bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — En av dem är lastbilsskatten, som regeringen pratar om att införa. De säger själva att den inte har någon miljöeffekt, och den försämrar konkurrenskraften. När man plockar ut material ur skogen blir det dyrare, om det ens blir lönsamt, att använda det till kraftvärmen. Det andra är diskussionen om biotopfrågan och äganderätten. Det är högst osäkert vad regeringen vill med detta. Pågående rättsfall handlar om huruvida man vid intrång kan få ersättning. Vi moderater är tydliga med att det handlar om att stärka äganderätten och vidare att välja bort direkt skadliga skatter eftersom de sänker den viktiga skogsindustrin - i det sammanhanget. Låt mig då skicka tillbaka en fråga. Integrationen är en av de största utmaningarna. De flesta jobben kommer i de minsta bolagen. Vi kan konstatera att regelkrånglet har ökat . Bland annat har NNR skrivit att företagens regelkostnader skenar. Varför skapar ni ett sådant regelkaos kopplat till företagen? Tack för frågorna! Jag har också läst NNR, och jag har sett att man har tittat på det som enligt EU är en stor del av kostnadsökningen. Där måste man naturligtvis göra ett jobb. Där var frågan om integrationen. Jag skulle vilja berätta om Åre, där av de nyanlända har kommit i arbete och i egen försörjning . Det finns områden där man jobbar på bra, och det är en stor utmaning och tillgång. Något vi vet är att det kommer att finnas stora barnkullar och många äldre framöver, och vi kommer att behöva mycket arbetskraft. Det är därför vi satsar så otroligt mycket pengar på utbildning. Jag konstaterar att jag inte fick något svar på frågan om Norrbotniabanan och hur man ser på att satsa på stora infrastrukturinvesteringar i norr. När det gäller skogen och äganderätten har helt rätt. Vi står helt upp för äganderätten. Det är därför som vi lägger pengar i budgeten så att det går att få ersättning om det finns biotoper som ska skyddas. Jag har ännu en fråga till . Jag undrar vad analysen har visat när man nu inte vill tillföra Norrlandsfonden ytterligare 200 miljoner. Finns det inte behov? Vad är er analys eftersom ni väljer att inte tillföra mer marknadskompletterande riskkapital till företagarna i Norrlandsfonden i de fem nordligaste länen? Jag kan ha missat någonting, men jag har inte sett ett fullt finansierat förslag för hela Norrbotniabanan från Socialdemokraterna - men det är möjligt att regeringen återkommer. Annars blir det just retorik, som det ofta är. Låt mig ta upp frågan om skogen, eftersom det är en nyckelfråga. För mig är det ingen norrländsk fråga, utan det är en svensk fråga som täcker in många delar av vårt land. Det finns en otrolig potential, framför allt inom förädlingen. Det kan gälla trähusbyggande och annan användning. vill man närmast använda skogen till precis alla möjliga ändamål, till exempel transportmålen. säger att hon håller med om att det ska vara möjligt att få ersättning och att äganderätten inte ska hotas. Det låter fint, men problemet är att landets skogsägare inte upplever det riktigt på det sättet. Man upplever att det är en konstig tillämpning och inventering av biotopskyddet, och man upplever en rättsosäker position i sammanhanget. Man måste kunna välja sida och säga att det ska utövas ett stort miljöansvar inom skogsbruket med den skogsbruksmodell som finns med två jämställda miljö- och produktionsmål. Det handlar om att lita på skogsägarna, att de utifrån en äganderätt fortsätter att ta sitt eget ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik har en av världens bäst förvaltade skogar, och det sker nu intrång på äganderätten. Att hävda att man vill värna äganderätten - men skogsägarna upplever det inte så - är erbarmligt dåligt om man menar allvar med att vi ska utveckla och ta vara på alla möjligheter. Det är ett löfte för en tillträdande alliansregering att vi tydligt kommer att vända inriktningen på skogspolitiken framåt. är ett på många sätt bra land att driva företag och förverkliga affärsidéer i. Men vi kan inte leva på gamla meriter, utan vi måste möta den hårdnande konkurrensen från vår omvärld med reformer som ytterligare förbättrar näringslivsklimatet. debatterar vi näringsutskottets betänkande nr 12 Näringspolitik. Det är ett omfattande betänkande, och står för åtta reservationer. Jag kommer inte att hinna tala om alla dessa reservationer; till exempel tänker jag inte för stunden tala så ingående om vår reservation som redogör för utformningen av en industripolitik som vi menar skulle skapa jobb runt om i . Det får vi anledning att återkomma till i ett annat betänkande. Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till bara reservation nr 38. Betänkandet rör bland annat flera frågor kopplade till regelförenklingsarbete för svenska företag, och man kan enkelt konstatera att har alltför många regler som företag måste förhålla sig till, vilka kräver administration som tvingar företagen att syssla med något helt annat än sin kärnverksamhet. Vidare uppstår ofta handläggningstider hos våra myndigheter som bromsar upp näringsverksamheten. Sist men inte minst finns också mängder av regler som begränsar näringsverksamhet men där nyttan svårligen kan sägas motsvara den skada som faktiskt uppstår för företagarna. Ett konkret exempel på detta är exempelvis den vansinnigt ogenomtänkta kemikalieskatten på elektronik, vilken ger obefintlig miljönytta men riskerar arbetstillfällen i . Oavsett färg på regeringen växer administrationen och regelbördan. Jag menar att den förra alliansregeringen förvisso hade en god ansats på att förenkla för företagen, men enligt enkätundersökningar hos företagarna själva har man sett liten eller ingen förbättring. Därför menar jag att det krävs nya tag i frågan. har det lagts fokus på att i större utsträckning granska nya lagar och regler innan de införs. , ett särskilt beslutsorgan inom , har till uppgift att granska och yttra sig över kvaliteten på konsekvensutredningarna till författningsförslag som kan få effekter för företag. Detta menar vi sverigedemokrater är något gott, och det är därför som vi i detta betänkande föreslår hur auktoritet och befogenheter också kan stärkas för att öka kvaliteten på alla dessa regler som de facto införs. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Men en stor brist som vi ändå har identifierat är att det saknas en systematik i arbetet med avskaffandet av lagar och regler som i efterhand har visat sig inte motsvara nyttan som var tänkt från politikens sida. Som politiker är det inte alltid så enkelt att identifiera exakt vilka lagar och regler som ställer till det för företagarna, utan det gör de nog oftast bäst själva. Därför menar vi att staten på ett systematiskt sätt ska bjuda in företagsorganisationerna för att sätta upp den politiska dagordningen i regelförenklingsarbetet genom att göra olika inspel. Sedan blir det naturligtvis upp till regeringen att arbeta med dessa frågor tillsammans med förvaltningsmyndigheter och i sin tur för oppositionen att granska regeringens arbete. Med denna modell menar att vi faktiskt kan få igång ett regelförenklingsarbete som på allvar krymper den svenska administrationen med tillväxt och nya jobb som resultat. tänkte jag även passa på att ta upp en fråga som också kan innebära jobb och tillväxt i framför allt norra , nämligen frågan om en nationell strategi för etablering av datacenter. Den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av så kallade molntjänster kräver alltmer kapacitet för lagring av data. Många nya datacentraler och centraler för lagring av digital information kommer att etableras runt om i världen , enligt vissa bedömare kanske uppemot 700, varav 200 troligtvis kommer att hamna någonstans i . Vi vill i sammanhanget framhålla att har många konkurrensfördelar för att locka till sig etableringar av denna typ av verksamhet: kanske framför allt vårt kalla klimat men också god tillgång på utbildad personal, bra it-infrastruktur med stor kapacitet, solida geologiska förhållanden och stabil kraftförsörjning. Vi står oss därmed väl i en internationell jämförelse. Utöver att det i självklart ska finnas goda förutsättningar för att driva företag är det av vikt att regeringen tar ett samlat grepp för att jobba med de konkurrensfördelar som har när det handlar om etableringar av datacenter. Det är därför vi menar att ska ha en nationell strategi som kanaliserar dessa fördelar för att öka chanserna till nyetablering av datacenter i . Jag skulle vilja ta upp några frågor om handelspolitik med . ((SD): i !) i har vi tidigare debattpratat om. Jag tänker att vi kan prata om andra företag än i men med liknande inriktning, för mycket av svensk ekonomi handlar ju om import och export. Ungefär hälften är kopplad till detta, och då är det naturligtvis viktigt med alla handelsavtal som finns och kan komma. Det är en oroande utveckling vi ser nu med till exempel Trumps ståltullar och effekter av dessa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vi har också kopplingen till EU. Min och idé här och i stort är inte att så att säga förhärliga hela EU-samarbetet. Det finns naturligtvis både fördelar och brister i detta, men en av de stora fördelarna är den inre marknaden. Tyvärr är den ännu inte fullt genomförd vad gäller en digital inre marknad eller tjänster, men det finns ändå en fri rörlighet för människor och för företag och deras produkter. För och svenska företag är Europamarknaden den allra viktigaste. brukar man peka ut, men det finns också andra länder. Den oro som är kopplad till allt detta med Trump och protektionism är över att man inte riktigt vet vad som kommer att gälla med tullar och andra handelshinder. Men i har vi oftast en situation där vi kan handla helt fritt och öppet. besked är att borde lämna EU. Det är klart att det är en fullt legitim åsikt, men en sådan åsikt skapar rimligen också stor osäkerhet. Det kan vara hos i men också hos andra företag som säljer produkter och tjänster till andra europeiska länder som det blir osäkerhet. Det ser vi inte minst i den brittiska diskussionen. Hur kan relationen se ut om de lämnar EU? Vad ska man göra med tullunionen? Hur blir det med den fria rörligheten och olika regelverk? Jag undrar: Hur tänker ni egentligen i detta, som skapar sådan osäkerhet för svenska företag? är som bekant, som vi har talat om i denna kammare, ivriga anhängare av att vi ska ha frihandel med andra länder. Vi anser att det är någonting gott för - för att det finns svenska företag som är helt beroende av att finnas på dessa marknader för att kunna få ut sina varor, för att ska kunna få exportintäkter och i slutändan för att vi i ska ha god välfärd. Vad gäller just EU är vårt medlemskap på gott och ont, precis som redogjorde för. Från sida menar vi att det så som EU ser ut finns alldeles för mycket av det onda för att vi ska kunna ställa oss bakom EU-medlemskapet. Men vi har också sagt att det inte behöver betyda att vi inte vill ha en gemensam marknad för de länder som ingår i Europeiska unionen. Strukturerna finns ju där. Jag menar att det är mycket lätt genomförbart att plocka russinen ur kakan - att göra om det europeiska samarbetet till en ren frihandelsunion och inte lägga sig i en massa socioekonomiska projekt i olika länder så att vi i till exempel får vara med och bekosta att det byggs upp konkurrerande företag i andra länder som sysslar med samma verksamhet som vi här i . Att vi betalar för att få konkurrens från andra länder, till exempel genom strukturfonder och sådana saker, är en sådan sak som vi i vänder oss kraftfullt emot. Jag är helt övertygad om att det går att ha en frihandelsunion i ungefär som den men plocka bort allt detta, som säkert även tycker är av ondo. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Ja, det finns både för och nackdelar med det här samarbetet; det vore fånigt att hävda någonting annat. Det finns tydliga uppfattningar i mitt parti, och ibland är vi brett överens om inriktning i synen på en del stöd och subventioner, onödig överstatlighet och sådant. Men det är också ett faktum att vi har denna rätt väl fungerande inre marknad, där företag kan sälja sina produkter i andra europeiska länder. Där tar vi gärna steg vidare vad gäller den digitala inre marknaden och vad gäller tjänsterna. besked är att vi inte ska ta dessa steg vidare för inte minst den viktiga tjänsteindustrin utan lämna samarbetet helt. Jag ifrågasätter inte uppsåtet, för det är en fullt legitim åsikt. Men har gjort en analys kopplad till britternas utträde där man konstaterar att det enda vi vet är att det kommer att bli sämre för svenska företag som finns i visavi deras verksamhet inom unionen. Det är osäkert vad som kommer att gälla med tullar, och man kommer inte att ha samma access till marknaden. Det blir osäkert vad gäller medarbetare och deras rörlighet. Eftersom har stor handel med inte minst europeiska länder känner i alla fall jag att om vi ska finansiera välfärden med att det går bra för industrier och övrigt näringsliv kan inte förstahandsvalet vara att säga att vi ska lämna Europeiska unionen - trots alla dess nackdelar. Det framstår för mig som ett rätt märkligt ställningstagande av när de säger att det nog borde gå att hitta en lösning på detta, att det nog kan fungera med någon form av frihandelslösning. Jag är inte säker på att människor som arbetar i viktiga exportindustrier känner sig trygga med det beskedet. Man kan enkelt konstatera att EU är en institution, en organisation, vars byråkrati växer. Som alla andra politiska organisationer vill man vara meningsfull, och enligt min uppfattning kommer man inte att ta några steg tillbaka från någonting. Många av ledarna som sitter i - som vi egentligen aldrig har valt från första början men som ändå har ett otroligt inflytande över och svenska företag - har en ambition att göra till en federation av modell, där vi ska integreras på det ena området efter det andra. Det här motsätter vi oss. Vi motsätter oss inte frihandelsunionen. Men jag välkomnade brexit, för jag menar att någon måste sätta ned foten. Det är enda sättet att få detta växande monster att någonsin ta skada och förhoppningsvis i förlängningen bli den mer renodlade frihandelsunion som åtminstone jag vill se. Jag tror inte att det är något europeiskt land som inte vill ha den inre marknaden. Men det finns en hel del partier runt om i - partier liknande mitt om inte annat - som inte gärna ser den här politiska integreringen, där man ska mer eller mindre ta bort olikheterna länderna emellan. Den typen av verksamhet tycker jag inte att EU ska syssla med över huvud taget. Vi debatterar näringspolitik , och för mig handlar den i grund och botten om varje människas möjlighet att förverkliga sina idéer och drömmar. När var och en har den möjligheten skapas också större möjligheter för varje människa att växa, och det får naturligtvis som följd att hela samhället kan växa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Just därför blir jag glad när jag går igenom regeringens politik. Man lägger stor vikt vid att alla ska få den här möjligheten och chansen. Man har särskilt fokus på kvinnors, ungas och nyanländas företagande och på sociala företag. Jag tycker att det säger någonting om regeringens syn på företagande och på näringspolitik som sådan. Det här gör man systematiskt i budgetar, regleringsbrev och direktiv till myndigheter och statliga bolag. Det är en bra grund, tycker jag. Nästa fråga jag vill gå in på, fru talman, är klimatfrågan. Regeringen har tydligt pekat ut att man ser klimatutmaningen som en av de viktigaste samhällsutmaningar vi har men också som en möjlighet som man kan kombinera med till exempel en aktiv och exportfrämjande näringspolitik. Jag hade glädjen att kunna besöka . Jag fick en rundvisning och en presentation om företagets arbete med fossilfri stålproduktion. Det var en väldigt inspirerande dag, och jag lärde mig mycket nytt. Inte minst såg jag hur taggade är på den omställning som krävs och att de dessutom ser den inte bara som ett problem och en utmaning utan som en möjlighet och en exportmöjlighet . har alltså som mål att bli helt fossilfria i sin produktion och driver, tillsammans med och , ett pilotprojekt på det temat. Det är inspirerande att se att det nu även från näringslivet kommer tydliga initiativ i denna riktning. Jag vill stanna upp lite här och nämna några av de satsningar som regeringen har gjort på detta område, som handlar om att gifta ihop klimatutmaningen med en aktiv näringspolitik. Det första som ska nämnas är den särskilda satsning vi gör på den tunga industrin, Industriklivet. Det var väldigt inspirerande att se när , och gick ut med den här satsningen, som handlar om fossilfritt stål. De sa då: Vi vill göra detta, vi vill satsa, men vi kommer att behöva stöd från staten. Kort därefter visade regeringen att man var villig att vara med och satsa på detta, och man har infört Industriklivet. Vidare har man strategin Smart industri, som har fokus på framtidens utmaningar och möjligheter: digitalisering, innovation och hållbar produktion i stort. Vi har naturligtvis Klimatklivet, som är en förutsättning för att bygga ut laddinfrastruktur på landsbygden och i städer. Vi har Nationella innovationsrådet, där statsministern själv är ordförande, med hållbarhet och klimat som några av de viktiga frågorna. Vi har samverkansprogrammen, fem stycken, och regeringens arbete med Testbädd , , och så vidare. Sist men inte minst har vi den stora satsning som också nämnts tidigare i debatten, elektrifiering av fordonsbranschen. Detta handlar som sagt om att kombinera klimatutmaningen med en aktiv näringspolitik. Det sista jag vill nämna där är satsningen Fossilfritt , som handlar om att tillsammans med de olika delarna av näringslivet ta fram handlingsplaner för fossilfrihet. Jag läste om vilka branscher som bara kommit fram med handlingsplaner för att bli helt fossilfria. Här kan som sagt nämnas stålindustrin, som just nu har ett pilotprojekt om fossilfrihet, betongbranschen, bygg- och anläggningssektorn, cementbranschen, dagligvaruhandeln, flygbranschen, gruv- och mineralbranschen, skogsnäringen och åkerinäringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Alla dessa har kommit fram med handlingsplaner för att bli fossilfria. Detta är ett arbete som görs tillsammans med regeringens samverkansorgan Fossilfritt , som har detta som syfte. Detta visar att företagen delar regeringens bild att hållbarhet är en konkurrensfördel och en möjlighet till export framöver. Jag vill också bara nämna något om miljöskatter, eftersom det redan har nämnts här i talarstolen hur fasliga de verkar vara. Jag tycker att det är en ganska pessimistisk syn att man inte som företagare är villig att betala för sin miljöskuld. Det är klart att vi ska ha en helhetssyn när vi jobbar med skattesystemet. Jag som grön föredrar i grund och botten att man gör en skatteväxling när man inför miljöskatter. Det har vi också gjort i viss mån. Vi har ju till exempel nu infört en flygskatt, och drar vi ned på småföretagens kostnader för att anställa den första medarbetaren. Jag tycker alltså att det är en pessimistisk och defensiv syn att det skulle vara så farligt med miljöskatter. Det handlar naturligtvis om hur man ser på skattesystemet i stort. Framöver tror jag att vi ska ha ännu mer fokus på just skattepolitiken. Hur kan vi använda skatterna inte bara för att straffa ut det som skadar klimatet utan även för att gynna cirkularitet i företagen, nya affärsmodeller och delningsekonomi i näringslivet? Vi behöver också bli bättre på regelkrånglet, framför allt implementeringen av EU-lagstiftning, och vi måste bli bättre på matchning på arbetsmarknaden och på kompetensförsörjning. Med detta yrkar jag också bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. är snart till ända, och det är läge att summera, utvärdera och titta på vad olika partier sa före förra valet och hur det har blivit. Jag tänkte ta fasta på valmanifest . I det fanns det ett avsnitt som hette "Nya jobb". Under punkt 3 står att läsa: "minska krånglet och kostnaderna för företagare. Företagare ska få ägna sin tid åt att driva företag och därför måste regelbördan minska." visar en undersökning som gjort att två av tre företagare upplever att det har blivit krångligare att starta och driva företag . En av tre säger att det är ungefär oförändrat, och blott säger att det har blivit enklare. kom också ett pressmeddelande från , , med överskriften . Med anledning av detta vill jag, fru talman, fråga : Hur ser du på ert misslyckande på denna punkt? Tack, , för frågan! Jag delar egentligen problembilden ganska mycket. Det är uppenbart att vi har problem med regelkrångel för företagande i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik När det gäller exakt vad detta beror på pekar de flesta på implementering av EU-lagstiftning som ett av de viktiga problemen. Vi har haft ambitionen att se över roll i detta sammanhang och undersöka om de kan komma in tidigare i beslutsprocessen och ha ett tydligare avtryck på lagstiftningen och implementeringen av framför allt EU-lagstiftningen. Jag tycker fortfarande att man bör gå den vägen. Här är ett föredöme. Där har man helt enkelt lyckats bra med att minska det onödiga regelkrånglet vid införandet av olika lagstiftningar. Som vi har varit inne på tidigare pågår arbete, till exempel inom det uppdrag som getts till och som gäller digitalisering av årsredovisningar. Det pågår arbete med att förkorta handläggningstider vid myndigheterna och så vidare. Jag tror att vi ändå är på väg mot att börja hantera detta, men jag tror absolut att det behövs mer, vilket jag också nämnde i mitt anförande. Jag tänkte följa upp med en andra fråga. Det finns ju en borgerlig idé om att göra något som kallas för grön skatteväxling, det vill säga att man är beredd att höja vissa miljöskatter och sänka skatten på arbete och företag. Detta gjorde till exempel den tidigare alliansregeringen. har den här regeringen föreslagit, och fattat beslut om, ett antal höjningar av vissa miljöskatter. Låt vara att vi ibland diskuterar om de är effektiva eller inte. Detta har kombinerats med att höja skatten på arbete och företag; det rör sig alltså om en samlad skattehöjning och inte om en skatteväxling. Jag vill inför kommande mandatperiod fråga : Överväger att på riktigt genomföra en grön skatteväxling och inte den generella skattehöjning som har blivit effekten av er politik? Jag blir alltid glad när jag hör människor från allianspartierna tala om grön skatteväxling. Sedan blir jag alltid lika ledsen varje gång det inte genomförs. Varje gång vi gröna lägger fram ett förslag om en styrande miljöskatt är det nej från allianspartierna. Om man tittar på allianspartiernas eget regeringsinnehav de satt vid makten ser man ganska tydligt att skatterna på miljön låg väldigt stilla - det hände nästan ingenting där. Däremot sänktes skatterna väldigt mycket i övrigt. Det man talade om som en grön skatteväxling blev alltså snarare en mörkblå skattesänkning. Jag är den förste att bli överlycklig om man faktiskt menar allvar med pratet om grön skatteväxling. Jag ser, som jag nämnde, ett behov av att titta bredare på olika skatter, deras syfte och deras styrande effekter. Där ser jag ett behov av att sänka skatterna på arbete och företagande, inte minst med fokus på delningsekonomi och cirkulär ekonomi, och höja miljöskatterna. har det dock inte funnits något sådant intresse från allianspartierna. Som jag nämnde i mitt anförande har vi infört växa-stödet, som kraftigt sänker kostnaderna för den först anställda i småföretag. Vi är alltså på väg dit, och jag är den förste att bli glad om Alliansen verkligen vill stödja ett arbete med en riktig grön skatteväxling och inte bara en mörkblå skattesänkning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Att ersätta olja och andra fossila råvaror är en förutsättning för att vi ska nå våra miljömål och klara klimatomställningen.