bet · H501SkU18 · 2018-05-07 00:00:00 — Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om att skattetillägg i vissa fall ska kunna tas ut vid rättelse på eget initiativ och om en motsvarande reglering i skattebrottslagen. Enligt nu gällande bestämmelser får skattetillägg inte tas ut om den uppgiftsskyldige har rättat en oriktig uppgift på eget initiativ. I propositionen föreslås att i vissa fall ska kunna ta ut skattetillägg vid sådana rättelser. En rättelse ska inte anses vara på eget initiativ om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, rättelsen har en koppling till den generella kontrollen och rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. I ett sådant fall får skattetillägg tas ut. Enskilda kan således inom göra en rättelse med anledning av information om en generell kontroll utan att drabbas av skattetillägg. Vid rättelser efter tidsfristen får dock skattetillägg tas ut. Syftet med förslaget är att minska skattefusket och skatteundandragandet. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns en reservation (-). Proposition 2017/18:144 Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ (-) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 2. lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). Därmed bifaller proposition 2017/18:144 punkterna 1 och 2 samt avslår motion 2017/18:4051 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation (-) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (-), (M), (MP), (M), (S), (SD), (KD), (S), (M), (C), (L), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2017/18:144 Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ och en motion som väckts med anledning av propositionen. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Skattetillägg ska tas ut av den som lämnat en oriktig uppgift till ledning för egen beskattning. Detsamma gäller om en oriktig uppgift har lämnats i ett mål om egen beskattning och uppgiften inte har godtagits efter prövning i sak. En uppgift ska anses vara oriktig om det klart framgår att en lämnad uppgift är felaktig eller en uppgift som ska lämnas till ledning för beskattningen har utelämnats. En uppgift ska dock inte anses vara oriktig om uppgiften tillsammans med övriga uppgifter som har lämnats eller godkänts utgör tillräckligt underlag för ett riktigt beslut, eller uppgiften uppenbart inte kan läggas till grund för ett beslut. Skattetillägg ska även tas ut vid skönsbeskattning, vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut och när skatteavdrag inte har gjorts. Skattetillägg får inte tas ut när den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften innan har fattat något beslut (49 kap. 10 § 2 skatteförfarandelagen [2011:1244]). Begreppet oriktig uppgift i skattebrottslagen (1971:69) har samma innebörd som begreppet har i skatteförfarandelagen (se prop. 2014/15:131 s. 32). En skattskyldig undgår ansvar enligt skattebrottslagen genom att på eget initiativ vidta en åtgärd som leder till att skatten kan påföras, tillgodoräknas eller återbetalas med rätt belopp (12 § skattebrottslagen). Förutsättningarna för att rätta en oriktig uppgift på eget initiativ är desamma i de straffrättsliga och de administrativa sanktionssystemen (se prop. 2010/11:165 s. 1214 och avsnitt 5.1.3). Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att skattetillägg i vissa fall ska kunna tas ut vid rättelse på eget initiativ och om en motsvarande reglering i skattebrottslagen. Jämför reservationen (-). När skatteförfarandelagen (2011:1244) infördes innebar detta att möjligheten till rättelse på eget initiativ utökades bl.a. för att underlätta och effektivisera kontrollarbete och ge den skattskyldige en andra chans att göra rätt för sig utan risk för skattetillägg (prop. 2010/11:165 s. 478 f. och 943). Efter det att bestämmelserna om rättelse på eget initiativ infördes har en viss grupp av rättelser på eget initiativ ökat markant. Denna grupp tillhör fysiska personer som har rättat uppgifter om oredovisade tillgångar som finns eller har funnits i utlandet. Många av dessa rättelser har kommit in till först efter det att t.ex. sekretessbelagda bankuppgifter har offentliggjorts genom läckor. En rättelse på eget initiativ i dessa fall har gjorts för att förekomma utredning av de offentliggjorda uppgifterna och för att undvika skattetillägg och åtalsanmälan. Efter att skatteförfarandelagen infördes har i de flesta av dessa fall inte haft möjlighet att ta ut skattetillägg även om t.ex. har meddelat att bankuppgifterna som har offentliggjorts i en läcka ska granskas. Regeringen anser att bestämmelsen om att skattetillägg inte får tas ut om den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften bör justeras. Syftet med att ändra bestämmelsen är att minska skattefusket och skatteundandragandet. Sambanden mellan de administrativa och de straff-rättsliga sanktionssystemen gör att bestämmelsen om att ansvar enligt skattebrottslagen (1971:69) inte kan dömas ut vid rättelse på eget initiativ också bör justeras. Regeringen föreslår att en rättelse inte ska anses vara på eget initiativ om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, rättelsen har en koppling till den generella kontrollen och rättelsen görs först efter utgången av den månad då informerade om den generella kontrollen. I ett sådant fall får skattetillägg tas ut. Information om en generell kontroll bör offentliggöras på webbplats och innehålla uppgifter om innehållet i den generella kontrollen, vilket beskattningsår eller vilken redovisningsperiod som omfattas av den generella kontrollen, vilken dag den generella kontrollen offentliggörs och från vilken dag en rättelse som har en koppling till den generella kontrollen inte anses vara på eget initiativ. De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft . Bestämmelserna ska tillämpas första gången på rättelser som görs efter ikraftträdandet. Rättelsen respektive åtgärden ska ha en koppling till sådan information om generell kontroll som har lämnat efter ikraftträdandet. Sambanden mellan de straffrättsliga och de administrativa sanktionssystemen gör att förutsättningarna för att riskera sanktion vid rättelse bör vara desamma i skattebrottslagen som i skatteförfarandelagen. En motsvarande reglering föreslås därför i skattebrottslagen. I motion 2017/18:4051 av och (båda SD) yrkandena 1–3 föreslår motionärerna att avslår regeringens förslag eftersom det minskar incitamenten att rätta fel efter den föreslagna tvåmånadersgränsen. Motionärerna anför att det bör finnas en tydlig rågång mellan sanktioner mot uppdagade fel eller brott och påföljder vid förseningar respektive sena självrättelser. I de fall självrättelse görs efter det ursprungliga sista rapporteringsdatumet bör en rimlig förseningsavgift och/eller sedvanlig dröjsmålsränta utkrävas, men inte någon direkt sanktionsavgift. Motionärerna anför vidare att det är bra att och andra myndigheter uppmanas att informera mer om sina kontrollaktiviteter. De föreslår att riktar tillkännagivanden med detta innehåll till regeringen. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns skäl att justera skatteförfarandelagens bestämmelse om att skattetillägg inte får tas ut när den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften och har inte någon invändning mot det förslag om en ny reglering som regeringen lägger fram. I likhet med regeringen anser utskottet att en motsvarande reglering bör genomföras i skattebrottslagen. Utskottet anser inte att det finns anledning för att rikta tillkännagivanden till regeringen med det innehåll som motionärerna föreslår. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen. Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ (-) av (-). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens lagförslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:4051 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och avslår proposition 2017/18:144 punkterna 1 och 2. Regeringens förslag minskar incitamenten att rätta fel efter den föreslagna tvåmånadersgränsen och ger därmed motsatt effekt mot den som regeringen förmodar. Detta beror på att man riskerar samma påföljd om man ertappas av som om man rättar själv, som man då har möjligheten att helt komma undan om inte skulle hitta felet. Sanktioner ska inträda när fusk uppdagas av myndigheten, men inte när en person själv korrigerar sitt misstag/fel. Det bör därför finnas en tydlig rågång mellan sanktioner mot uppdagade fel eller brott och påföljder vid förseningar respektive sena självrättelser. I de fall självrättelse görs efter det ursprungliga sista rapporteringsdatumet bör en rimlig förseningsavgift och/eller sedvanlig dröjsmålsränta utkrävas, men inte någon direkt sanktionsavgift. Om regeringens förslag genomförs tar man bort incitament för att komma in med självrättelser. Det är en ordning som strider mot den grundläggande uppfattningen att brott endast har begåtts om uppsåt kan bevisas. Om man rättar ett fel själv, utan att en myndighet uppmärksammat felet/bristen, måste det alltså anses att det inte har begåtts något brott och att man inte kan bli föremål för en sanktion av den typ som skattetillägg utgör. Det måste alltid vara en fördel att göra korrigeringar själv i stället för att uppdagar brister och fel. Därför måste en rättelse alltid anses vara på eget initiativ om inte har påbörjat en individuell granskning av det enskilda fallet. Det är bra att och andra myndigheter uppmanas att informera mer om sina kontrollaktiviteter. Det skulle kunna fungera ungefär som fartkameror på vägarna, genom att människor reagerar och funderar på eventuella brister. Regeringens förslag bör avslås, och bör tillkännage det anförda för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:144 Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69). 2017/18:4051 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka rättssäkerheten vid självrättelse i skatteärenden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att påverka myndigheter till att öka sina informationsinsatser om respektive myndighets aktiviteter samt vikten av att alla lämnar korrekta uppgifter, och detta tillkännager för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation i betänkandet. Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Det förslag från regeringen som detta betänkande behandlar är ett av de mest påtagligt kontraproduktiva lagförslag jag har sett under mina i riksdag. Förslaget har en god ansats, nämligen att minska skattefusk och skatteundandragande. Det är ett syfte vi helt ställer oss bakom. Tyvärr leder dock detta förslag i fel riktning. Förslaget handlar i huvudsak om att skärpa sanktionsmöjligheterna genom utdömande av skattetillägg mot dem som medvetet eller omedvetet lämnat felaktiga uppgifter till , oavsett om felet skulle kunna bedömas som ett brott eller inte. får utdöma sådana sanktioner om hittar felet och initierar en rättelse. Det är en i grunden bra ordning, eftersom den ger den enskilde möjlighet att göra korrigeringar på egen hand utan att drabbas av sanktioner innan har uppdagat bristerna. Man ska inte straffas om man gör rätt. Svårare än så behöver det inte vara. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Om rättelsen innebär att man behöver betala in mer skatt eller andra avgifter bör givetvis en ränta läggas på, eftersom man inte ska tjäna på att betala in beslutade skatter senare än vad regelverket föreskriver. Men man ska inte straffas för att man rättar ett fel som man själv hittar och korrigerar utan inblandning av . I propositionen föreslås att ska kunna ta ut skattetillägg efter självrättelser om har informerat om att verket ska genomföra en generell kontroll, det vill säga om har sagt att man ska göra sitt arbete. Detta är under förutsättning att rättelsen har en koppling till den generella kontrollen och om den görs senare än efter utgången av den månad då informerade om sin kontrollverksamhet. Det betyder att om , till exempel på sin hemsida, har informerat om att man gör generella skattekontroller och en person lämnar in sin självrättelse, till exempel efter att informationen skrevs på hemsidan, kan utdöma skattetillägg som straff. Detta förslag blir kontraproduktivt. Principen slår fel, och det föreslagna tidsfönstret är på tok för kort. Om en person riskerar skattetillägg, oavsett om man gör en självrättelse eller om kräver en rättelse efter att de har hittat felet, kommer många att avstå från att lämna en självrättelse i förhoppningen om att inte ska hitta felet. Allt annat vore en sensation. Det finns inte heller något resonemang om denna risk i propositionen eller i betänkandet, vilket är allvarligt, eftersom flera tunga remissinstanser har pekat på just denna risk. Ordningen bör naturligtvis vara kvar i befintlig utformning, som ökar sina informationsinsatser om sina kontroller. Det blir ett incitament för dem som kanske känner på sig att de har missat någonting att faktiskt gå in och göra en extra kontroll och skicka in sina rättelser. Det är det enda vettiga sättet att öka incitamenten för människor att göra rätt och därigenom förbättra kvaliteten i skatteuppbörden som risken för skatteundandraganden minskar. Med regeringens förslag minskar i stället incitamenten för att göra rätt, och risken för skatteundandragande ökar. Det är precis tvärtemot syftet med förslaget. Alternativ för anser att vi ska ha ett rättssäkert förvaltningssystem i och att man alltid ska kunna rätta sina fel och brister utan att straffas så länge felen inte är direkt brottsliga. Att göra en självrättelse av ett fel kan aldrig bedömas som ett uppsåt att begå ett brott. Vi debatterar skattetillägg vid rättelse på eget initiativ. Jag är mycket glad över att få tala om denna lagändring som har tillkommit på initiativ av . För oss är frågor om skatteflykt, skattefusk, aggressiv skatteplanering och rättvisa i skatteinbetalningen oerhört viktiga. Därför vill jag börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. briserade nyheten om papers. En dold värld av brevlådeföretag registrerade i skatteparadis fick ljuset på sig. Det har visat sig att dessa företag har använts för omfattande skattefusk av mycket förmögna personer i hela världen, däribland ett stort antal svenskar. Dessutom framkom att banker, till exempel Nordea, hjälpt dessa mycket förmögna kunder att få kontakt med advokatbyråer som har specialiserat sig på just denna typ av halvkriminell verksamhet med dolda bolagsbildningar i skatteparadis. Vi kan räkna med att väldigt mycket skattepengar har undandragits välfärden genom dessa upplägg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Bland de skattefuskande fanns exempelvis företagsledare i tv-branschen, en före detta vd för ett marknadsledande bolag i inom godisförsäljning, en av kanske mest kända finansmän som suttit i styrelsen i några av landets största företag och fått en medalj av kungen, en finansman som suttit med i styrelser för investeringsbolag, banker och flera välkända företag och många fler. Även svenska advokatbyråer finns med i dessa papper. I samband med dessa läckor blev det också uppenbart att anledningen till denna ganska slappa attityd till att betala in skatt i från denna grupp mycket förmögna människor är att vi har haft en ovanligt tillåtande attityd mot skatteflyktingar. Det har uppfattats som så riskfritt och bland vissa grupper kulturellt accepterat att inte göra rätt för sig att en så högt uppsatt person som till exempel Svenskt Näringslivs ordförande , när han blivit påkommen med att ägna sig åt aggressiv skatteplanering, bekymmerslöst svarade: Vad fan får jag för pengarna? Ursäkta, fru talman, men svordomen är alltså inte min utan . Detta är naturligtvis personer som har råd att betala skatt och som ska betala skatt och följa den svenska lagen. Om inte alla vi som bor här vet med oss att också alla andra är med och betalar skatt efter bärkraft för att upprätthålla och utveckla vår välfärd, riskerar skattemoralen att gå förlorad. Varför ska vanliga arbetare betala skatt om inte finansmännen gör det? Om fler och fler börjar tänka som och resterande personer som har figurerat i dessa läckor, kommer vi inte att kunna upprätthålla en stark och generell skola, vård och omsorg. I praktiken innebär det att alla vi andra behöver betala mer i skatt för att täcka upp för de rikaste miljonärerna som inte betalar in sin del. Det är inte rättvist. Det svenska skattesystemet fungerar redan nu på ett sådant sätt att folk med mycket pengar kan göra stora skatteavdrag. Och många skatter som riktar sig framför allt mot dem med mycket kapital, till exempel förmögenhetsskatten, är avskaffade. Därför har ojämlikheten i samhället ökat snabbare i än i något annat jämförbart land. Då sticker det naturligtvis i ögonen att samma grupp ändå ställer sig över lagen och inte betalar in den förhållandevis lilla skatt som de ändå enligt lag ska betala. Man räknar med att i skatt undanhålls i , vilket motsvarar den årliga kostnaden för 340 000 barn i förskolan eller 120 000 undersköterskor. Skattetillägg vid rättelse på eget initiativ Att ställa sig över lagen och demokratin är en allvarlig gärning som behöver beivras. Skattefuskare ska inte åka limousin; de ska betala tillbaka det som de är skyldiga samhället. Alla ska vara lika inför lagen, oavsett förmögenhet. Det måste vara självklart att en rättelse om till exempel oredovisade tillgångar, som kommer in till efter att har informerat om att de ska göra en kontroll av detta, inte kan anses ha skett på eget initiativ. Då vet ju personen om att en kontroll kommer att göras. Om det hade varit så, hade skattefuskare kunnat vänta hur länge som helst med att rätta sina uppgifter. Det är förstås orimligt. Denna lagändring blir ett incitament att inte vänta för länge med att skicka in de korrekta uppgifterna. Det är viktigt att skattefuskare inte kommer billigare undan än andra personer som gör liknande överträdelser. Vi är glada över att ännu en av reformer för ökad jämlikhet och sammanhållning och mot skattefusk kommer att bli verklighet. I detta anförande instämde och (båda V). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 24.)