bet · H501MJU12 · 2018-02-21 00:00:00 — Vi vet exempelvis vilka effekter spridningen av bly har på däggdjur och annat, och bly är ett mycket farligt ämne. Vi har också ett antal metoder för att agera. När det gäller kemikalier är den viktigaste substitution, alltså att man tillsammans med näringslivet hittar alternativa metoder så att man senare kan gå fram med ett förbud om det behövs. Det är viktigt vad gäller ammunition men också generellt för produkter vi producerar. Det är också alltid värt att kommentera att det i arbetet med denna förändring, i substitutionsarbetet, i kemikaliearbetet, i arbetet med att hitta bättre bränslen, hållbara fossilfria bränslen till våra transporter, i arbetet med att utveckla ny teknik och i arbetet med hur vi ska bygga städer och tätorter hållbara finns enorma möjligheter för som land, för vårt näringsliv och för vår generella kunskapsutveckling. Även här har vi det väl förspänt med en forskning som ligger i framkant och ett näringsliv som ligger på och vill vara delaktigt. Det ger mig hopp för framtiden. Precis som miljöministern anför ovan lyfter regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) fram att en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ. Regeringen har därför inrättat ett substitutionscentrum vid i vars syfte är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. I budgetpropositionen redovisas att det i och pågår ett intensivt arbete för att textilier ska återanvändas och återvinnas, i stället för att slängas i hushållsavfallet. Textilier som nyproduceras bör också vara giftfria. , andra myndigheter, kommuner, textilbranschen och forskare i och arbetar för en mer hållbar textilbransch. har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag för hur hantering av textilier kan göras mer hållbar. På nordisk nivå har en gemensam handlingsplan tagits fram. Konsumtionen av textila varor har ökat betydligt . Textila material produceras i stora kvantiteter och ingår i en mängd varor som används brett i samhället. Ökande konsumtion och produktion av textila varor medför även ökad användning av råmaterial, vatten, mark och kemiska ämnen. Stora volymer kemikalier används för produktion av textilier, från tillverkning av textilfibrer och råmaterial till behandling av de färdiga textilvarorna. Inom ramen för samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi hölls ett rundabordssamtal om den hållbara textila värdekedjan . Samtalet utmynnade i att aktörerna såg behovet av att det skapas en nationell arena för hållbara textilier. Vidare anser regeringen att det är viktigt att vardagsnära produkter som många människor exponeras för är säkra och så långt möjligt giftfria. När det gäller farliga ämnen i textilier verkar regeringen för utvecklad lagstiftning på EU-nivå. Regeringen har bl.a. gemensamt med de nordiska länderna drivit på för att Europeiska kommissionen ska vidta åtgärder för att främja en hållbar utveckling av textilier och mode. I budgetpropositionen föreslår regeringen en satsning på hållbara textilier, vilket bl.a. bidrar till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Som en del av denna satsning vill regeringen stödja utvecklingen av hållbara affärsmodeller bland små och medelstora företag och att kunskapen hos konsumenter ska öka för en mer hållbar konsumtion av textilier och en ökad återanvändning. Regeringen ser också behov av att stärka olika aktörers arbete med hållbara textilier. Regeringen föreslår att anslag ökas med 2018. Därefter beräknas anslaget ökas med 2019–2020. Regeringen föreslår även att anslaget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande ökas med 2018. –2022 beräknas anslaget ökas med . biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). Regeringens ambition är att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier och mode. Här finns stora möjligheter eftersom svenska företag är bland de mest innovativa i världen. Svensk industri och svenskt kunnande kan bidra till att lösa en enorm global miljöutmaning (Miljö- och ). och Kemikalieinspektionen har inlett en flerårig satsning för att minska textilkonsumtionens negativa miljöpåverkan. hölls det första dialogmötet med temat Verktyg, metoder och goda exempel för hållbar textilproduktion och konsumtion – med fokus på miljö och kemikalier. Dialogen kommer att pågå med två dialogmöten . Dialogen kommer att belysa olika teman med koppling till hållbar hantering av textilier och bedrivs i samarbete med aktörer inom textilområdet, som myndigheter, forskare, textilbranschen, frivilligorganisationer och avfallshanterare. I regleringsbrev har myndigheten fått ett uppdrag att informera om hållbar konsumtion av textilier. ska ansvara för att informationsinsatser genomförs för att öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier, genom t.ex. ökad återanvändning och återvinning. ska samarbeta med och Kemikalieinspektionen. Insatserna ska omfatta konsumenternas kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan i alla led i värdekedjan. Uppdraget bör inledas med en nulägesanalys för att kunna följa effekten av åtgärden och för att möjliggöra målgruppsanpassning av informationsinsatsen. Nulägesanalysen ska identifiera konsumenters kunskap om textiliers miljö- och hälsopåverkan, hur konsumenter agerar och hur de vill och kan agera för att minska sin miljöpåverkan av konsumtion av textiler. ska redovisa uppdraget till och en delredovisning av arbetet . Det pågår även hållbarhetsarbete inom textil- och modebranschen, t.ex. Higgindex, som är ett verktyg utvecklat av branschen för att bedöma en produkts miljömässiga och sociala hållbarhet under dess hela livscykel, från material till försäljning. Det finns planer på en version som inkluderar en poängskala utformad för att kommunicera en produkts hållbarhetspåverkan för konsumenter och andra intressenter. Som nämnts tidigare i betänkandet anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att en viktig åtgärd i kemikaliepolitiken är att kunna byta ut farliga ämnen mot bättre och mindre farliga alternativ. För att påskynda detta arbete tillsatte regeringen en utredning för att utreda förutsättningarna för att inrätta ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor (dir. 2016:25). Syftet med ett sådant centrum är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor, bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Uppdraget redovisades till (SOU 2017:32). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att ett centrum för substitution av farliga kemikalier inrättas och ökar Kemikalieinspektionens möjlighet att bistå centrumet med vetenskaplig kompetens. Regeringen föreslår att Kemikalieinspektionens anslag ökas med 2018 för detta ändamål. beräknas anslaget ökas med . biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med regeringens och miljö- och jordbruksutskottets förslag (bet. 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:115). beslutade regeringen att ett substitutionscentrum ska inrättas. Centrumet ska stötta företag som vill byta ut farliga kemikalier i sina varor och kommer att fungera som en oberoende nod mellan företag, organisationer, branscher, akademi, institut och myndigheter. Målet är att centrumet ska bidra till att farliga ämnen i varor och kemiska produkter byts ut. Regeringen ser också att centrumet kommer att bidra till att stärka svenska företags konkurrenskraft genom att mindre företag får stöd i att utveckla sitt kemikaliearbete. Centrumet inrättas vid i . Regeringen föreslår att avsätts –2020, och satsar för ändamålet. är målsättningen att centrumet ska vara självfinansierande, genom medlemsavgifter från de företag som deltar. Av Kemikalieinspektionens regleringsbrev framgår att de ska betala ut till Substitutionscentrum vid . Omvänd bevisföring i kemikalielagstiftningen Regeringen anför i skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag att den prioriterar arbetet för att uppnå en giftfri miljö för att våra barn och barnbarn ska kunna växa upp utan att påverkas av hormonstörande ämnen eller dricksvatten som blivit förorenat av hälsofarliga ämnen. Det är viktigt att påverka utvecklingen av kemikalielagstiftningen inom EU. När inte räcker, eller om utveckling av regelverket inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Förebyggande åtgärder och utfasning av särskilt farliga ämnen bör säkerställas genom förbättrad information om utbyte av farliga ämnen, förbättrad information om produkters återvinningsbarhet, krav på information om innehåll av särskilt farliga ämnen i varor och genom ytterligare begränsningar av särskilt farliga ämnen i befintlig produktlagstiftning. Utgångspunkten är försiktighetsprincipen, att farliga ämnen byts ut (se ovan för inrättandet av substitutionscentrum) och att förorenaren betalar. Regeringen vill främja fler giftfria alternativ. Som nämnts tidigare i betänkandet är kemikaliereglerna i hög grad harmoniserade inom EU. Förordningen (EG) nr 1907/2006 av om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, den s.k. Reachförordningen, handlar om produktion och säkert användande av kemikalier. Grundprincipen i förordningen är att den som tillverkar eller importerar kemiska ämnen i mängder om ska registrera dessa hos Echa. Ju större mängd av ämnet som man tillverkar eller importerar, desto mer information ska ingå i registreringen. Ämnen som inte är registrerade får inte släppas ut på EU-marknaden. I princip omfattas alla kemiska ämnen av Reach. Det betyder att kemiska ämnen i t.ex. rengöringsprodukter och målarfärger och i varor som kläder, möbler och hushållsapparater omfattas, och därför påverkas de flesta företag i av förordningen. Reachförordningen lägger bevisbördan på företagen. För att uppfylla kraven i förordningen måste företag identifiera och hantera de risker som är kopplade till de ämnen de tillverkar eller importerar och säljer inom EU och EES-länderna , och . De måste visa att ämnet kan användas på ett säkert sätt, och de ska ge information till användarna om lämpliga riskhanteringsåtgärder. EU kan förbjuda farliga ämnen om riskerna med dem inte går att hantera. Det kan även krävas tillstånd för att få använda vissa ämnen i EU. Utskottet konstaterar att det är förbjudet att använda blyammunition i våtmarker, vid som inte är jakt och vid jakt över grunda vatten i och noterar att det pågår ett samråd inom EU om att införa en liknande begränsning på EU-nivå. I sammanhanget vill utskottet även framhålla vikten av substitution av farliga ämnen mot mindre farliga. Utskottet välkomnar regeringens inrättande av ett substitutionscentrum och anser att det kommer att spela en stor roll i arbetet med att byta ut och ersätta farliga kemikalier. Utskottet föreslår med det anförda och i avvaktan på resultatet av pågående arbete att motion 2017/18:2334 (V) yrkande 14 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet välkomnar regeringens satsning på hållbara textilier. Med anledning av den ökade konsumtionen av textilier ser utskottet ett behov av att agera på området, och det är därför positivt att ett av de prioriterade områdena för regeringens satsning är ökad kunskap hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier. Regeringens ambition att ska bli världsledande i hållbar produktion och konsumtion av textilier och mode är ett viktigt steg för att bl.a. uppnå miljömålet Giftfri miljö. Med anledning av de satsningar som regeringen gjort och i avvaktan på resultatet av pågående arbete föreslår utskottet att motion 2017/18:3686 yrkande 42 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att regeringen har inrättat ett substitutionscentrum vid i och att detta ska fungera som en oberoende nod mellan företag, organisationer, branscher, akademi, institut och myndigheter. Mot bakgrund av detta kan motion 2017/18:3350 (M) yrkande 7 i allt väsentligt anses vara tillgodosedd och därmed lämnas utan vidare åtgärd. Den europeiska kemikalielagstiftningen är uppbyggd på så sätt att företagen måste identifiera och hantera de risker som är kopplade till de ämnen de tillverkar eller importerar och säljer inom EU och EES-länderna , och . Företagen är ansvariga för att ge information om lämpliga riskhanteringsåtgärder och hur man kan använda ämnet på ett säkert sätt. Utskottet noterar att regeringen arbetar aktivt på olika sätt med att ersätta farliga ämnen med mindre farliga. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3022 (MP) i denna del. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) om kemikaliepolitik som rör förslag som behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU7 Kemikaliepolitik, 2015/16:MJU18 och EU:s kemikalielagstiftning, 2016/17:MJU7 Giftfri vardag och 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. Miljösanktionsavgifter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 12. gjorde Kemikalieinspektionen 664 anmälningar till åklagare om misstänkta miljöbrott. Av de färdighandlagda ärendena har lagts ned och lett till böter för företagen. Kemikalieinspektionen har lämnat ett förslag till regeringen att en del av de lagöverträdelser som myndigheten anmäler till åklagare i stället ska leda till miljösanktionsavgifter. Regeringen gav 2016 i uppdrag åt att undersöka möjligheterna till en sanktionsväxling på kemikalieområdet. Utredningen har bedömt att en sanktionsväxling kan leda till ett effektivare system. anser att miljösanktionsavgifter skulle ge snabbare och effektivare straff för företag som säljer varor med förbjudna kemikalier och skapa bättre förutsättningar för att lagstiftningen följs. Regeringen bör därför återkomma med förslag på lagstiftning som innebär att miljösanktionsavgifter införs vid kemikaliebrott. En giftfri miljö, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 39. infördes en skatt på elektronikprodukter, en s.k. kemikalieskatt. menar att denna skatt aldrig borde ha införts eftersom den kommer att påverka negativt och endast marginellt kommer att minska exponeringen för vissa farliga kemikalier. Regeringen bör göra ett omtag i frågan och återkomma med en ny strategi om hur man ska arbeta mot potentiellt farliga kemikalier. Detta är generellt frågeställningar som bör hanteras i samarbete med andra länder. En giftfri miljö, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 39 och 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 4. Som konsument ska man kunna vara säker på att varor och livsmedel i ens omgivning inte innehåller skadliga ämnen. ser en utveckling mot ett giftfritt kretsloppssamhälle som en förutsättning för att minska miljöpåverkan och nå klimatmålen som vi kan skapa jobbtillfällen och främja tillväxt. har stor potential att skapa innovativa förnybara material och produkter som kräver mindre energi- och materialåtgång, bl.a. genom att nyttja möjligheterna som finns i skogsråvaran. ligger också i framkant när det gäller att skydda barn och vuxna mot skadliga kemikalier, och vi återvinner betydligt mer än i övriga . Det är dock fortfarande en stor utmaning att nå en ekonomi med cirkulära och giftfria kretslopp. Kemikalier är nödvändiga och viktiga i vår vardag. Kemikalier kan dock utgöra ett hot mot hälsan, framför allt hos barn, om fel ämne används eller det används på fel sätt. När det gäller produkter som vi kommer i kontakt med som livsmedel, vatten och kosmetika behöver försiktighetsprincipen tillämpas. Det finns även utmaningar att hantera när det gäller lagstiftningen om exponering för och användning av kemikalier. En giftfri miljö, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 39. anser att det behövs en uttalad strategi för hur ska kunna uppnå en giftfri miljö när EU:s beslut på området brister eller dröjer längre än vad som anses acceptabelt för människors hälsa eller miljön. Av detta skäl har vi förslag på mer långtgående nationella regleringar och förbud mot de farligaste ämnena. Vår bedömning är att det är nödvändigt för att säkra högt ställda mål för människors hälsa och för våra ekosystem i enlighet med miljökvalitetsmålen. Det behövs därför i närtid en åtgärdsplan som bl.a. bör omfatta nationella förbud mot en rad hormonstörande ämnen samt nationella förbud mot och begränsningar av kemikalier som inte bedöms regleras inom rimlig tid inom EU för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2017/18:1389 av (S) yrkandena 1–3 och 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del. Ett fritt från gifter är en prioriterad fråga i miljöpolitiken. Alla ska kunna vara förvissade om att de produkter som de köper inte är skadliga för dem eller miljön. I har vi nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag. På EU-nivå pågår arbetet med att ta fram en strategi för en giftfri miljö, men arbetet går långsamt. Reglerna om användning och utsläpp på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU, vilket gör att utveckling och tillämpning på EU-nivå är av avgörande betydelse. anser att EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen som hormonstörande ämnen. Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och 2017/18:1389 av (S) yrkandena 1–3 och 2017/18:3772 av m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. EU:s kemikalielagstiftning Reach har höga ambitioner men är i praktiken alltför urvattnad. Reachförordningen är därför i stort behov av förändringar för att förbättra hanteringen av kemikalier inom EU. pågick en översyn av Reachförordningen. I samband med översynen anser att bör ta initiativ till att skärpa Reachförordningens regler inom en rad områden. Lagstiftningen bör bl.a. revideras så att hormonstörande ämnen regleras i ökad grad. Dessutom måste för leksaker förbjuda förekomsten av hormonstörande och allergiframkallande ämnen i alla sådana varor. Förbud mot farliga ämnen, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkandena 5, 8, 10 och 11. Det behövs en uttalad strategi för hur ska kunna uppnå en giftfri miljö när EU:s beslut på området brister eller dröjer längre än vad som anses acceptabelt för människors hälsa eller miljön. Av detta skäl har förslag på mer långtgående nationella regleringar och förbud mot de farligaste ämnena. Ftalater är en grupp kemiska ämnen som bl.a. används som mjukgörare i plast. Några ftalater misstänks vara så skadliga att de är förbjudna i alla leksaker och babyprodukter. erkände EU att fyra ftalater är hormonstörande för människor, och dessa förs nu upp på den s.k. kandidatlistan. välkomnar EU:s visserligen sena agerande men anser att bör gå före med ett nationellt förbud mot ftalater i textilier, leksaker och babyprodukter. Flamskyddsmedel är ett kemiskt ämne som används för att fördröja att material börjar brinna. Det finns även flamskyddsmedel som innehåller brom, och dessa är de mest problematiska eftersom de finns kvar länge i naturen, samlas i olika organismer, däribland människor, och ofta är giftiga. Flera av de farligaste flamskyddsmedlen är förbjudna i t.ex. elektroniska varor. Den borgerliga regeringen tog 2006 bort det rådande förbudet mot det bromerade flamskyddsmedlet deka-BDE. Det är ett ämne som på många sätt liknar miljögifterna PCB och DDT. anser att ett förbud mot deka-BDE bör återinföras och utökas med förbud mot andra farliga bromerade flamskyddsmedel. Ämnet nonylfenoletoxilat, som bl.a. finns i textilier, bryts ned i naturen till det hormonstörande ämnet nonylfenol, som är giftigt för fiskar och andra vattenlevande organismer. EU har beslutat att förbjuda dessa ämnen, men förbudet kommer inte att träda i kraft . anser att ett nationellt förbud bör införas för att begränsa barns exponering för dessa ämnen. Användningen av silver, triklosan och triklokarban blir allt vanligare, och dessa kan finnas i bl.a. sportkläder, deodoranter, strumpor, tandborstar och tvättmaskiner. Ämnena kan bidra till utvecklingen av resistenta bakterier. anser att det bör införas ett förbud mot triklosan, triklokarban och silver som tillsatser i olika konsumentprodukter. Farliga ämnen i byggprodukter, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkandena 40, 52 och 53. Kemikalier är nödvändiga och viktiga i vår vardag. Kemikalier kan dock utgöra ett hot mot hälsan, framför allt hos barn, om fel ämne används eller det används på fel sätt. Ett område där det krävs mer åtgärder för att säkerställa en giftfri vardag är enligt kemikalieanvändningen i byggmaterial och byggvaror. Detta är material som vi är i kontakt med i våra hem, på arbetet och i vård och omsorg, men där man som enskild har små möjligheter att välja vad man omger sig med. Erfarenheter från tidigare misstag och okunskap om t.ex. radon visar vilka långsiktiga konsekvenser materialval kan få. vill att innehållet av farliga ämnen i byggprodukter ska regleras och att det införs ett europeiskt regelverk med krav på redovisning av kemikalieinnehåll i byggmaterialet och att det syns på innehållsdeklarationen. I vill vi påskynda arbetet och skydda konsumenterna från skadliga ämnen i byggprodukter som används till golv, väggar och innertak och utreda möjligheten att låta dem omfattas av kemikalieskatt. Högfluorerade ämnen, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 50 och 2017/18:2334 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2017/18:2608 av m.fl. (KD) yrkande 5.