bet · H501KU28 · 2018-05-25 00:00:00 — En förnyad behandling ledde dock till att utskottet föreslog ett tillkännagivande om veterandagen som allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29). följde utskottets förslag. beslutade regeringen om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar enligt beslut (SFS 2017:441, skr. 2017/18:75 s. 85–86). behandling och pågående arbete i frågan om ett jubileum med anledning av demokratins införande i beslutade, på förslag av , att tillkännage för riksdagsstyrelsen att och i lämplig form bör uppmärksamma att förflutit sedan demokratin infördes i (bet. 2012/13:KU16). beslutade riksdagsstyrelsen att ge riksdagsdirektören i uppdrag att lämna förslag på åtgärder för att förbereda ett jubileum med anledning av demokratins införande i . Riksdagsdirektören tillsatte därefter en arbetsgrupp med representanter för olika enheter inom med uppdrag att ta fram förslag på åtgärder för att förbereda och genomföra nämnda jubileum. lade arbetsgruppen fram en rapport som ska tjäna som underlag för det fortsatta arbetet. beslutade riksdagsstyrelsen att en parlamentarisk kommitté skulle bildas med uppdrag att lägga fram förslag på hur ett demokratijubileum skulle kunna se ut. Den parlamentariska kommittén lämnade ett förslag till omfattning och val av tidpunkt för högtidlighållandet av demokratins införande i . – högtidlighållande av demokratins genombrott i ska inledas och avslutas – högtidlighållande ska sätta processen för demokratiseringen och roll i denna i centrum – den parlamentariska kommittén för högtidlighållande av demokratins införande ska ta fram ett program för aktiviteter och arrangemang som ska genomföras – kommittén kontinuerligt ska informera riksdagsstyrelsen om sitt arbete. har tidigare, på förslag, gjort ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att bör uppmärksamma att förflutit sedan demokratin fick sitt genombrott i (bet. 2012/13:KU16). Som redovisats ovan har riksdagsstyrelsen beslutat att en parlamentarisk kommitté ska bildas med uppdrag att lägga fram förslag på hur ett demokratijubileum skulle kunna se ut. högtidlighållande av demokratins genombrott i ska inledas och avslutas . är det fattade det principiella beslutet att införa allmän och lika rösträtt i . Ett sätt att högtidlighålla hundraårsminnet skulle vara att görs till en tillfällig allmän flaggdag. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen, i samråd med , bör uppmärksamma 100-årsminnet av det ifrågavarande riksdagsbeslutet och då särskilt överväga möjligheten att besluta om en tillfällig allmän flaggdag . Därmed tillstyrks delvis motion 2017/18:1467. Som framgår ovan har utskottet föreslagit ett tillkännagivande om en parlamentarisk kommitté om en översyn av allmänna flaggdagar. Mot bakgrund av detta avstyrks övriga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa regler för flaggningstider. I motion 2017/18:3782 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det i lagen (1982:269) om flagga ska införas regler för flaggtider och ceremonier kring flaggningen. Motionärerna anför att det redan finns regler för detta även om de inte är fastställda i lag. I lagen (1982:269) om flagga regleras bl.a. svenska flaggans utseende. I lagen finns inga bestämmelser om tiden för flaggans hissande och halande eller ceremoniel kring flaggning. Inte heller i den tidigare lagen (1906:55, s. 1) angående rikets flagga fanns det någon sådan reglering. tillsattes en sakkunnig för att utreda frågor om rikets vapen och flagga. I ett betänkande 1966 (SOU 1966:62 Rikets vapen och flagga) föreslog den sakkunnige att tiden för flaggans hissande och halande skulle anges i författning. Förslaget innebar att flaggan skulle hissas mars–oktober kl. 8 och november–februari kl. 9 samt halas vid solens nedgång, dock . I en senare promemoria upprättad inom (Ds Ju 1981:4) anfördes att tjänstereglementet för Försvarsmakten angav tider för flaggans hissande och halande. Samma ordning angavs i almanackorna och i de rekommendationer för flaggning som Bestyrelsen för har gett ut. Vidare anfördes i promemorian att det naturligtvis var önskvärt att de traditioner som hade bildats så långt möjligt iakttas både vid offentlig och vid enskild flaggning. Mot tanken på att utfärda föreskrifter om saken i författning syntes dock kunna åberopas att man med sådana skulle riskera att i onödan hämma framför allt den enskilda flaggningen, som det enligt promemorian var angeläget att uppmuntra. I promemorian anfördes vidare att det med hänsyn till detta och då det inte torde ha lett till några olägenheter att tiderna för flaggans hissande och halande inte var författningsreglerade förordades att det inte skulle utfärdas föreskrifter om dessa. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga anfördes att Stiftelsen särskilt framhållit önskemålet att man inte genom onödig formalism hämmar enskild flaggning och resande av flaggstänger. Det föredragande statsrådet anslöt sig till bedömningen att det inte borde införas författningsregler om tider för hissande och halande av flaggan. I sitt betänkande KU 1981/82:26 tillstyrkte utskottet propositionen. Försvarsmaktens föreskrifter om flaggning (FFS 1999:4) gäller för Försvarsmakten, , , , och . I 7 § anges att vid högsta beredskap ska örlogsflagga vara hissad . Av 8 § framgår att örlogsflagga som förs på fartyg under gång ska vara hissad . Detta gäller dock inte ubåt i undervattensläge. I övriga fall gäller enligt 9 § att t.o.m. ska flaggan hissas kl. 8 och halas vid solens nedgång, dock . t.o.m. den ska flaggan hissas kl. 9 och halas vid solens nedgång. Norr om ska, då solen inte visar sig över horisonten, flaggan hissas kl. 9 och halas . Stiftelsen Nationaldag har publicerat rekommendationer för flaggning. Stiftelsens uppdrag är att främja intresset och respekten för nationaldagen och den svenska flaggan. Enligt rekommendationerna hissas flaggan kl. 8 . till 28 eller hissas flaggan kl. 9. ska flaggan halas vid solens nedgång, dock . Utskottet noterar att det finns regler för flaggningstider som gäller för Försvarsmakten och andra militära myndigheter. Vidare finns rekommendationer för vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Utskottet anser inte att det finns något behov för att ta initiativ i frågan. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att EU-flaggan inte ska vara upphängd eller hissad inom eller svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen. I motion 2017/18:165 av (SD) föreslås att EU-flaggan inte ska vara hissad eller upphängd inom eller svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen, och att detta bör tillkännages för regeringen. Motionären anför att EU inte är någon statsbildning utan en internationell organisation. Det är enligt motionären lika orimligt att EU:s flagga ständigt är hissad utanför som om FN:s flagga vore det. är medlem i EU , och anges i 1 kap. 10 § regeringsformen att är medlem i EU. Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18 ett motionsyrkande om ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentliga sammanhang. När det gäller användningen av EU-flaggan konstaterade utskottet att det inte finns några särskilda EU-regler och inte heller några nationella regler. Utskottet ville i sammanhanget framhålla att statliga myndigheter och institutioner utanför Försvarsmakten inte har någon plikt att flagga med svenska flaggan. Varje civil myndighet får själv utifrån praktiska överväganden och andra överväganden avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kan upprätthållas (se prop. 1981/82:109 s. 12). Enligt utskottet borde flaggningen på statliga byggnader även i fortsättningen avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva, och motionsyrkandet avstyrktes. behandlade utskottet (bet. 2000/01:KU15) ett motionsyrkande om att det vore naturligt att staten föregick med gott exempel och lät berörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både den svenska flaggan och Europaflaggan. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande om att flaggning på statliga byggnader även i fortsättningen borde avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. I betänkande 2005/06:KU24 behandlades ett motionsyrkande om användning av EU- flaggan vid offentliga byggnader i förenklad ordning och avstyrktes. behandlades ett motsvarande yrkande, och utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2006/07:KU12). I betänkandena /09:KU13 och 2009/10:KU31 behandlades och avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om användning av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. I betänkande 2010/11:KU25 avstyrktes också ett motionsyrkande om att EU-flaggan borde användas tillsammans med den svenska flaggan i offentliga sammanhang, exempelvis vid statliga organisationer, myndigheter och bolag. Utskottet anförde att det liksom tidigare ansåg att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna även fortsättningsvis borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva och att det inte borde regleras på vilket sätt statliga bolag ska flagga. I betänkande 2012/13:KU16 avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om EU-flaggan på statliga offentliga byggnader. I betänkande 2014/15:KU8 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om EU-flaggan vid offentliga byggnader och ansåg liksom tidigare att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna även i fortsättningen borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet har också behandlat motionsyrkanden om en i plenisal. Utskottet avstyrkte i betänkande 1999/2000:KU18 bl.a. en motion om att placera en i plenisalen. Utskottet ansåg att det fick ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till . Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet när det gäller flaggning i och i anslutning till byggnader att sådana frågor lämpligast behandlas av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen. Frågan om viss flaggning i plenisalen behandlades också i betänkande 2001/02:KU9, i betänkande 2002/03:KU19, i betänkande 2003/04:KU5 och i förenklad ordning i betänkande 2005/06:KU21. Utskottet vidhöll sina tidigare bedömningar och avstyrkte därför motionsyrkandena. Även i betänkande 2006/07:KU4 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om en i plenisalen och vidhöll sina tidigare ställningstaganden. behandlades ett motsvarande yrkande, och utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2016/17:KU19). Utskottet anser liksom tidigare att frågan om flaggning vid eller statliga myndigheter bör avgöras av talmannen t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen, respektive myndigheterna själva. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att ge Du gamla, du fria officiell status som nationalsång. Jämför reservation 3 (SD). I kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ge Du gamla, du fria status som officiella nationalsång, i syfte att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla. I motion 2017/18:2036 av (SD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att Du gamla, du fria ska antas som nationalsång. Motionären anför att rent juridiskt saknar en officiell nationalsång. Du gamla, du fria, skriven av (1844) anses i praktiken vara nationalsång, men det saknas ett officiellt politiskt beslut om detta, så det baseras egentligen enbart på tradition. Den används som nationalsång både vid officiella tillställningar såsom statsbesök och vid sportevenemang där deltar. Den utmärker sig även som världens enda nationalsång som inte enbart hyllar det egna landet, utan i vårt fall hela . I motion 2017/18:2782 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att ge Du gamla, du fria status som nationalsång. har inte någon officiell nationalsång. Du gamla, du fria är förvisso det musikverk som av tradition används som nationalsång, men till skillnad från många andra nationalsånger har den aldrig officiellt antagits som nationalsång genom ett politiskt beslut. Det finns således inget juridiskt skydd för Du gamla, du fria, utan dess status som nationalsång vilar helt på traditionen, enligt motionären. motioner har avfärdats med svepande motiveringar om att ”det inte behövs ett juridiskt erkännande av nationalsången”. Motionären är dock av uppfattningen att en nationalsång är en hyllning till det egna landet och en enande symbol. Därför känns det enligt motionären extra viktigt att den också ska vara officiellt antagen. fick officiellt en nationaldag, som även är . Svenskan är landets officiella huvudspråk i internationella sammanhang. Den svenska flaggan med gult kors på blå botten är officiell. Däremot är nationalsången inte officiellt antagen. har behandlat frågan om nationalsången. I betänkande 1987/88:KU10 uttalade utskottet följande: Den utveckling som lett till att ”Du gamla, Du fria” numera allmänt betraktas som nationalsång har ägt rum utan påverkan av några av statsmakterna fattade beslut. Såvitt utskottet kunnat bedöma bör det för dem som anser angeläget att vi äger en sång med karaktär av nationalsång framstå såsom väsentligt, att denna sång kunnat få så fast förankring hos mycket stora grupper av vårt folk att dess egenskap av nationalsång i praktiken icke ifrågasättes. Enligt utskottet bör en nationalsång tillkomma på detta sätt och utskottet anser icke motiverat med något officiellt fastställande av nationalsång för . I betänkande 2000/01:KU15 uttalade utskottet att det inte fanns behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte en motion med ett yrkande om ett tillkännagivande om ett juridiskt erkännande av sången. I betänkandena /02:KU9, 2003/04:KU15, 2008/09:KU6 och 2009/10:KU31 vidhöll utskottet sin tidigare bedömning. I betänkande 2012/13:KU16 anförde utskottet att det inte fann skäl att frångå sin tidigare uppfattning i frågan om behovet av att genom ett politiskt beslut anta Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte motions-yrkandena. Ett motionsyrkande om nationalsången avstyrktes i förenklad ordning i betänkande 2013/14:KU13. I betänkande 2014/15:KU8 fann utskottet liksom tidigare att det inte fanns något behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång och avstyrkte motion 2014/15:2868 (SD). Utskottet finner liksom tidigare att det inte finns något behov av ett juridiskt erkännande av Du gamla, du fria som nationalsång. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Jämför reservation 5 (SD). I kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att öka exponeringen av nationella symboler. Frågan om nationella symboler är enligt motionärerna mycket viktig, och det offentliga bör över huvud taget arbeta mer för att de nationella symbolerna ska synas i det offentliga rummet, något som kommer till korta med i ett globalt perspektiv. När president talar i tv finns ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – bredvid eller bakom podiet. För att stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla bör både riksdag och regering verka för en ökad exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang enligt motionärerna. I motion 2017/18:2036 av (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att öka exponeringen av nationalsymboler i samband med officiella sammanhang, för att öka nationalkänslan. Enligt motionären bör den svenska flaggan i plenisal vara placerad på ett sätt så att den syns när tidningarna eller nyhetskanalerna gör sina reportage. För att våra företrädare ska kunna företräda vårt land både internationellt och nationellt behöver vi stärka den nationella förankringen och våra medborgares nationalkänsla. I anges att en rikssymbol är ett lands flagga och riksvapen samt sådana ”höghetstecken” som används jämte eller i stället för flaggor eller vapen, i t.ex. riksregalierna samt och möjligen även andra beståndsdelar av riksvapnet. Enligt 1 § lagen (1982:268) om riksvapen har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationen och Försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar och tillägg som statschefen bestämmer. I 6 § 1 förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet anges att myndigheten ska ansvara för att på en plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås, förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter enligt särskilda förteckningar. Rikets regalier är statlig egendom och består av rikssvärden, kungakronan, spiran, äpplet och nyckeln. Kammarkollegiet måste ge tillstånd till att föremål tas ur skattkammaren vid för att användas vid exempelvis en kunglig ceremoni. I samband med t.ex. trontillträden och kyrkliga ceremonier inom kungahuset, som vigslar, begravningar och dop, placeras regalierna på hyenden på speciella regaliebord för att markera aktens betydelse. Som framgår ovan finns regler om den svenska flaggan i lagen om flagga, och rekommendationer om flaggning lämnas av Stiftelsen Nationaldag. behandlade utskottet liknande motionsyrkanden om nationella symboler (bet. 2016/17:KU19). Utskottet har tidigare ansett att det inte har funnits skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Reservation (SD). Utskottet finner liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom större exponering av nationalsymboler. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ersätta första maj som helgdag av en annan dag och om att fastställa en minnesdag för dem som stupat för frihet. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2017/18:504 av (L) föreslås att det fria ordets dag bör ersätta första maj som helgdag och att detta ska tillkännages för regeringen. I motionen anförs att det var den första svenska tryckfrihetsförordningen sjösattes. Tryckfrihetsförordningen var den första i sitt slag i världen och låg till grund för att den svenska demokratin kunde utvecklas och att vår yttrande- och pressfrihet är en av världens mest skyddade och välfungerande. Vidare anförs att bör bli en allmän helgdag för att fira demokratin och uppmärksamma att folk än sitter i fängelse och torteras för sin vilja att uttrycka sina åsikter. I motionerna anförs också att det inte bör finnas fler allmänna helgdagar än , och därför bör den nya helgdagen ersätta första maj som allmän helgdag. Vidare anförs i motionen att tanken med första maj är god, och har vissa likheter med en fria ordets dag. är dock enligt motionen för politiserad, och det fria ordets dag skulle i större utsträckning uppmärksamma demokrati och yttrandefrihet i stort och inte vara sammankopplad med en viss politisk åsikt. I motion 2017/18:524 av (SD) föreslås att en särskild minnesdag för alla som stupat för frihet fastställs och att denna minnesdag blir en allmän helgdag. saknar en minnesdag för alla de som gett sitt liv för och dess frihet. Enligt motionären har vi i dagens svårt att förstå hur många svenskar som fått ge sina liv i de otaliga krig som varit involverat i. Respekt inför de som stupat för att vi svenskar ska ha ett eget land borde vara en självklarhet, och därför bör dessa också hedras genom en särskild minnesdag. Denna minnesdag bör bli för att ge svenskar ledigt där de får möjlighet att reflektera över de som gett det yttersta för och svenskarnas frihet. Det finns också många som stridit som frivilliga för både och mot två av de värsta diktaturerna som har skådat i modern tid. I nutid har vi också flera svenskar som har stupat i olika konflikthärdar då de skickats ut på utlandsmissioner för att värna svenska intressen. Vidare föreslås att ett särskilt minnesmärke bör resas i alla större städer i för att hedra de som gett sina liv för och för frihet. En tävling om minnesmärkets utformning bör utlysas, och sedan bör intresserade genom en enklare omröstning via internet eller liknande få vara med och rösta fram det vinnande alternativet. I kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 5 föreslås att första maj inte längre ska vara allmän helgdag utan ersättas med en annan dag. En sådan dag kan enligt motionärerna vara t.ex. , Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. Lagen om allmänna helgdagar I 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar anges att med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och . Nationaldagen blev allmän helgdag 2005 (prop. 2004/05:23). Förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort, och regeringen föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag anförde regeringen bl.a. att första maj i kombination med valborgsmässofirandet hade utvecklats till en stor och folklig helg. har firats som en icke-kyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom i många länder. Sammantaget borde därför enligt regeringen första maj vara kvar som allmän helgdag. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. , när och var ett rike, antog den första tryckfrihetsförordningen. högtidlighöll tryckfrihetsförordningens 250-årsjubileum med ett seminarium om tryckfrihet och offentlighet i och . har även tagit fram en jubileumsskrift – Fritt ord – där svenska och finländska författare beskriver tryckfrihetsförordningens historiska bakgrund samt de tryckfrihetsrättsliga principernas utveckling och betydelse för kulturliv och publicistik. avstyrkte utskottet en motion (bet. 2009/10:KU31 s. 6) om att avskaffa första maj som helgdag. I sitt ställningstagande påtalade utskottet att första maj länge har varit en allmän helgdag i , liksom i många andra länder. Utskottet anförde vidare att i samband med att nationaldagen blev allmän helgdag övervägdes vilken annan helgdag som borde upphöra för att finansiera reformen och att övervägandena ledde till att skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet ansåg att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag skulle tas bort alternativt att någon ny helgdag skulle införas. vidhöll utskottet sin tidigare inställning och avstyrkte en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2012/13:KU16 s. 20). Även behandlade utskottet en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2013/14:KU13). Utskottet avstyrkte då motionen i förenklad ordning med hänvisning till betänkande 2012/13:KU16. Slutligen behandlade utskottet motioner om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2016/17:KU19). Utskottet ansåg då liksom tidigare att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag togs bort eller att någon ny helgdag infördes. Motionsyrkandena avstyrktes därför. Reservation (SD). Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns skäl för att ta ett initiativ till förändrade eller nya helgdagar. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta ett civilkuragepris. (SD) föreslår i motion 2017/18:2077 yrkande 2 att det införs ett årligt civilkuragepris. Motionären anför att det enligt svensk lag inte finns någon skyldighet att hjälpa personer som befinner sig i nöd.