bet · H501KU37 · 2018-04-11 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om ett modernare och tydligare tjänste-mannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel. Utskottet föreslår även ett tillkännagivande om en introduktionsutbildning för statsanställda. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om statliga och kommunala servicekontor, landshövdingar, utnämningar, myndigheters ledningsformer, länsstyrelsernas uppgifter, antalet myndigheter och opinionsbildande verksamhet, arbete mot korruption, en översyn av förvaltningslagen, tolkning vid myndighetskontakter, handläggningstiden hos myndigheter, kunskap om företagande, barnperspektiv, ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation, öppenhet mot medier, en EU-portal, kundbegreppet, samverkan med pensionärsorganisationer samt äganderätten och proportionalitetsprincipen. I betänkandet finns 13 reservationer (SD, C, V, L, KD) och två särskilda yttranden (S, SD, MP). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statliga och kommunala servicekontor Antalet myndigheter och opinionsbildande verksamhet En översyn av förvaltningslagen Ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation 1.Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (SD) 2.Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (C) 3.Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (V) 4.Statliga och kommunala servicekontor, punkt 1 (KD) 5.Utnämningar, punkt 3 (KD) 6.Myndigheters ledningsformer, punkt 4 (C) 7.Länsstyrelsernas uppgifter, punkt 5 (KD) 8.Antalet myndigheter och opinionsbildande verksamhet, punkt 6 (SD) 9.En översyn av förvaltningslagen, punkt 10 (SD) 10.Tolkning vid myndighetskontakter, punkt 11 (SD) 11.Öppenhet mot medier, punkt 16 (SD) 12.En EU-portal, punkt 17 (L) 13.Äganderätten och proportionalitetsprincipen, punkt 20 (C) 1.Myndigheters ledningsformer, punkt 4 (S, MP) 2.Tjänstemannaansvar, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statliga och kommunala servicekontor 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:2835 av (S), 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:924 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1694 av (SD), 2017/18:1866 av och i (båda C) yrkande 1, 2017/18:2639 av m.fl. (S), 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2017/18:164 av och (båda SD) yrkande 3. 2017/18:472 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 5 (KD) 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:1843 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 3 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 24. Reservation 6 (C) 2016/17:1148 av (S), 2016/17:1487 av (M), 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2017/18:1410 av och (båda S) och 2017/18:3408 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (KD) Antalet myndigheter och opinionsbildande verksamhet 2016/17:1450 av och (båda M), 2017/18:629 av (-), 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkandena 2 och 4, 2017/18:1293 av (M), 2017/18:2704 av (M) yrkande 1, 2017/18:3259 av och (båda M), 2017/18:3311 av (M) och 2017/18:3448 av (M). Reservation 8 (SD) 2016/17:1514 av (M). ställer sig bakom det som utskottet anför om ett modernare och tydligare tjänstemannaansvar genom ett utvidgat straffansvar för tjänstefel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3119 av m.fl. (M, C, L, KD) och 2016/17:1784 av (L), 2016/17:1875 av och (båda M), 2016/17:2178 av (M), 2016/17:2276 av och (båda SD), 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:142 av (L), 2017/18:557 av (-), 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkandena 1 och 3, 2017/18:1862 av (C), 2017/18:1941 av (M), 2017/18:1957 av m.fl. (M), 2017/18:1961 av (M), 2017/18:1991 av (M), 2017/18:2238 av (M), 2017/18:2346 av Boriana (M), 2017/18:2762 av (M), 2017/18:2799 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3144 av (M) yrkande 2, 2017/18:3225 av (M), 2017/18:3446 av (M) och 2017/18:3843 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3. ställer sig bakom det som utskottet anför om en introduktionsutbildning för statsanställda och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motionerna 2016/17:1930 av (M) och 2017/18:3144 av (M) yrkande 1. En översyn av förvaltningslagen 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkande 7. Reservation 9 (SD) 2017/18:99 av och (båda SD), 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 72, 2017/18:1780 av (M) och 2017/18:2402 av Boriana (M). Reservation 10 (SD) 2017/18:1988 av (M), 2017/18:2907 av (M) yrkandena 1–3 och 2017/18:3497 av och (båda C). 2016/17:1850 av (M). 2016/17:2130 av (M) och 2017/18:317 av (M). Ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation 2017/18:973 av Per Lodenius (C) och 2017/18:1466 av (S). 2017/18:3649 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 11 (SD) 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 20. Reservation 12 (L) 2017/18:2666 av och (båda S). 2017/18:2229 av (S) yrkande 1. 2017/18:1884 av (C). Reservation 13 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 90 motionsyrkanden om offentlig förvaltning från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Yrkandena gäller bl.a. frågor om statliga och kommunala servicekontor, landshövdingar, utnämningar, myndigheters ledningsformer, länsstyrelsernas uppgifter, antalet myndigheter, arbete mot korruption, tjänstemannaansvar, introduktionsutbildning för statsanställda, en översyn av förvaltningslagen, tolkning vid myndighetskontakter, handläggningstiden hos myndigheter, kunskap om företagande, barnperspektiv, ett grafiskt symbolsystem för samhällsinformation, öppenhet mot medier, en EU-portal, kundbegreppet, samverkan med pensionärsorganisationer samt äganderätten och proportionalitetsprincipen. Statliga och kommunala servicekontor Utskottets förslag i korthet avslår motioner om statliga och kommunala servicekontor. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). I flera motioner begärs att regeringen ska se över hur människors tillgång till offentlig service kan öka i hela landet. Skapande av lokala servicekontor eller servicecentrum förespråkas av m.fl. (C) i partimotion 2016/17:820 yrkande 25, m.fl. (V) i kommittémotion 2016/17:2474 yrkande 3, m.fl. (KD) i kommittémotion 2016/17:2659 yrkande 11 och kommittémotion 2017/18:3424 yrkande 1. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2016/17:2225 yrkande 5 och i kommittémotion 2017/18:924 yrkande 4 att man tryggar en god tillgång till offentlig service till medborgarna från statliga myndigheter genom samverkan och samverkanskontor. (SD) begär i motion 2017/18:1694 en utredning av hur , och kan samlokaliseras. m.fl. (S) föreslår i motion 2016/17:988 yrkande 2 att den statliga närvaron i kommunerna bör säkerställas genom bättre samordning. I kommittémotion 2017/18:2941 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringen ger ett tilläggsdirektiv att se över möjligheterna att kombinera statliga myndigheters lokala service med sådan. I motion 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 3 framhålls vikten av statlig närvaro i hela landet. (S) framhåller i motion 2016/17:2835 vikten av att tydliggöra det politiska ansvaret för en grundläggande statlig service i hela landet. m.fl. (S) pekar i motion 2017/18:2639 på behovet av statlig närvaro i landets kommuner. och i (båda C) begär i motion 2016/17:2946 yrkande 1 och i motion 2017/18:1866 yrkande 1 att regeringen ser över hur en servicegaranti som innebär en rätt till och en lägsta nivå på offentliga samhällsfunktioner i hela landet skulle kunna införas. I motion 2017/18:3501 av Per Åsling (C) yrkande 1 och i kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 22 begärs att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Enligt 1 § lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor får statliga myndigheter, en kommun eller ett landsting ingå avtal om att för varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga förvaltningsärenden med de begränsningar som anges i lagen eller i förordning (samtjänst vid medborgarkontor). Av 2 § framgår dels att ett samtjänstavtal ska ange vilka förvaltningsuppgifter som ska omfattas av samtjänsten, dels att förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller som kräver tillgång till personuppgifter ska anges särskilt i avtalet, dels att det av avtalet även ska framgå vilken tillgång till personuppgifter som behövs för att de förvaltningsuppgifter som omfattas av avtalet ska kunna utföras. Av 6 § myndighetsförordningen (2007:515) framgår att myndigheten ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara de fördelar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. Av 8–10 §§ förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning framgår att varje myndighet får besluta om sin lokalförsörjning, samt att om planerad lokalförändring förutsätter ökad tilldelning av anslagsmedel eller motsvarande får myndigheten besluta om förändringar endast efter regeringens medgivande. Genom förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete förtydligas de statliga myndigheternas ansvar i det regionala tillväxtarbetet. Möjligheten till decentralisering ska beaktas, och krav ställs bl.a. på samråd, samverkan och samordning med andra berörda statliga myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv och organisationer när verksamhetsminskningar övervägs. I proposition 2009/10:175 s. 55 f. behandlas delbetänkandet av utredningen av lokal service i samverkan (SOU 2008:97). Regeringen bedömer att den samverkan som inletts mellan myndigheter med behov av lokal närvaro bör utvidgas och fördjupas samt att ett långsiktigt mål bör vara att grundläggande lokal statlig service kan förmedlas via gemensamma servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter. Vidare anser regeringen att den lokala statliga servicen bör utvecklas i dialog med berörda kommuner och att möjligheterna till samordnade servicelösningar bör övervägas när så är lämpligt. Vad gäller utredningens förslag om ett regeringsuppdrag om samråd mellan , och Arbetsförmedlingen konstaterar regeringen att det redan finns en sådan samrådsskyldighet i förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Vidare konstateras i propositionen att regeringen saknar en samlad bild av hur de statliga myndigheternas tillgänglighet och service ser ut i olika delar av landet och att regeringen behöver underlag för att göra en helhetsbedömning av de förändringar som sker i myndigheternas sätt att tillhandahålla service. Av propositionen framgår att en sådan helhetsbedömning kräver att utvecklingen av myndigheternas service följs upp på ett samlat sätt. Formerna för en sådan uppföljning behöver enligt regeringen övervägas ytterligare. Dessutom anges i propositionen att behoven av ytterligare åtgärder kommer att övervägas i den fortsatta beredningen av utredningens slutbetänkande (SOU 2009:92). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 87) anges att vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter behöver organiseras på ett mer sammanhållet sätt för att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet. Regeringen har som ett led i detta arbete gett , och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Därutöver ska Statens servicecenter ansvara för en samlad serviceorganisation för statlig lokal service. Vidare anges i budgetpropositionen (s. 85 f.) att regeringen har fortsatt att omlokalisera verksamhet eller hela myndigheter från till andra delar av landet. Detta är en del i regeringens arbete med att säkerställa att statliga myndigheter finns i hela landet. Flera omlokaliseringar av verksamhet har beslutats, och regeringen avser att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. För de myndigheter som har befintlig verksamhet i flera delar av landet är det enligt regeringen viktigt att denna, i den utsträckning som detta är möjligt, kan upprätthållas. Regeringen gör även i proposition 2017/18:179 En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop bedömningen att en organisation för service på lokal nivå bör inrättas inom Statens servicecenter och att antalet lokala servicekontor bör öka. Regeringen beslutade (dir. 2017:95) att tillsätta en särskild utredare som ska analysera och föreslå hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Utredningen har antagit namnet . Syftet är att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet. Utgångspunkten är att Statens servicecenter fr.o.m. ska ansvara för en samlad organisation för lokal statlig service. ska bestå av en nationell ledningsfunktion och lokala kontor. Utredaren ska ta ställning till bl.a. vilket serviceutbud som bör finnas vid serviceorganisationens lokala kontor. Utredaren ska också presentera en plan för när de lokala kontoren ska tillhandahålla service som avser , och verksamhet samt föreslå hur serviceorganisationen inledningsvis ska vara organiserad, dimensionerad och finansierad. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utredaren ska även presentera en plan för när den service som avser Arbetsförmedlingen, och förarprovsverksamheten vid kan tillhandahållas vid de lokala kontoren samt vid behov föreslå ändringar i uppbyggnaden, dimensioneringen och finansieringen av den utökade serviceorganisationen. Vidare ska utredaren föreslå nödvändiga ändringar av Statens servicecenters instruktion och regleringsbrev. Utredaren ska även lämna förslag till ytterligare platser där serviceorganisationen ska tillhandahålla service. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen lämnade delbetänkandet Servicekontor i ny regim (SOU 2017:109) till regeringen. Av delbetänkandet framgår att och 2008 inledde ett samarbete om lokal service i form av gemensamma servicekontor. När pensionsverksamheten bröts ut från och bildades, gick även den nybildade myndigheten in i denna samverkan. Från början fanns det en överenskommelse mellan om att tillsammans inrätta 82 kontor. Antalet servicekontor har sedan fluktuerat över åren, med som mest 124 kontor 2009, för att därefter minska till dagens 102 servicekontor och en digital servicepunkt. Kontoren finns på 96 orter från i söder till i norr, och ordinarie öppettider är –16 med vissa lokala avvikelser. Drygt 40 servicekontor är samlokaliserade med Arbetsförmedlingens kontor, och det finns en särskild överenskommelse med Arbetsförmedlingen om denna lokalsamverkan. I delbetänkandet konstateras att mycket har fungerat bra i den frivilliga samverkan om servicekontoren som , och bedriver. Undersökningar visar att besökarna är mycket nöjda med den service de får. Utredningen anser dock att det finns flera fördelar med att samla den lokala serviceverksamheten i en organisation. Det blir bl.a. lättare att skapa en samordnad styrning och ledning samt att utveckla servicen till medborgare och företagare. Verksamheten vid dagens servicekontor är väl sammanhållen, och det finns fungerande gränssnitt mot övriga delar av myndigheternas verksamheter. Utredningen bedömer därför att hela den nuvarande servicekontorsverksamheten ska gå över till . Utredningen anser att lokal statlig service är särskilt viktig för vissa grupper, t.ex. de som har svårigheter med det svenska språket, personer med vissa funktionsnedsättningar samt de som är ekonomiskt utsatta. Lokal statlig service är också i många fall nödvändig för dem som inte har tillgång till eller inte använder internet. Utredningen föreslår att besökare vid servicekontoren ska kunna få samma hjälp med frågor inom skatte-, folkbokförings-, socialförsäkrings- och pensionsområdet som . Servicehandläggarna ska ge service av både allmän och fördjupad karaktär. Service av allmän karaktär handlar t.ex. om att ge information och vägledning inom myndigheternas verksamhetsområden, ta emot handlingar och se till att en ansökan är komplett. Gemensamt för denna typ av frågor är att handläggarna inte behöver tillgång till myndigheternas verksamhetssystem för att kunna hjälpa besökaren. Tillgång till myndigheternas verksamhetssystem är enligt utredningen en förutsättning för att servicekontoren ska kunna ge tillräcklig service utifrån enskildas behov av hjälp. Om tillgång till verksamhetssystemen saknas kommer servicehandläggarna inte att kunna svara på en stor del av de frågor som besökarna har, och besökarna skulle i stället behöva hänvisas till respektive myndighet via andra servicekanaler. Utan tillgång till systemen skulle servicen kraftigt försämras jämfört med , vilket inte är förenligt med regeringens vilja att säkerställa och stärka den lokala statliga servicen. Utredningen bedömer att det är särskilt de som inte använder internet, men även vissa andra grupper, som skulle påverkas av en sådan försämring. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att ta fram ett samlat underlag om statliga myndigheters beslut om lokalisering. överlämnade Statskontoret rapporten lokalisering – Ett samlat underlag (2016:8) till regeringen. Av rapporten framgår att 235 000 personer arbetade i statliga myndigheter . Staten finns representerad i alla län och i 265 av landets kommuner. av myndigheterna har sitt huvudkontor i . De statliga arbetsplatserna finns ofta på större orter. I absoluta tal minskade antalet statliga arbetstillfällen mest på de minsta tätorterna, dvs. tätorter med en befolkning upp till 10 000 invånare. Totalt försvann 133 arbetsställen på dessa orter . Flest statliga anställda finns i , , län och i län. av de anställda har högre utbildning. Antalet servicearbetsställen har minskat , men finns i en majoritet av kommunerna. Ofta finns dessa arbetsplatser i kommuner som kan anses utgöra länscenter i respektive län. Statskontoret bedömer att det finns ett behov av uppdaterade och samlade data om var statliga myndigheter är lokaliserade. Statskontoret föreslår att regeringen ger i uppdrag att komplettera det allmänna myndighetsregistret med uppgifter om var statliga myndigheter är lokaliserade. Statskontorets analys visar att lokalisering av statliga myndigheter ger små effekter på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Vidare anges i rapporten att myndigheterna bedömer att lokal närvaro har minskande betydelse för att myndigheten ska kunna uppfylla sin serviceskyldighet, på grund av digitaliseringen. I kontakterna med myndigheter anser många medborgare enligt rapporten att det viktigaste är att ärenden handläggs snabbt och att man får svar på sina frågor. Medborgare på mindre orter önskar i något högre grad än storstadsbor kunna besöka myndigheterna fysiskt. Även personer med utländsk bakgrund vill i högre grad kunna besöka myndigheters kontor för att få hjälp med sina ärenden. Statskontorets undersökning visar också att medborgare är nästan dubbelt så nöjda med servicen från Arbetsförmedlingen, och polisen när myndigheterna har kontor i medborgarens egen kommun. Undersökningen visar att det är liten skillnad mellan boende i olika typer av kommuner i uppfattningen om myndigheters betydelse för den egna kommunen. På landsbygden ses statliga myndigheter som något mer betydelsefulla för den egna kommunen, följt av stadsområden och därefter storstadsområden. Vidare anförs i rapporten att myndigheterna behöver tillhandahålla service där medborgare och företag finns. bör inga medborgare eller företag ha alltför långt geografiskt avstånd till service. Myndigheterna behöver därför både möta en växande befolkning i storstadsområdena och erbjuda service i hela landet. För att kunna erbjuda fysisk service även på mindre orter bör myndigheterna överväga nya former för sin fysiska service. Möjligheten att besöka myndigheterna fysiskt blir enligt rapporten extra viktigt för nya invånare i som ännu inte behärskar språket och inte är välbekanta med den svenska offentliga förvaltningen. Kontakter via digitala kanaler och per telefon kan då bli svårt. Rapport från Statens servicecenter Statens servicecenter fick i uppdrag av regeringen att analysera och föreslå vilka myndighetsfunktioner som kan vara lämpliga att bedriva samordnat inom staten och utanför storstadsområdena. överlämnade Statens servicecenter till regeringen rapporten och omlokalisering av myndighetsfunktioner. Inom ramen för utredningen har Statens servicecenter analyserat ett tiotal myndighetsfunktioner, som främst avser olika typer av verksamhetsstöd. Myndigheten bedömer att i stort sett samtliga av dessa skulle vara möjliga att samordna, koncentrera och omlokalisera, men att en sådan åtgärd framför allt skulle vara lämplig för följande myndighetsfunktioner: • statliga lokala servicekontor Statens servicecenter bedömer att en betydande effektivisering skulle kunna uppnås genom samordning, koncentration och omlokalisering av de myndighetsfunktioner som har studerats. Särskilt stora besparingar kan göras genom att bilda en gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift. Där så är lämpligt skulle en omlokalisering av de analyserade myndighetsfunktionerna också enligt rapporten kunna generera ett stort antal nya arbetstillfällen utanför storstadsområdena. Statens servicecenter uppskattar att det totalt handlar om ca 350 till 400 årsarbetskrafter. När det gäller statliga servicekontor anges i rapporten att frågor om både samordning och lokalisering är aktuella. Men i vissa avseenden skiljer sig statliga lokala servicekontor från de övriga myndighetsfunktioner som behandlas i denna rapport. Till grund för lokala servicekontor ligger den serviceskyldighet som statliga myndigheter har gentemot medborgare och företag. Denna statliga service kan därför inte betraktas som ett verksamhetsstöd eller en administrativ uppgift inom statliga myndigheter. Statlig service ingår i stället som en viktig del i kärnverksamheten för myndigheter som behöver ha medborgarkontakter när de genomför sina uppdrag. Vidare anförs i rapporten att varje myndighet själv ansvarar för att utveckla sin service utifrån en bedömning av bl.a. likvärdighetskrav, målgruppernas behov och ekonomiska förutsättningar inom det egna ansvarsområdet. För kontakter med sina målgrupper har många myndigheter tagit fram särskilda kund- och kanalstrategier. Myndigheternas webbplatser och e-tjänster är viktiga för att göra statlig service mer tillgänglig. Flera myndigheter har även bildat särskilda kundtjänster för att besvara frågor och ge information. Det finns dock individer som på grund av funktionsvariationer, bristande språkkunskaper eller andra anledningar har det svårare än andra att ta del av den service som myndigheter erbjuder via internet och telefon. De statliga myndigheternas lokala kontor spelar en viktig roll för medborgarnas möjligheter att träffa myndighetspersonal i fysiska möten. I rapporten anförs vidare att den ökade digitaliseringen och framtagandet av e-tjänster i statliga myndigheters service bidrar till att statliga myndigheter kan tillhandahålla medborgare och företag service på ett mer kostnadseffektivt sätt och med större tillgänglighet och högre kvalitet. En del medborgare använder av olika anledningar inte myndigheternas digitala tjänster. Det är osäkert i vilken takt dessa individer kan ges förutsättningar att använda myndigheternas digitala tjänster. Statens servicecenter bedömer därför att den statliga lokala servicen behöver omfatta även viss fysisk direktservice och personliga möten för att säkerställa en likvärdig service till målgrupper med sämre förmåga att använda digital service.