bet · H501UU19 · 2018-03-22 00:00:00 — Skrämseltaktiken plockades fram, där företag som stämmer stater, djurskydd som tillintetgörs och antibiotikaspäckat kött var några dramaturgiskt välarrangerade hotbilder som målades upp. Allt det goda som handel och marknadsekonomi byggt västvärldens välfärd med skulle svartmålas och tillintetgöras. Vänstertaktiken lyckades när frihandelsavtalet aldrig kunde skrivas . När det nu är dags för att sanktionera mellan och EU ylar återigen de vänstergröna krafterna om all världens fasor som ska drabba oss ifall avtalet träder i kraft. Återigen målar man upp att det för mindre företag så nödvändiga investeringsskyddet skulle vara ett hot mot demokratin, och antibiotikakortet ligger alltid redo att plockas fram. Det enda vänsterkrafterna inte bryr sig om är att ta ansvar för konsekvenserna av sin skrämselpropaganda. Konsekvenserna drabbar nämligen i slutändan vanliga medborgare i alla berörda länder - medborgare som går miste om nya arbetstillfällen och varor som blir billigare. Skrämselpropagandan mot TTIP lyckades inte fullt ut övertyga folk men gjorde väl så stor skada. Förhandlingarna mellan och drog ut allteftersom nya påstådda hotbilder skulle utredas, eller som någon sa här tidigare i debatten: paralyzing by analyzing. Om och om igen, gång efter annan, skulle det utredas och fördröjas. Till slut rann tiden ut, och in i Vita huset flyttade en protektionist som verkligen inte gillar frihandel, en protektionist som är i full färd med att driva ett handelskrig mellan de parter som, om allt gått väl, skulle ha slutit det frihandelsavtal som gett 900 miljoner människor ökad handel, lägre priser och fler jobb. Tack för det, vänstern! Det hade även resten av världen mått bra av, men i stället fick världen ett potentiellt handelskrig som hade kunnat undvikas. Ansvaret vilar tungt på denna vänsters och de doktrinära gröna krafternas axlar. Må därför inte denna historia upprepas när det gäller mellan och ! mer än någonsin behöver världen öppenhet, förståelse och tolerans. Då måste världens goda krafter kunna ta ytterligare steg framåt i fredligt och utvecklande samarbete. CETA mellan och undertecknades . Det här avtalet är viktigt för och för svenska företag, och det ligger därför i svenskt intresse att avtalet genomförs så snabbt som möjligt. Vi moderater menar att som en stark förespråkare för frihandel och handelsavtal redan borde ha godkänt avtalet. Då hade den viktiga politiska signalen om öppenhet och frihandel och att skulle ta täten i denna process som avtalet innebär blivit ännu kraftfullare, något som behövs i tider av tilltagande protektionism. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Vänstern och även delar av har av blandade skäl velat dra ut på denna process. Med nya uppdrag till har man lyckats fördröja möjligheterna för riksdag att godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan och EU. När argumenten inte biter blir förhalning och fördröjning arbetsmetoder. Vi moderater anser att regeringen borde ha stått emot denna agenda och kunnat lämna en proposition om CETA till mycket tidigare. Men står vi här, och det är gott så. Tack för att ni inte har fördröjt detta ännu ! Detta frihandelsavtal behövs nämligen så väl när det råder brist på tillit i världen. Den bristen på tillit har format en skepsis mot de värden som bygger och har byggt vår välfärd. Det är därför vi ser brexit, och det är därför vi ser tveksamheter mellan och när det gäller deras handelsavtal. är i grunden ett av de mest moderna och framåtsträvande frihandelsavtal som har förhandlats fram. Det stärker banden över än mer. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget att ska godkänna det övergripande avtalet om ekonomi och handel, CETA, mellan å ena sidan och Europeiska unionen och dess medlemsstater å andra sidan. Jag debatterade med en sann liberal. Han har arbetat på Timbro, och han har såvitt jag vet också arbetat på . Han heter och har skrivit flera böcker. Vi kom in just på de här internationella avtalen som insisterar på att kalla för handelsavtal, fast han vet att de är mycket mer omfattande än avtal som bara syftar till att ta bort lite tullar och tariffer. sa något intressant. Han sa att det här investerarskyddet slår ut marknadskrafterna och snarare monopoliserar marknader till ett fåtal storföretag när de får möjlighet att stämma stater. Jag tycker att han har helt rätt i det: Man skapar ett parallellt rättssystem som är helt designat för företag som har mångmiljonbudgetar för advokatkostnader. pratar om förståelse och tolerans, något som vi i också tycker är viktigt: Är det inte så att vad detta bygger på är förståelse och tolerans, helt enkelt förtroende och tillit? Då borde vi väl kunna ha rätt mycket tillit till våra nuvarande rättssystem. Vad är det för fel på domstolarna i , i och i , ? Jag skulle också vilja fråga om de förlängda licenstiderna för läkemedel, som är någonting som EU unikt har förhandlat fram. var in i det sista motståndare till det. Det kommer att kosta européer många extra när vi inte kan använda generiska läkemedel så som vi har kunnat göra tidigare. Varför är för det här? Svenska och kanadensiska företag ska vara väldigt glada att investerarskydd finns med i det här avtalet. säger, precis som så många andra vänsterpartister, att storföretagen är hotet. Men det är inte bara storföretag som investerar. Notera att det finns både små och medelstora företag som inte har de musklerna, som inte har arméer av egna advokater och jurister att sätta in! De måste självklart känna trygghet när de investerar i ett annat land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Investerarskydd är ingenting som är nytt för detta avtal. Det finns hundratals handelsavtal där investerarskyddet finns. Det hette ISDS tidigare. är det en ny variant som heter ICS. Jag kan väl säga att vi moderater har varit fundersamma över om den nya varianten är någonting som är bättre. Men om vi hade hållit fast vid ISDS och sagt nej till CETA på grund av att det har kommit en annan tvistlösningsmekanism vore det att göra det bästa till det godas fiende. Därför ställer vi absolut upp på det här. Det handlar inte om parallella rättssystem utan om kompletterande rättssystem. Svensk lag och kanadensisk lag gäller likväl. Investerarskyddet är ingenting som slår ut nationell lagstiftning. Om ett företag likt BT Kemi i skulle förstöra marken på grund av sin egen produktion är det andra nationella lagar som träder i kraft. och andra behöver nog inte vara rädda för att så icke skulle ske om olyckan är framme. är det så att man har utvärderat vilka som i störst utsträckning använder investerarskyddet i olika avtal. Det är storbolagen. gjorde en rapport där man frågade svenska bolag om investerarskydd var viktigt för deras verksamhet. Nej, det var det inte, var svaret. Inte alls viktigt. Det är helt andra saker som är viktiga när man gör investeringar, till exempel utbildningsnivån på befolkningen i det land där man investerar, att det råder lag och ordning, att det finns en lokal marknad som kan köpa ens produkter och så vidare. Det är sådana saker som är viktiga, inte att man ska bygga upp direktörsdomstolar där tvister kanske kommer att avgöras i . Vilka har råd att resa dit och vara där med advokater? Det är ju så, , att när EU förhandlar om andra frihandelsavtal som ligger på bordet, till exempel , och Nya , finns det inga investerarskydd där, utan det går alldeles utmärkt att sluta mer klassiska frihandelsavtal med dessa länder. Varför ska bolagen ha ett separat skydd just i det här avtalet, ? svarade inte på frågan om förlängda licenstider. Det är alltså så att läkemedel väldigt ofta är belagda med patent, men när patenten löper ut kan man göra kopior av dessa läkemedel. Man kan göra generiska mediciner som sänker priset kanske med faktor 100, och då blir det tillgängligt för folket på ett annat sätt. har EU i CETA förhandlat fram ännu längre licenstider. De stora läkemedelsbolagen kommer att tjäna ännu mer pengar, men det är vi som kommer att betala priset. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Där kom det igen: storbolagen. Det är alltid storbolagen som är de farliga och onda krafterna. Jag trodde att det var arbetslöshet, miljöförstöring, naturkatastrofer, brottslighet, kriminalitet, sjukdomar och epidemier som var hotet mot mänskligheten - inte storbolagen. Jag ber att få säga som min kollega i fråga om licenstider: Jag kan inte svara på det fullt ut. Men någonstans kan man konstatera att om det är något som regeringen ska analysera efteråt och utvärdera är det en sådan fråga. Jag tycker fortfarande inte att det finns detaljer som gör det värt att slå sönder ett frihandelsavtal mellan och . Jag skulle vilja ge ett exempel på hur det kan fungera när man tvistlöser. Det finns en ö mellan och . Den heter passande nog . och har i ett antal decennier tvistat om ön. När patrullbåtar åker dit sätter de upp en flagga på ön. Danskarna ställer dit en flaska akvavit och sätter dit en flagga och markerar att det är deras ö. kommer den kanadensiska patrullbåten och sätter dit en flagga och en flaska kanadensisk . Det är ett handelskrig som fungerar mellan civiliserade länder. Det här är något som borde fungera som en symbol för tvistlösningsmekanismen för och , för den samlade avgrundsvänstern som ser mörkrets krafter i handelsavtalen. Jag kan bara säga, : Låt oss utvärdera avtalet . Jag är säker på att du inte kommer att ha så rätt som du tror. Det här är ett komplicerat ärende, men mitt inlägg kan också bli lite komplicerat. Det är mycket vi behöver ta upp. Det finns ett par saker som alla är överens om som ärendet egentligen inte handlar om, nämligen att är en nation som har byggt mycket av sitt välstånd på handel, att kvoterna mellan och till stora delar har spelat ut sin funktion och att ingen av oss vill ta bort statens möjligheter att reglera för miljö, folkhälsa och så vidare. Men sedan läser man avtalet. Det är då saker börjar bli komplicerade. Varför sluter vi avtal med andra länder? Vi behöver handel, men vi behöver inte satsa all vår kraft på att öka handeln på bekostnad av att underlätta för myndigheter att hjälpa till i arbetet mot klimatförändringar eller sociala klyftor eller att tillhandahålla vård, skola och omsorg. Det är här konflikterna börjar. Innan man köper något ska man kanske kolla vad man får. Vad får vi? I bästa fall, i det mest optimistiska scenariot, kan det bli en permanent engångseffekt på bnp på . Vädret spelar en större roll. I bästa fall försvåras inte miljöbeslut och skydd av hälsa och folkhälsa och så vidare, men mest sannolikt blir det så. Sedan undrar man vilken handel vi kan främja. Jo, det är tjänsterna. Tullarna är inte en så stor del av avtalet. Det är inte de som har de ekonomiska effekterna, utan det är tjänsterna. Det är där detaljerna ligger. Men sedan finns även frågan om vissa produkter. Vill vi verkligen öka exporten till av maskiner för att utvinna tjärsand eller effektivare skogsmaskiner som kan hugga ned ännu mer urskog? Vill vi verkligen sälja pepparkakor och köpa brownies i stället för att byta recept? Är det logiskt? Är det viktigt när vi nu försöker bekämpa klimatförändringarna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Vi är glada över att vi minskar utsläppen, men orsaken är att vi inte räknar in transporternas utsläpp. Vill vi verkligen öka transporterna och öka utsläppen? Men båda länderna kan säga att utsläppen sjunker i den nationella statistiken. Att jaga tillväxt och ökad handel av likvärdiga produkter - halva jordens handel sker med likvärdiga produkter - är relativt meningslöst. Den halva som handlar om olika produkter kan vara meningsfull. Det här avtalet innebär för dem som vill ha tillväxt i bästa fall i engångseffekt. Men vad kostar avtalet? Jo, det kostar så här många sidor, som den proposition jag håller i mina händer, i detaljreglering. Det är en detaljreglering som inte reglerar hur företag ska sköta sig utan hur stater, regioner, kommuner ska sköta sig. Det är en enorm detaljreglering. Det är inte frihandel, utan det är omreglerad handel. Regelbördan läggs på våra kommunanställda i stället för på de företag som vill handla, som ibland måste anpassa sig efter nationella regler utformade efter nationella demokratiska procedurer. Om man ska köpa avtalet, få så lite fördelar men så mycket nackdelar, blir det som att köpa en bil för att få rattmuffen gratis. Det är inte värt priset. Folk säger att det kommer att bli lägre priser. Om 4 miljarder total export ökar en aning, kommer det att påverka priserna i hela EU? Hur blir det med de saker vi faktiskt handlar? Det enda vi säkert kan säga är, som statsrådet sa - hon har gått från kammaren - att det kommer att bli i höjd EU-avgift på grund av minskade tullinkomster. Det kan vi säkert säga. Vi kan säkert säga att det kommer att kosta att betala del i nya domstolen. Det kan vi säkert säga. Resten är spekulationer. Vad ska vi göra? Jo, vi ska underlätta varandras handel genom att öppna tjänstesektorn. Det är tråkigt att det inte framgår i propositionen vad som faktiskt händer. För dem som är ambitiösa nog att faktiskt läsa avtalet är det inte alltid så lätt att se vad som händer. Låt oss läsa artikel 9.7. artiklar handlar om marknadstillträde och marknadsöppning. Sedan finns möjlighet att göra förbehåll. I artikel 9.7, 1 c, framgår att dessa artiklar inte är tillämpliga på: "En ändring av en oförenlig åtgärd som avses i led a i den mån som ändringen inte minskar åtgärdens förenlighet, så som den var före ändringen, med artiklarna 9.3, 9.5 och 9.6." Det är det som är standstill and ratchet . Men det står inte i avtalet. Det får man tänka ut själv med sin kunskap om hur andra handelsavtal fungerar och hur marknadstillträde fungerar. Men den lilla meningen i det tjocka avtalet är den stora skillnaden mot tidigare avtal. Det är första gången som vi utgår från en annan logik, också i artikel 9, nämligen att vi öppnar alla tjänstesektorer, och sedan kan vi göra undantag. Det är nytt, och det borde vi ha diskuterat och utrett tydligare. I alla andra tidigare avtal har man med flit öppnat vissa sektorer. Sedan kan man göra undantag i två olika bilagor. Det har vi gjort på en del områden. Men undantagen är inte heltäckande. Till exempel har EU gjort ett undantag för hälsa som inte är heltäckande. Låt oss titta på analys av denna fråga. Jag tycker egentligen att de på det hela taget har gjort en bra analys. Det finns mycket bra och läsvärd information, men man ska inte glömma huvuduppdrag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Enligt 1 § i instruktionen ska verka för följande: "ska verka för frihandel, fri rörlighet på EU:s inre marknad samt utgå ifrån det samlade svenska ekonomiska intresset mot bakgrund av regeringens övergripande mål för tillväxt och sysselsättning. Myndigheten ska även beakta näringslivets och konsumenternas intressen. Därtill ska myndigheten beakta utvecklingsländernas perspektiv och integrering i handelssystemet." Frihandel, tillväxt, sysselsättning - det är där som fokuset ligger. Hållbarhet och miljö finns med på deras uppdrag, men det är inte huvudfokus. Det hade varit önskvärt att myndigheter med dessa fokus hade fått göra egna oberoende utredningar. Kemikalieinspektionen och svarar att det finns problem när man tittar närmare på avtalet. Det hade varit önskvärt att de hade fått tid på sig att göra en mer ordentlig analys. Det är rimligt att får information om kostnaderna för att genomföra beslut. har inte utrett kostnaden för alla kommuner, landsting och stat och myndigheter att analysera om varje beslut som de genomför är i enlighet med regelverket om legitima krav. Det är sant som många säger här, att vi får lagstifta för en bättre miljö och för arbetsrätt, men bara om det sker med hjälp av legitima krav och om det är förenligt med regelverket internationellt. Ska vi göra det måste vi ha kunnigt folk överallt. Jag vet inte om kommun har en handelsexpert som kan jämföra alla deras kommunala beslut mot internationell handelsrätt och dess jurisprudens. Jag tror inte det. Jag tror knappt att någon svensk kommun har det. Det blir många dyra konsulttimmar. Varför räknas inte de in i analysen? Sedan säger man att det enligt inte är några problem. Men är det så? I rapporten på s. 2 står det att i vissa delar finns det behov av fördjupad analys. Ja, det är sant. Varför gör ni inte det innan ni fattar beslut? Dessutom är det här med investeringsskyddet en intressant punkt. Jag läser vidare i : "Det är vidare oklart var sätet kan placeras och vilka konsekvenser detta kan få för processen. Genom att den gemensamma investeringskommittén bland annat ges rätt att utse skiljemän, tolka avtalet och göra tillägg till artikel 8.10 har de facto överlämnat viss beslutandemakt jämfört med övriga investeringsskyddsavtal." Nej, det stämmer inte heller som en del påstår, att det här är likadant som de andra. Är de undantag som vi försöker göra vattentäta, som det har påståtts här i debatten? Så här skriver : "Ett exempel är Systembolaget som har monopol för detaljhandel av alkoholhaltiga drycker. Skulle avveckla det statliga monopolet och öppna marknaden för utländska aktörer kan enligt nuvarande åtaganden i ett senare skede inte återinföra det statliga monopolet." Det har sagts att det har funnits avtal av den här typen tidigare. Men det är första gången någonsin som man har en omvänd logik. Logiken är att allt ska öppnas upp. Om man nu inte såg några hot har jag svårt att förstå varför ministern gör en deklaration. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och Avtalet säger att vi har en negativlista, det vill säga att man har marknadstillträde i . Vi har standstill- och ratchetklausuler som gör att det blir mycket svårt att ta tillbaka verksamheter. Varför gör man då en deklaration som säger att man vill ha kvar den rätten? Det uppstår en direkt konflikt med texten i avtalet. Och vem tolkar den? Jo, det gör skiljedomarna i den tvistlösning som finns. Även om har kommit ihåg att göra ett undantag och därmed har möjlighet att återreglera en sektor - om vi har kommit ihåg att göra ett undantag - är det undantaget inte skyddat från tvistlösningen. Även om vi skulle till exempel begränsa vinster i välfärden finns det en risk för att det kan hamna inför en stämning. Så det stämmer inte. Till och med skriver i sin rapport att det finns en sådan möjlighet, att det inte finns något garanterat skydd mot en sådan stämning. Om man läser det som står om tjänsterna har bekräftat det som tidigare finns med i studier. Avtalets investeringsskydd är fullt tillämpbart oavsett undantag. kan således stämmas vid en återreglering av till exempel välfärd hos befintliga undantag för sektorn gällande öppenhet. Det betyder att såväl förbud mot vinster i välfärden som avskaffande av privata investerare inom skolsektorn kan leda till stämningar från företag som definieras som kanadensiska investerare. En svaghet i analys är att de inte utförligare analyserar EU:s undantag på hälsoområdet i bilaga 2 - bilaga 2 är den bilaga som det normalt sett finns bättre täckning på. Därmed tillskrivs hälso- och sjukvårdssektorn undantag som den inte nödvändigtvis åtnjuter. hävdar även att tillräckliga undantag finns för att återreglera järnvägssektorn, vilket är högst oklart, och det strider mot det faktum att till exempel har lagt in ett explicit undantag för Express i avtalet. Samma resonemang gäller för kollektivtrafiken. Därmed är analys på dessa punkter motsägelsefull. och bedömning är att de tullkvoter för nöt- och fläskkött som ges via CETA inte kommer att påverka svenskt djurskydd eller jordbruk. Analysen kan kritiseras på två grunder, dels i antagandet om att svenska konsumenter premierat svenskt kött på bekostnad av billigare utländskt kött inte är testat i en lågkonjunktur, dels behandlas CETA som ett isolerat avtal i stället för att vägas samman med kommande avtal, till exempel och , om det blir av, där billigt kött under liknande produktionsformer ges tullkvoter på EU:s marknad. Det finns en berättigad farhåga att detta billiga kött riskerar att snedvrida konkurrensen och därmed leda till ett internt tryck på svenska standarder. Vi har redan det trycket jämfört med EU. Ska vi förvärra det trycket genom avtalet med ? Nej, säger jag. Dessutom finns det ett annat problem här. Våra avtal med och de tullfria kvoterna bygger på att de uppfyller våra minimikrav. Men avtalet träffas ju med den federala myndigheten, men i är kontrollen decentraliserad till den regionala nivån. Det betyder att vi inte kommer att ha särskilt stora möjligheter att säkerställa att det kött som kommer är i enlighet med avtalet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avtal om ekonomi och handel (CETA) samt strategiskt partner-skapsavtal mellan EU och dess medlemsstater och vill jag ta upp investeringsskyddet. Varför ha ett investeringsskydd? Det kan man verkligen fråga sig. har topprankat globalt när det gäller ett tryggt och bra klimat för investeringar. Vi har ingenting att tjäna på att stärka investeringsskyddet för kanadensiska bolag. De har redan en konkurrensfrihet att förlägga verksamheten i . Om de väljer är det smart att förlägga den i . Vi tjänar ingenting på det här. Dessutom finns det en ologisk koppling här. Om vi säger att vi med det här avtalet ska lita på varandras myndigheter och kontroller, varför inte lita på varandras domstolar? Det är fullkomligt ologiskt. Alla investerare har ett skydd i i svenska domstolar. Riksdag och regering fattar beslut om lagarna. Svenska domstolar tolkar dem, och vi kan lita på att de är neutrala. Jag förstår inte riktigt varför du inte kan vara äkta marknadsliberal här. Varför ska du bli statskapitalist? Varför kan du inte lita på att marknaden sköter det här? Varför kan inte företag som är oroliga för regulativa risker när de investerar köpa en försäkring mot regulativa risker och lita på att marknaden värderar det här? Varför ska stater införa domstolar med skiljemän som ska tolka detta åt oss? Varför inte lita på marknaden som en äkta moderat? Det hade jag önskat se från . partipolitik är här fullkomligt ologisk. Om man tror på marknaden ska marknaden lösa detta. Det ska inte stater göra med statskapitalism. När vi då har dessa domstolar, varför ska de täcka alla sektorer, även dem där vi har skaffat oss undantag? Det är också ologiskt. Om staterna är överens med om att man ska skydda vissa områden, varför täcks dessa områden av tvistlösningsmekanismen? Varför täcks vård, skola, omsorg, järnvägar och systembolag av tvistlösningsmekanismen? Varför går vi med på att det ska finnas domare utanför vår kontroll, som enligt är en utökning av jurisdiktionen och minskad kompetens för ? Varför går vi med på det? Det undrar jag. Sedan säger man att det är jättebra, att det är nya texter och svårare att stämma. Kraven på att kunna vinna är högre. Bevisbördan är omvänd. Den nya tvistlösningsmekanismen är modern och progressiv. Det är sant att öppenheten har ökat något. Det är sant att det finns lite möjligheter för tredjepartsinlagor, och det är en förbättring. Men det är inte särskilt progressivt. Det finns två olika sätt att se logiken i hur man får ersättning för indirekt expropriering, det vill säga att företag stämmer stater för att få pengar. Den traditionella effekten är sole effect. Jag vet inte ens vad det heter på svenska; jag har aldrig läst någon svensk avhandling på det här området.