bet · H501NU14 · 2018-05-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens proposition om förstärkt följerätt. Förslagen i propositionen innebär bl.a. att bestämmelserna om redovisningsskyldighet ändras för att skapa förutsättningar för en bättre kontroll av vilka ersättningsgrundande försäljningar som har skett. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Ett enigt utskott föreslår dessutom ett tillkännagivande till regeringen med anledning av flera motionsyrkanden som rör systemet för privatkopieringsersättning. Utskottet framhåller att det finns ett behov av att ersätta det nuvarande regelverket med ett mer ändamålsenligt system som genererar en rimlig ersättning till upphovsmännen för den privatkopiering som faktiskt förekommer. Utskottet anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning med en sådan inriktning, där möjligheten att införa ett system där staten har det övergripande ansvaret särskilt bör beaktas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor, främst med hänvisning till pågående insatser och utredningar. I betänkandet finns 3 reservationer (M, SD, C, L). Proposition 2017/18:92 Förstärkt följerätt. 24 motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Streamning från olovlig källa 1.Streamning från olovlig källa, punkt 3 (M, C, L) 2.Streamning från olovlig källa, punkt 3 (SD) 3.Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 4 (M) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Därmed bifaller proposition 2017/18:92. ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av privatkopieringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:152 av (L), 2017/18:2460 av (M) och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2017/18:917 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:1431 av och (båda M) och 2017/18:2774 av (MP). Streamning från olovlig källa 2017/18:917 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1173 av (M) och 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. Reservation 1 (M, C, L) Reservation 2 (SD) 2017/18:290 av (MP), 2017/18:1177 av (M), 2017/18:1560 av (SD), 2017/18:1617 av (M), 2017/18:2292 av (SD), 2017/18:2791 av och (C, MP), 2017/18:3074 av (M), 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 32–37 och 2017/18:3532 av (SD). Reservation 3 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (M), (C) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:92 Förstärkt följerätt och 24 motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor från allmänna motionstiden /18. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Regeringen utsåg en särskild utredare som fick i uppdrag att ta ställning till bl.a. vissa frågor om följerätt (dir. 2013:63). Utredaren skulle ta ställning till om det bör införas en utvidgad skyldighet för den som ska betala följerättsersättning att redovisa försäljning av konstverk och om det bör införas nya kontroll- och sanktionsmöjligheter för att säkerställa betalning av följerättsersättning. Utredaren skulle också analysera om de nuvarande bestämmelserna om följerätt påverkar konkurrensen på konstmarknaden och ta ställning till om följerättsersättningen bör beräknas eller betalas på annat sätt än . Därutöver hade utredaren bl.a. i uppdrag att överväga om den inskränkning i upphovsrätten, som gör det möjligt för arkiv och bibliotek att framställa och sprida exemplar av verk för vissa särskilda ändamål borde utvidgas till att även innefatta andra institutioner. Utredaren överlämnade betänkandet Frågor om följerätt och om museernas kopiering (SOU 2014:36) till regeringen. Under beredningen av betänkandet har det uppmärksammats att det är motiverat att göra ytterligare en ändring i upphovsrättslagen, utöver utredningens förslag. Det har därför i upprättats en promemoria med utkast till lagrådsremiss. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över lagförslagen. Lagrådet hade inga synpunkter. I propositionen föreslår regeringen att bestämmelserna om redovisningsskyldighet ska ändras så att upphovsrättsorganisationen får bättre möjligheter att kontrollera vilka ersättningsgrundande försäljningar som har skett. Organisationen får då också bättre förutsättningar att samla in följerättsersättningen. Detta väntas bidra till att konstnärernas inkomster ökar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar om en förstärkt följerätt. När ett exemplar av ett originalkonstverk säljs vidare efter den första överlåtelsen har konstverkets upphovsman i vissa fall rätt till särskild ersättning (följerätt). Syftet med följerätten är att stärka bild- och formkonstnärernas ställning och att ge dem rätt till en del av det ekonomiska utbyte som handeln med deras verk skapar. Ansvaret för att samla in och vidareförmedla följerättsersättningen till upphovsmännen ligger hos en upphovsrättsorganisation. För att organisationen ska kunna kontrollera vilka konsthandlare och auktionsföretag som är ersättningsskyldiga finns en skyldighet för konsthandlarna att redovisa ersättningsgrundande försäljningar när organisationen begär det. Enligt propositionen fullgörs redovisningsskyldigheten emellertid bara i begränsad utsträckning. Det leder till att organisationen har svårt att samla in den följerättsersättning som konstnärerna har rätt till. Konstnärerna går därigenom miste om betydande inkomster som de enligt lag har rätt till. I propositionen föreslås att bestämmelserna om redovisningsskyldighet ska ändras så att upphovsrättsorganisationen får bättre möjligheter att kontrollera vilka ersättningsgrundande försäljningar som har skett. Regeringen anger att organisationen får bättre förutsättningar att samla in följerättsersättningen, vilket bidrar till att konstnärernas inkomster ökar. De ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk som föreslås i propositionen innebär närmare att den skyldighet som finns att redovisa försäljningar på konstmarknaden utvidgas på så sätt att den inte längre knyts till skyldigheten att betala följerättsersättning. I stället ska alla som är yrkesmässigt verksamma på konstmarknaden som säljare, förmedlare eller köpare lämna redovisning till upphovsrättsorganisationen, och det ska göras utan att organisationen begär det. Redovisningen ska lämnas och omfatta all den ersättningsgrundande försäljning som förekommit närmast föregående kalenderår. Om någon ersättningsgrundande försäljning inte har gjorts, ska detta i stället redovisas. Den ersättningsskyldige ska betala ersättningen när organisationen kräver in den. Om det inte framställts något krav beträffande en ersättningsgrundande försäljning, ska den ersättningsskyldige betala ersättningen till organisationen året efter försäljningen. Dröjsmålsränta ska därmed betalas senast från , om den ersättningsskyldige inte betalat föregående års följerättsersättning då. Den befintliga preskriptionsbestämmelsen gentemot den ersättningsskyldige ska anpassas så att den täcker in också den bestämda året efter försäljningen. En fordran på följerättsersättning ska preskriberas efter utgången av det kalenderår då försäljningen ägde rum, om inte organisationen framställt krav till den ersättningsskyldige på ersättning eller uppmärksammat denne på att fordran har förfallit till betalning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet har inget att invända mot de föreslagna lagändringarna och tillstyrker därmed regeringens proposition. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av systemet för privatkopieringsersättning och tillkännager detta för regeringen. Utskottet anser att det finns ett behov av att ersätta det nuvarande regelverket med ett mer ändamålsenligt system som genererar en rimlig ersättning till upphovsmännen för den privatkopiering som faktiskt förekommer. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med en sådan inriktning, där möjligheten att införa ett system där staten har det övergripande ansvaret särskilt bör beaktas. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) anförs att det finns ett behov av en reformerad privatkopieringsersättning där rättighetshavarna ersätts för faktisk privatkopiering i stället för att, som , en avgift läggs på olika typer av lagringsmedier. Motionärerna framhåller att privatkopieringsersättningen bör gå mer i takt med den tekniska utvecklingen (yrkande 38). I motion 2017/18:1431 framför och (båda M) bl.a. åsikten att det är orimligt att artister och skådespelare inom underhållningsbranschen ska få ersättning för att människor väljer att kopiera filmer och musik som lagligt köpts eller lagligt laddats ned på nätet. Motionärerna anser att det bör göras en översyn av dels möjligheterna att avskaffa privatkopieringsersättningen, dels rimligheten i att en privat organisation som Copyswede har rätt att driva in denna typ av avgifter. I motion 2017/18:2460 uttrycker (M) farhågor om att en ökad omfattning av privatkopieringsersättningen kommer att drabba en större krets av svenska företag. Motionären framför att denna s.k. kassettbandsskatt är en rest från en svunnen tid och att regeringen i samråd med upphovsmännen och branschorganisationerna därför bör se över möjligheten att ta fram ett nytt modernt system där kostnader inte läggs på lagringsmediet. I kommittémotion 2017/18:917 framför m.fl. (SD) att reglerna om privatkopieringsersättning inte följt med den tekniska utvecklingen. Reglerna är utformade efter kopiering till de gamla kassettbanden. Motionärerna vill därför ändra reglerna på så sätt att utbetalningsansvaret för privatkopieringsersättningen ligger på staten i stället för på en branschorganisation (yrkande 3). I motion 2017/18:2774 skriver (MP) att de svenska reglerna om privatkopieringsersättning är otidsenliga och inte är anpassade för dagens teknik. Motionären föreslår därför att reglerna ses över mot bakgrund av hur privatkopieringsersättningen fungerar i . (L) anför i motion 2017/18:152 att en översyn av reglerna om privatkopiering bör göras. Bakgrunden anges bl.a. vara den tekniska utvecklingen och förändrade konsumtionsmönster i förhållande till när reglerna infördes. Det svenska systemet för privatkopieringsersättning Bestämmelser om privatkopieringsersättning finns i 26 k–26 m §§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). En näringsidkare som i sin yrkesmässiga verksamhet tillverkar eller till landet inför anordningar, på vilka ljud eller rörliga bilder kan tas upp och som är särskilt ägnade för framställning av exemplar av verk för privat bruk, ska betala en särskild ersättning som är bestämd i lagen. Ersättningen ska gå till de upphovsmän vars verk därefter har sänts ut i radio eller tv eller getts ut på anordningar genom vilka de kan återges. Endast en organisation som företräder ett flertal upphovsmän och närstående rättighetshavare på området får kräva in ersättningen. Organisationen ska sedan fördela ersättningen till dem som har rätt till den. I betalas ersättningen ut till organisationen som företräder upphovsmännen. Vidare finns vissa undantag i ersättningsskyldigheten. De tillverkare, importörer och återförsäljare som säljer nyssnämnda anordningar behöver därför i vissa fall inte betala privatkopieringsersättning. • till återförsäljare som är registrerade hos Copyswede • till professionella verksamheter, dvs. de som använder ovan nämnda anordningar inom ramen för sin egen verksamhet och inte säljer produkterna vidare • till organisationer för funktionshindrade • vid export. Upphovsrättslagen ger vidare en möjlighet till nedsättning av ersättningsskyldigheten. När det gäller vilka produkter som är avgiftsbelagda har i flera avgöranden tolkat uttrycket ”särskilt ägnad”. I ett fall som rörde olika modeller av Iphone tolkade domstolen uttrycket på så sätt att det omfattar anordningar som i hög grad är lämpade för privatkopiering och som kan antas komma till sådan användning i en omfattning som inte kan anses som oväsentlig i sammanhanget. Domstolen ansåg vidare att det i princip saknar betydelse att anordningarna också har andra funktioner än den för privatkopiering. Att en anordning är multifunktionell kan i stället vara en omständighet som ska beaktas vid bedömningen av om det finns skäl att sätta ned ersättningen med stöd av 26 l § andra stycket upphovsrättslagen (NJA 2016 s. 490 p. 14 och 15). Här kan nämnas att flera domstolsavgöranden när det gäller vilka anordningar som anses vara ”särskilt ägnade” är att vänta framöver. Nytt ramverk för upphovsrätt presenterade kommissionen meddelandet En strategi för en inre digital marknad, KOM(2015) 192. I strategin lyfts en rad initiativ fram som syftar till att skapa en inre marknad för digitalt innehåll och digitala tjänster, bl.a. ett modernt och mer europeiskt regelverk för upphovsrätt. har kommissionen genomfört ett flertal offentliga samråd i dessa frågor. Som ett första steg i moderniseringen tog kommissionen fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande portabilitet för inne-hållstjänster online, KOM(2015) 627. Kommissionen presenterade meddelandet Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten, KOM(2015) 626. I meddelandet aviserades det fortsatta arbetet under fyra huvudmålsättningar: • säkerställa ökad tillgång till innehåll inom EU • anpassa vissa undantag till den digitala och gränsöverskridande miljön • åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt och • tillhandahålla ett effektivt och balanserat system för att säkerställa efterlevnaden. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden, KOM(2016) 593. Förslaget är en del av det andra steget i kommissionens översyn av upphovsrätten inom ramen för strategin för en inre digital marknad i . I förslaget finns konkreta åtgärder för de tre förstnämnda målsättningarna, och vid ett genomförande harmoniseras upphovsrätten ytterligare inom EU. Förslaget motiveras av den snabba tekniska utvecklingen som förändrar det sätt på vilket kreativt innehåll skapas, produceras, distribueras och används, som nya affärsmodeller och aktörer uppstår. Syftet är att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster och förbättra tillgången till sådant innehåll. För att uppnå detta föreslås ytterligare harmonisering av undantag från och inskränkningar i upphovsrätten och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll. Förslaget innehåller också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. Dessa åtgärder tar sikte på upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. Förhandlingar om det nya ramverket pågår på EU-nivå. Reglering på EU-nivå av rimlig kompensation för privat kopiering Enligt och rådets direktiv /29/EG av om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (Infosocdirektivet) får medlemsstaterna inskränka upphovsrätten och tillåta kopiering för privat bruk bara om rättighetshavarna får en ”rimlig kompensation” för kopieringen (artikel 5.2 b). Någon EU-rättslig harmonisering av rätten till privatkopieringsersättning finns emellertid inte. Frågan om ändrade regler för privatkopieringsersättning har inom ramen för arbetet med en översyn av upphovsrätten varit föremål för diskussioner på EU-nivå. Kommissionen angav i sitt meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten, , att den har för avsikt att analysera behovet av åtgärder för att säkerställa att medlemsstaternas olika system för att ta ut sådana avgifter passar in i den inre marknaden och inte skapar hinder för den fria rörligheten för varor och tjänster. Enligt uppgifter från är några förslag på området dock inte att vänta från kommissionen i närtid. Statligt ansvar för privatkopieringsersättnigen När det gäller frågan om att förändra det svenska systemet för privatkopieringsersättningen så att finansierings- och utbetalningsansvaret ligger på staten kan nämnas att införde ett sådant system. Den finska upphovsrättslagen ändrades så att kompensationen för framställning av exemplar av verk för enskilt bruk finansieras med anslag i statsbudgeten i stället för att betalas av konsumenterna som en del av försäljningspriset för anordningar som kan användas för privatkopiering (RP 249/2014 rd, KuUB 14/2014 rd). Det finska kulturutskottet anförde emellertid följande i sitt betänkande: förutsätter att regeringen har beredskap att differentiera finansieringen av kompensationsavgiften exempelvis genom att vid sidan av budgetfinansiering också ta i bruk ett täckande anordningsbundet avgiftssystem, om det inte med statlig finansiering är möjligt att betala en rimlig ersättning (fair compensation) för privatkopiering i överensstämmelse med EU:s informationssamhällsdirektiv /29/EG. Regeringen ska lämna en rapport om saken till kulturutskottet före utgången av 2018. I detta sammanhang kan vidare nämnas att prövade om ett spanskt system för rimlig kompensation för privatkopiering som bygger på en uppskattning av den faktiskt uppkomna skadan och som finansieras via statsbudgeten, utan att det därigenom kan garanteras att det är användarna av de privata kopiorna som får bära kostnaden för nämnda kompensation, är förenligt med (mål C-470/14). Domstolen konstaterade i sin dom att så inte var fallet. Under innevarande mandatperiod har utskottet vid ett flertal tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om att reglerna som rör privatkopieringsersättningen bör ändras. Vid det senaste tillfället – (bet. 2016/17:NU23) – vidhöll utskottet vad det tidigare anfört om att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopiering som sker ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning av konkurrensskäl bör sökas på EU-nivå. Vid det nämnda tillfället framförde företrädare för i utskottet en avvikande uppfattning i en reservation. Inledningsvis kan utskottet konstatera att den tekniska utvecklingen på många sätt har förändrat villkoren för de kreativa näringarna och upphovsmännen som verkar där. Nya möjligheter till kreativt skapande har uppstått liksom stora utmaningar när det gäller att värna äganderätten till det som skapas. Utskottet kan också konstatera att det därför pågår en bred översyn av det upphovsrättsliga ramverket på EU-nivå för att upphovsrätten ska fylla sitt syfte även på den digitala marknaden. När det gäller den del av upphovsrätten som rör privatkopieringsersättning initierade kommissionen en granskning av dessa regler i ett inledande skede av den bredare översynen. Utskottet har också vid ett flertal tillfällen under den innevarande mandatperioden behandlat förslag om att förändra det svenska systemet och då anfört att EU-gemensamma regler är att föredra av konkurrensskäl. Utskottet kan dock konstatera att kommissionen inte har presenterat några förslag på området och att sådana förslag heller inte är att vänta i närtid. Som redovisats syftar privatkopieringsersättningen till att ge upphovsmän, utövande konstnärer och andra rättighetshavare en rimlig kompensation när musik, film och tv kopieras för privat bruk. Som det nuvarande svenska ersättningssystemet är utformat i upphovsrättslagen ska den näringsidkare som tillverkar eller importerar anordningar som är särskilt ägnade för framställning av kopior av upphovsrättsskyddade verk betala en ersättning till upphovsrättshavarna. Ersättningen baseras på hur stort lagringsutrymme anordningarna har, och när det gäller digital lagring utgår ersättningen per megabyte lagringsutrymme. Det är organisationen som har uppdraget att samordna och representera rättighetshavarna och ansvarar för att samla in och fördela ersättningen till upphovsmännen. Utskottet vill framhålla att den tekniska utvecklingen har ändrat förutsättningarna för att regelverket ska kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt. Äldre tekniker för lagring har i snabb takt fått lämna plats för nyttjande av olika typer av streamningstjänster som kan användas via exempelvis en uppkopplad mobiltelefon. Denna övergång har lett till att det inte längre finns något betydande behov av privata kopior för att lyssna på musik eller se på film, och förekomsten av privatkopiering har följaktligen minskat till mycket låga nivåer. ökar utbetalningarna till upphovsrättshavarna eftersom lagringsutrymmet – som privatkopieringsersättningen utgår från – i avgiftsbelagda produkter ständigt blir större. Här kan även påpekas att konsumenterna redan betalar ersättning till upphovsrättshavarna via användaravgifter till streamningstjänsterna. Utskottet kan dessutom konstatera att de företag som säljer produkter som kan användas för privatkopiering och Copyswede har olika syn på såväl vilka produkter som ska anses vara särskilt ägnade för privatkopiering som vilken nivå ersättningen ska ha. Det har också lett till flera rättstvister på området. Enligt utskottets uppfattning innebär det nuvarande systemet för privatkopieringsersättning, förutom en stor osäkerhet om vilka produkter som ska omfattas och vilka ersättningsnivåer som ska gälla, att ersättning betalas ut utan att det finns en tydlig koppling till den privatkopiering som faktiskt görs. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att flera EU-medlemsstater har genomfört förändringar av sina system för privatkopieringsersättning. har t.ex. helt avskaffat ett system som liknade det svenska till förmån för en ersättning via statsbudgeten baserat på en objektiv bedömning av den faktiska skadan av privatkopiering. Även har liknande regler, och i pågår en omläggning av ersättningssystemet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det finns ett behov av att ersätta det nuvarande regelverket med ett mer ändamålsenligt system som genererar en rimlig ersättning till upphovsmännen för den privatkopiering som faktiskt förekommer. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med en sådan inriktning, där möjligheten att införa ett system där staten har det övergripande ansvaret särskilt bör beaktas. Detta är något som utskottet anser att bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut blir motionerna 2017/18:152 (L), 2017/18:2460 (M) och 2017/18:3405 (M) tillgodosedda och tillstyrks i berörda delar. Det innebär dessutom att motionerna 2017/18:917 (SD), 2017/18:1431 (M) och 2017/18:2774 (MP) delvis får anses tillgodosedda och därmed tillstyrks i dessa delar. Streamning från olovlig källa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör streamning från olovlig källa. Utskottet hänvisar bl.a. till att arbete pågår på området. Jämför reservation 1 (M, C, L) och 2 (SD). I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att regeringen bör utreda upphovsrättslagstiftningen för att skapa en teknikneutral lagstiftning som förtydligar vad som gäller vid bl.a. streamning. Detta anges vara en åtgärd för att dels stärka äganderätten till skyddade verk, dels öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande, dels stoppa illegal spridning av upphovsrättsskyddat material (yrkande 7). I motion 2017/18:1173 anför (M) att en viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen för att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden.