bet · H501KU31 · 2018-02-02 00:00:00 — De samlade marknadsandelarna för listans topp-två har rent av minskat något . För det andra att den ägarkoncentration som ägt rum i första hand kan tillskrivas aktörerna närmast efter på listan. Marknadsandelen som kontrolleras av landets medelstora koncerner har ökat från . Resultatet av de strukturaffärer som skett har alltså blivit en viss utjämning av storleksförhållandena på listan över landets största tidningskoncerner. Av rapporten framgår även att av landets åtta största tidningsföretag i fråga om omsättning , hade fyra privat familjeägande, en ett börsnoterat ägande och tre stiftelseägande. Det alltjämt betydande inflytande av familjeägda tidningskoncerner, i kombination med den relativa avsaknaden av börsnoterade tidningsföretag, utgör ett distinkt drag hos marknadsstrukturen på den svenska tidningsmarknaden Strukturen på den svenska tv-marknaden avviker på flera viktiga sätt från den på tidningsmarknaden. För det första omfattar den betydligt färre, men större aktörer. Tv-marknaden präglas även av en större andel börsnoterat ägande än vad den svenska pressen gör. För det andra är tv-marknaden mer internationaliserad än vad tidningsmarknaden är. Samtliga kommersiella aktörer på den svenska tv-marknaden har också intressen i andra länder. Även i fråga om det samlade tv-utbudet finns det en tydlig övervikt på utlandsproducerat innehåll. Det samlade intrycket av att digital-tv har införts i är något motsägelsefullt. Medan antalet kanaler skjutit i höjden har den underliggande ägarstrukturen förblivit påfallande oförändrad. Det finns rent av skäl att hävda att ägarkoncentrationen på den svenska tv-marknaden ökat något jämfört med den analoga eran. stod de fyra största tv-grupperna för av det samlade tv-tittandet i . hade andelen ökat med . När det gäller den del som är kommersiellt finansierad har marknadsandelen för de tre största grupperna (/MTG/Discovery) stigit från . De tre största kommersiella aktörerna svarade 2015 tillsammans för 59 kanaler med inriktning mot en svensk publik. Bonnierkoncernens totalt 24 kanaler svarade ensam för av tittandet på kommersiell tv i . till situationen i övriga präglas den svenska tv-marknaden sammantaget av en jämförelsevis hög ägarkoncentration. Den svenska radiomarknaden är om möjligt ännu mer koncentrerad än tv-marknaden. Inte minst beror det på att fortfarande har en mycket dominerande ställning bland de svenska radiolyssnarna. svarade för omkring tre fjärdedelar av det samlade radiolyssnandet i landet . kan tillskrivas i princip två aktörer, dvs. Utskottet behandlade en motion om mediekoncentration under /14 (bet. 2013/14:KU23). Utskottet anförde att mångfald inom massmedierna med möjlighet för många olika röster och uppfattningar att göra sig hörda är av vital betydelse för en demokrati. Utskottet anförde vidare: har mediemarknaden genomgått stora förändringar. Den övergripande tendensen är att det inom såväl tv och radio som dagspress har skett en ökad ägarkoncentration . Flera av landets ledande mediekoncerner är vertikalt integrerade och förmedlar innehåll via en rad olika plattformar. Den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen innebär både möjligheter och utmaningar för mediebranschen. Utskottet ansåg att det var viktigt att frågor om mångfald ägnas uppmärksamhet och noterade regeringens arbete med frågan, men ansåg inte att det fanns skäl att göra något tillkännagivande med anledning av motionen, och den avstyrktes. En reservation lämnades (S, MP, V). Som utskottet har framhållit är mångfald inom massmedierna av vital betydelse för demokratin. har mediemarknaden genomgått stora förändringar. Den övergripande tendensen är ökad ägarkoncentration såväl inom tv och radio som för dagspress. Den tekniska utvecklingen och den ökade digitaliseringen innebär både möjligheter och utmaningar för mediebranschen. Utskottet anser att det är viktigt att frågor om mångfald ägnas uppmärksamhet, men finner inte skäl att göra något tillkännagivande med anledning av motionen. Den avstyrks därmed. Förbud mot störande radioreklam Utskottets förslag i korthet avslår en motion om förbud mot störande radioreklam. I motion 2017/18:589 av (S) begärs ett tillkännagivande om att undersöka möjligheten att införa ett förbud mot radioreklam som innehåller störande trafikljud. Det är inte ovanligt att reklam i radio innehåller störande ljud i form av skrikande bromsar, sirener m.m. Regleringar mot störande trafikljud i radioreklam finns enligt motionären redan i andra länder. I 1 kap. 12 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) anges att vad som sägs i 1 kap. 9 § TF om att föreskrifter i lag får meddelas i fråga om vissa kommersiella annonser utan hinder av grundlagen, också ska gälla i fråga om radioprogram. Det innebär att kommersiella annonser kan förbjudas i fråga om marknadsföring av alkoholdrycker eller tobaksvaror, om s.k. indirekt tobaksreklam och till skydd för hälsa eller miljö enligt förpliktelser som följer av anslutning till unionsrätten. Enligt 1 kap. 12 § andra stycket YGL hindrar inte bestämmelserna i grundlagen att det i lag meddelas föreskrifter om förbud i övrigt mot kommersiell reklam i radioprogram eller om villkor för sådan reklam. Rätten att sända ljudradioprogram på annat sätt än genom tråd, dvs. i etern, får enligt 3 kap. 2 § YGL regleras genom en lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Enligt 11 kap 1 § radio- och tv-lagen meddelar regeringen tillstånd att sända ljudradio om sändningsverksamheten finansieras med radio- och tv-avgiften enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Enligt 11 kap. 3 § får ett tillstånd att sända annan ljudradio än närradio och kommersiell radio förenas med villkor om bl.a. förbud mot att sända reklam eller andra annonser. Enligt 13 kap. 1 § radio- och tv-lagen ges ett tillstånd att sända kommersiell radio av Myndigheten för press, radio och tv. I 15 kap. radio- och tv-lagen finns bestämmelser om reklam i ljudradiosändningar. Reklam definieras som varje form av meddelande som sänds antingen mot betalning eller liknande ersättning eller som utgör egenreklam och som syftar till att i näringsverksamhet marknadsföra varor, tjänster, fast egendom, arbetstillfällen eller andra nyttigheter (3 kap. 1 § 13). I 15 kap. radio- och tv-lagen hänvisas till att bestämmelser om bl.a. förbud mot reklam för alkoholdrycker och tobaksvaror finns i 7 kap. alkohollagen (2010:1622) och i 14 § tobakslagen (1993:581). Vidare hänvisas till att bestämmelser om förbud mot vissa slag av marknadsföring av läkemedel finns i läkemedelslagen (2015:315) och förbud mot reklam för modersmjölksersättning i lagen (2013:1054) om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Reklam av detta slag är således inte tillåten i kommersiell radio. Utskottet finner inte skäl att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionen, och den avstyrks. Regional nyhetsbevakning, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1, 4 och 5, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2016/17:1128 av och (båda S), 2016/17:1609 av och (båda S) och 2017/18:1841 av och (båda S). Inom medieområdet pågår stora och snabba förändringar. Den digitala utvecklingen har bl.a. lett till att medievärlden har breddats och att mer information finns att tillgå. har många lokalredaktioner lagts ner. Det finns dessutom en tendens till att medierna blir smalare och att nyhetskonsumenterna vänder sig till medier som bekräftar den egna världsbilden. Snabba åtgärder krävs för att säkra tillgången på en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Det är av största vikt för tillgången till lokaljournalistik att samdistribution av post och tidningar möjliggörs. Regeringen bör också se över förutsättningarna för enskilda att ta del av medier digitalt i hela landet. Alla ska kunna ta del av det digitala samhället. Evenemangslista, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2593 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1609 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Vi vill understryka att det är angeläget att en evenemangslista upprättas . En sådan lista bör innehålla de stora sportevenemangen och de klassiska paradgrenarna som t.ex. de olympiska sommar- och . Efter det att kommersiella bolag förvärvade rättigheterna till bl.a. i kunde färre tv-tittare ta del av sändningarna från än . Sändningarna bör kunna tas emot av av befolkningen i . och tv, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:8 av och (båda SD), 2017/18:24 av och (båda SD) och 2017/18:1606 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:2191 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:2763 av (M) och 2017/18:3253 av (M). Ledamöterna i och tv utses av regeringen. Enligt vår mening fungerar verksamhet mindre tillfredsställande, särskilt nämndens granskning av eventuella åsidosättanden av sändningstillståndens paragrafer om opartiskhet. ledamöter bör i stället utses genom en parlamentarisk grupp och beslutet fattas av . Enligt vår mening måste vidare påföljderna för programansvariga som gör sig skyldiga till allvarliga åsidosättanden av villkor i sändningstillstånden skärpas. Nämnden måste även få i uppdrag att kontrollera sakligheten och att informationen i programmet eller reportaget är korrekt i de fall en anmälan har gjorts. Lättare att få upprättelse gentemot medier, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3649 av och (båda SD) yrkande 2. Det är alltför svårt för enskilda att få upprättelse gentemot medier när någon anser sig ha blivit utsatt för förtal eller annan otillbörlig behandling av medier. Justitiekanslern () är ensam åklagare när det gäller tryck- och yttrandefrihetsbrott. En person som anser sig ha blivit utsatt för förtal får alltså vända sig till JK. Det är dock ovanligt att enskilda får upprättelse. JK inleder sällan förundersökningar som rör tryck- och yttrandefrihet, och endast ett fåtal förundersökningar leder till åtal. Enligt vår mening måste det bli lättare för enskilda att ställa medier till svars och att få upprättelse gentemot medier. Regeringen bör utreda hur en bättre balans kan uppnås mellan mediernas grundlagsskyddade rättigheter och rättigheten för enskilda som blir föremål för mediernas granskning att slippa kränkande och oschyst behandling. En utredning bör återkomma med konkreta förslag som innebär kraftiga förenklingar för enskilda som önskar få sin sak prövad i domstol utan att riskera lida ekonomisk skada. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:8 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse och TV genom en parlamentarisk grupp och om att skärpa påföljderna för brott mot sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:693 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medieägandet bör fördelas på fler oberoende företag och personer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1128 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att stimulera fler att välja att betala för journalistik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1609 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om insatser för att stärka den regionala nyhetsbevakningen i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2517 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om etikkrav och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättelser i samband med felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2593 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en evenemangslista innehållande stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att listade stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar genom fri television ska vara allmänt tillgängliga och tillhandahållas utan kostnad och kunna tas emot av av befolkningen i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skyndsamt vidta åtgärder för att säkra tillgången på allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka postverksamhetens effektivitet och minska miljöpåverkan genom att möjliggöra samdistribution av post och tidningar och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att ta del av medier digitalt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3286 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att värna tryck- och yttrandefriheten och utveckla arbetet mot hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:24 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utse och tv genom en parlamentarisk grupp samt skärpa påföljderna för brott mot sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:589 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att införa ett förbud mot radioreklam som innehåller störande trafikljud och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1606 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ytterligare uppdrag till och sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1609 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en evenemangslista innehållande stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om listade stora sportevenemang och klassiska svenska paradgrenar genom fri television ska vara allmänt tillgängliga och tillhandahållas utan kostnad och kunna tas emot av av befolkningen i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1841 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga stimulansåtgärder för att få fler att följa med i den digitala omställningen på medieområdet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2191 av och (båda M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppdrag att bedöma om public service-företagen har levt upp till sina uppdrag bör förändras så att bedömningen grundas på utomstående granskning och revision, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2763 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en bättre granskning för public service och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3070 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla arbetet mot hot, våld och andra olagliga angrepp mot journalister och medieredaktioner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3253 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en stärkt position för och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3336 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett nytt medieetiskt system och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att begränsa möjligheten för personer med kriminell bakgrund att åsiktsregistrera och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rättelser i samband med felaktigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3649 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska bli lättare att ställa medier till svars och få upprättelse och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka postverksamhetens effektivitet och minska miljöpåverkan genom att möjliggöra samdistribution av post och tidningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3773 av Per Lodenius m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att skyndsamt vidta åtgärder för att säkra tillgången på allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka postverksamhetens effektivitet och minska miljöpåverkan genom att möjliggöra samdistribution av post och tidningar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att ta del av medier digitalt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Många av talarna i de föregående debatterna har fattat sig föredömligt kort. Tyvärr måste jag meddela att det finns risk att jag överskrider min talartid med . Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 3 i detta betänkande. Vi har ytterligare en reservation, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservationerna 2 och 3. inträffar något extra roligt. Jag tänker då inte främst på valet, som många kanske går och tänker på , utan jag tänker på i . Ett är inte bara spännande utan också förbrödrande. Alla världens nationer har möjlighet att vara med och visa upp sina olika idrottare. Ett sådant evenemang har utan tvivel ett extremt stort allmänintresse. Därför är det angeläget att så många som möjligt får en chans att följa det på tv. Förra gången det var blev det skralt med tv-tittande eftersom ett kommersiellt bolag hade förvärvat rättigheterna till de . Därmed kunde färre tv-tittare än ta del av sändningarna från . Enligt uppgifter i Dagens media har SVT ingått avtal med företaget , så kommer mycket av spelen att kunna sändas i public service-tv. Men vi tycker ändå att det är olyckligt att så många personers möjligheter att se spelen är beroende av kommersiella bolags välvilja. Vi menar därför att en nationell evenemangslista bör upprättas . En sådan lista bör innehålla de stora sportevenemangen och de klassiska paradgrenarna, till exempel de olympiska sommar och . En lista av detta slag skulle i praktiken garantera att så många som möjligt i vårt avlånga land kan ta del av de framöver, inte endast de som kan ta emot vissa kanaler i sin tv. Från sådant man gärna vill se på tv till sådant man kanske inte vill se. SVT har i uppdrag att förmedla nyheter och samhällsinformation på ett neutralt sätt. Som vi alla vet misslyckas man alltför ofta med just detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Massmediefrågor För dessa tillfällen och i andra fall där man anser att det förekommer olämpligt innehåll i olika tv-kanaler finns . Den finns inom Myndigheten för press, radio och tv som ett självständigt beslutande organ. Nämnden prövar om innehållet i radio och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Ledamöterna i utses av regeringen. menar att verksamhet fungerar mindre tillfredsställande, särskilt nämndens granskning av eventuella åsidosättanden av sändningstillståndens paragrafer om opartiskhet. För att komma till rätta med detta bör ledamöter i stället utses genom en parlamentarisk grupp, och beslutet bör fattas av oss här i . Dessutom, menar vi, måste påföljderna för programansvariga som gör sig skyldiga till allvarliga åsidosättanden av villkor i sändningstillstånden skärpas. SVT må ha en hel del problem med opartiskheten men är knappast värst. Det finns mediebolag som genom tvivelaktiga metoder har satt i system att mobba och hänga ut meningsmotståndare - även om dessa personer inte är offentliga på samma sätt som vi i denna kammare eller kända av den breda allmänheten. När en person anser sig ha blivit utsatt för förtal eller annan otillbörlig behandling av medierna är det i praktiken svårt att få upprättelse. Justitiekanslern, , är den myndighet under regeringen som bland annat har tillsyn över myndigheter, reglerar skadeståndskrav mot staten och är åklagare i tryck och yttrandefrihetsmål. Enligt JK:s årsredovisning handlades 274 ärenden som berörde tryck och yttrandefrihet. Av dessa inleddes förundersökningar i endast tolv ärenden, och fem gick vidare till åtal. Fyra av dessa fem åtal handlade om hets mot folkgrupp. Det är således inget långtgående antagande att personer som blivit omskrivna på ett kränkande och osjyst sätt i grundlagsskyddade medier sällan fått någon upprättelse. är av uppfattningen att medierna i grunden har ett ansvar att rapportera sakligt och opartiskt. Särskilt viktigt är detta när det gäller den rena nyhetsrapporteringen. Ingen människa, oavsett position i samhället, ska behöva utstå att bli föremål för osjysta journalistiska metoder, vinklad journalistik eller kraftigt integritetskränkande behandling som vida överstiger vad som kan anses försvarligt. Det finns vissa inbyggda funktioner inom medierna vars syfte är att bidra till viss självsanering, exempelvis och yrkesetiska nämnd. Utöver detta finns som sagt , som är en statlig myndighet. Trots att dessa instanser finns i syfte att försöka garantera god journalistik är förtroendet för svenska medier långt ifrån så högt som det borde vara. Det bristande förtroendet kan sannolikt härledas till det som dessa instanser är satta att motverka, nämligen dålig journalistik och en direkt ovilja från flera medieaktörers sida att skriva objektivt. I stället finns fler och fler exempel på att medier agerar agendasättande och osakligt och bedriver vinklad journalistik. Vår mening är därför att regeringen bör utreda hur en bättre balans kan uppnås mellan mediers grundlagsskyddade rättigheter och rättigheterna för dem som blir föremål för mediers granskning att slippa kränkande och osjyst behandling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Massmediefrågor Utredningen bör återkomma med konkreta förslag som innebär kraftiga förenklingar för den som önskar få sin sak prövad utan att på något sätt riskera att lida ekonomisk skada. Det måste också säkerställas att de som är tänkta att granska medierna ska göra det helt opartiskt. Helt avgörande för oss är att granskarna har integritet och åtnjuter högt förtroende hos allmänheten. Detta betänkande om massmediefrågor har en reservation från om betydelsen av regional nyhetsbevakning. Inom medieområdet pågår stora och snabba förändringar. Den digitala utvecklingen har lett till att medievärlden har breddats och att mer information finns att tillgå. har många lokalredaktioner lagts ned. Det finns en tendens att medierna blir smalare och att nyhetskonsumenterna vänder sig till medier som bekräftar deras egen världsbild. anser att det krävs snabba åtgärder för att säkra tillgången till en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet. Det är av största vikt att tillgång till lokaljournalistik och samdistribution av post och tidningar möjliggörs.