande 71 och 2017/18:3347 (M) yrkande 7. Motion 2017/18:2026 av (M) och 2017/18:2696 av (M) yrkande 2 avstyrks. Utskottet konstaterar att regeringen i budgeten gjort en satsning på en landsomfattande inventering och registrering av nyckelbiotoper. Motion 2017/18:1149 (V) yrkande 9 avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Översyn av artskyddsförordningen m.m. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att en översyn av artskyddsförordningen bör göras för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker och att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstiftningen på området därför bör genomföras. avslår motionsyrkanden om regelöversyn vid skogsavverkningar och om balans mellan skogsbruk och naturvård. Jämför reservation 3 (S, MP, V) och 4 (S, MP, V). I kommittémotion 2017/18:3717 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 17 anförs att regeringen bör verka för en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Generaldirektörerna för och har framhållit behovet av en översyn av artskyddsförordningen på grund av ett rättsosäkert läge. Mark- och konstaterar i ett avgörande att det inte varit lagstiftarens avsikt att bestämmelsen i 8 § artskyddsförordningen ska ges en sådan tillämpning att pågående markanvändning avsevärt försvåras och konstaterar att artskyddsförordningen är ofullständig. Enligt kommittémotion 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 4 bör reglerna i artskyddsförordningen ses över så att beslut om skogsavverkningar kan fattas på ett tillämpbart, effektivt och rättssäkert sätt. Motionärerna anför att skogsägare i ett antal uppmärksammade fall har nekats att genomföra avverkningar efter avverkningsanmälan till i huvudsak på grund av att artskyddsförordningen i sin nuvarande utformning inte tillåter intrång som kan påverka i förordningen ingående arter. Även i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 75 och kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 69 framhålls behovet av att se över artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Motionärerna anför även att den svenska tolkningen av EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv är bristfällig. Det är även viktigt att naturskyddet är dynamiskt och inte statiskt. I kommittémotion 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 1 anförs att regeringen ska förändra artskyddsförordningen så att äganderätten säkras. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Motionärerna anför att det är orimligt med den rättsosäkerhet som råder . I motion 2017/18:2309 av (M) framhålls att de regler i artskyddsförordningen som tillämpas i samband med skogsavverkning bör ses över. Långsiktiga förutsättningar för skogsbruk I kommittémotion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 5 anförs att man bör säkerställa en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk. Skogsvårdslagen föreskriver att produktionsmål och miljömål ska vara jämställda. Enligt motionärerna straffas många av de skogsägare som bedrivit ett skogsbruk med hög miljöhänsyn eftersom de inte tillåts genomföra planerade avverkningar med hänvisning till exempelvis artskyddsförordningen och inventeringen av nyckelbiotoper. En översyn av lagstiftningen på området bör därför göras. Motion 2017/18:1846 av (S) tar upp frågan om skogsbrukets viktiga roll och om behov av långsiktiga förutsättningar. Regeringen har utökat stödet till skydd av värdefull natur, och det är viktigt för att skapa balans mellan skogsbruk och naturvård. Ytterligare steg kan tas för att skogsbruket också ska se det stora värdet och medverka aktivt till bevarandet av värdefull natur och skyddsvärda arter i stället för att se det som en ekonomisk risk. I en debatt om interpellation 2017/18:194 Översyn av artskyddsförordningen anförde miljöminister (MP) bl.a. följande. Jag vill inleda med att säga att regeringen har en hög ambition när det gäller arbetet med biologisk mångfald. Miljömålen ska nås, vilket bland annat innebär att naturtyper och arter knutna till skogslandskapet ska ha gynnsam bevarandestatus och en tillräcklig genetisk variation. Den svenska skogspolitiken bygger på de två jämställda målen om produktion och miljö. Det är viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. gäller parallellt med skogsvårdslagstiftningen, liksom de förordningar som är meddelade med stöd av , exempelvis artskyddsförordningen. Bestämmelserna gäller även skogsbruksåtgärder. Det är verksamhetens ansvar att följa lagstiftningen och tillsynsmyndigheternas ansvar att följa att så sker. trädde i kraft . Syftet med är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer kan leva i en hälsosam och god miljö. Artskyddsförordningen, som är meddelad med stöd av , innehåller såväl bestämmelser som genomför EU:s naturvårdsdirektiv som rent nationella bestämmelser. är som EU-medlem såklart angeläget att följa de regler som EU-länderna gemensamt har beslutat om. Syftet med naturvårdsdirektiven är framför allt att skapa möjligheter för arter och livsmiljöer att uppnå och behålla en gynnsam bevarandestatus samt att undvika åtgärder och verksamheter som riskerar att försämra denna status. och har beslutat om gemensamma riktlinjer för handläggning av artskyddsärenden i skogsbruket. Riktlinjerna ska vara ett stöd till både och länsstyrelserna i handläggningen av ärenden där skogsbruksåtgärder berör fridlysta arter. Regeringen anser att riktlinjerna är ett viktigt steg i arbetet för att skydda fridlysta arter i skogen. I en skrivelse till regeringen har och bedömt att det finns ett behov av att utreda artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Myndigheterna konstaterar i skrivelsen att tillämpningen av artskyddsförordningen såvitt avser skogsbruket har dröjt. Regeringen har vid upprepade tillfällen svarat på frågor från om en översyn av artskyddsförordningen. Regeringen har inget annat svar att lämna än vad som tidigare meddelats. Frågan om huruvida en översyn av artskyddsförordningen ska genomföras bereds i . Regeringen följer artskyddsfrågorna, men jag kan självklart inte kommentera enskilda ärenden. Med anledning av detta avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet konstaterar att frågan om artskyddet och dess innebörd för skogsbruket har diskuterats . Tillämpningen av artskyddsförordningen har även varit föremål för prövning i domstol, och några sådana processer pågår. I ett gemensamt brev till regeringen har generaldirektörerna för och framhållit behovet av en översyn av artskyddsförordningen. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen bör initiera en översyn av artskyddsförordningen för att säkerställa att den är tillämpbar, effektiv och rättssäker. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3717 (C, M, L, KD) yrkande 17, 2017/18:3347 (M) yrkande 4, 2017/18:3686 (C) yrkande 75, 2017/18:3855 m.fl. (C) yrkande 69 och 2017/18:2606 (KD) yrkande 1. Motion 2017/18:2309 av (M) avstyrks. Långsiktiga förutsättningar för skogsbruk I skogsvårdslagens (1979:429) portalparagraf (1 §) kommer de av beslutade jämställda miljö- och produktionsmålen för skogspolitiken till uttryck. Genom att bedriva ett långsiktigt skogsbruk kan skogsägare bidra till att sällsynta eller särskilt viktiga arter finner en god livsmiljö på deras marker. Det förekommer dock att skogsägare som bedrivit ett skogsbruk med hög miljöhänsyn inte tillåts genomföra planerade avverkningar, med hänvisning till exempelvis artskyddsförordningen eller inventeringen av nyckelbiotoper. Detta innebär att skogsbruk med hög miljöhänsyn inte alltid premieras. Utskottet anser att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstiftningen på området därför bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därför motion 2017/18:3354 (M) yrkande 5. Motion 2017/18:1846 (S) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekologisk kompensation, byte av skogsmark och översyn av skyddade områden. Jämför reservation 5 (C), 6 (L) och 7 (M, SD). Enligt partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 64 bör man i större utsträckning använda flexibla metoder och system, som ekologisk kompensation, för att skapa och sälja krediter kopplade till åtgärder som minskar negativ påverkan på ekosystem eller biologisk mångfald. I partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 25 anförs att de kvarvarande naturskogarna, eller gammelskogarna, måste skyddas, t.ex. genom byte med statligt ägd skog. Motionärerna beklagar att arbetet med att byta statligt ägd skog som inbyte för privatägd skyddsvärd skog inte fortsätter, och vill i stället utveckla denna framgångsrika metod. Översyn av skyddade områden I kommittémotion 2017/18:3347 av m.fl. (M) yrkande 8 framhålls behovet av en översyn av definitioner och beräkningsgrunder för skog som är skyddad eller på annat sätt undantagen produktion. Exempelvis bör en jämförelse med andra länders beräkningsgrunder ingå samt möjligheten att räkna in impediment i den skyddade skogen. Enligt yrkande 9 i samma motion bör en löpande översyn göras av specifika skyddade områden med möjlighet till förändringar om skyddet är ändamålsenligt.