bet · H501KU28 · 2018-05-25 00:00:00 — Utskottet föreslår med stöd av utskottets initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen tre tillkännagivanden om en parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet. Utskottet föreslår vidare ett tillkännagivande om en tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott. Därmed tillstyrks delvis en motion. Utskottet föreslår att avslår övriga motioner som behandlas i betänkandet. Utskottet hänvisar i huvudsak till sina tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena rör frågor om offentliga belöningssystem, flaggdagar och flaggning, flaggningstider, EU-flaggan, nationalsång, nationella symboler, allmänna helgdagar, ett civilkuragepris och minnet av . I betänkandet finns fem reservationer (SD, V) och ett särskilt yttrande (SD). Cirka tjugo motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och anslaget till hovet Tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott och andra frågor om flaggning 1.Översyn av det offentliga belöningssystemet, punkt 1 (V) 2.Flagglag, punkt 6 (SD) 3.Sveriges nationalsång, punkt 11 (SD) 4.Allmänna helgdagar, punkt 12 (SD) 5.Nationella symboler, punkt 13 (SD) Offentliga belöningssystem, punkt 4 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Översyn av det offentliga belöningssystemet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det offentliga belöningssystemet och tillkännager det för regeringen. Reservation 1 (V) Översyn av de allmänna flaggdagarna ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av de allmänna flaggdagarna och tillkännager det för regeringen. Utformningen av anslag till hovet ställer sig bakom det som utskottet anför om överväganden om utformningen av anslag till hovet och tillkännager det för regeringen. 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 15, 2017/18:2094 av (SD), 2017/18:2107 av (MP), 2017/18:2835 av (M) och 2017/18:3860 av m.fl. (L). Flaggdag med anledning av demokratins genombrott ställer sig bakom det som utskottet anför om en tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott och tillkännager det för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:1467 av (S). 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 16. Reservation 2 (SD) 2017/18:1475 av (S). Skånska flaggans officiella status 2017/18:2258 av m.fl. (M). 2017/18:3782 av och (båda SD) yrkande 2. 2017/18:165 av (SD). 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 18, 2017/18:2036 av (SD) yrkande 5 och 2017/18:2782 av (SD). Reservation 3 (SD) 2017/18:504 av (L), 2017/18:524 av (SD) yrkandena 1–3 och 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 5. Reservation 4 (SD) 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 17 och 2017/18:2036 av (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2017/18:2077 av (SD) yrkande 2. 2017/18:1620 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), Dag Klackenberg (M), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (S). En parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och anslaget till hovet Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet och tillkännager detta för regeringen. De tre tillkännagivandena föreslås med stöd av utskottets initiativrätt. Representanter för , , , , och i utskottet har inkommit med ett förslag till utskottsinitiativ om en parlamentariskt sammansatt kommitté om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och anslaget till hovet (utskottets protokoll 2017/18:52, ). Förslaget innebär att en parlamentariskt sammansatt kommitté ska se över frågor om det offentliga belöningssystemet, allmänna flaggdagar och utformningen av anslaget till hovet. Det ska ske en översyn av det offentliga belöningssystemet. En parlamentariskt sammansatt kommitté ska, efter valet , se över och, om det behövs, ta fram författningsförslag avseende formerna för tilldelande av regeringens och förvaltningsmyndigheternas olika belöningar. Översynen ska omfatta regeringens och belöningsmedaljer och utmärkelsen namn, den statliga utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst samt Försvarsmaktens och medaljer. Översynen ska beakta de kungliga medaljerna. Jämställdhets- och mångfaldsaspekter avseende principer för tilldelning av belöningar ska vägas in i översynen. Utredningen ska granska möjligheterna för enskilda medborgare att nominera enskilda individer för belöning samt redovisa möjligheter att utvidga dessa. Kommittén ska också ta fram författningsförslag för de ändringar i ordenskungörelsen som är nödvändiga för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom de vilande ordnarna och Svärdsorden. Det ska också tas fram författningsförslag som medför att utmärkelser inom samtliga ordnar ska kunna delas ut till svenska medborgare. Serafimerorden ska dock fortsatt vara förbehållen medlemmar av kungahuset samt utländska statschefer. När det gäller ändringarna i ordenskungörelsen ska författningsförslagen ha den inriktningen att beslut om utmärkelser inom ordnarna ska meddelas av Kungl. på förord av regeringen. tillkännagivande om en belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser ska behandlas i kommittén (bet. 2017/18:FöU8, rskr. 2017/18:195). Kommittén ska pröva tillkännagivandet i relation till att utdelandet av utmärkelser inom Svärdsorden återupptas. En allmän utgångspunkt ska vara att statligt anställda inte bör tilldelas belöning på det automatiska sätt som skedde . Politiskt förtroendevalda eller politiskt anställda bör i denna egenskap inte tilldelas belöning som uppdraget eller anställningen pågår. Kommittén ska inte ta ställning till den närmare regleringen kring ordnarna, utan den ska som tidigare återfinnas i ordnarnas stadgar. Vid sidan om den parlamentariska kommitténs arbete ska samråd ske mellan Kungl. och företrädare för kommittén om ändringar i ordnarnas stadgar. Samrådet ska genomföras dels i syfte att ta fram stadgar för och Svärdsorden, dels i syfte att anpassa stadgarna för till att dess utmärkelser ska kunna tilldelas svenska medborgare, dels i syfte att överväga en förändring avseende vilka grader det ska finnas inom de befintliga ordnarna samt hur ordnar ska få bäras. Tillämpningen av möjligheten att dra tillbaka en ordensförläning ska ingå i samrådet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det offentliga belöningssystemet och tillkännager detta för regeringen. Inom ramen för den parlamentariska kommitténs arbete ska det även göras en översyn av de allmänna flaggdagarna, med inriktningen att vid nästa tronskifte reducera antalet kungliga flaggdagar på så sätt att endast statschefens och tronföljarens födelsedagar och namnsdagar ska vara allmänna flaggdagar. Inom översynen ska det också övervägas om en eller flera nya allmänna flaggdagar ska införas. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av flaggdagarna och tillkännager detta för regeringen. Den aktuella motionen bifalls därmed delvis. Utformningen av anslag till hovet I flera andra monarkier i har förts och förs en diskussion om ifall det är motiverat att på något sätt avgränsa den krets av personer av kunglig börd som förväntas utföra officiella uppdrag för landet och som därmed kan göra anspråk på att få tillgång till åtgärder finansierade via statsbudgeten. Det är rimligt att en sådan diskussion även förs i . Den parlamentariska kommittén ska därför, i samråd med hovet, överväga hur utformningen av anslag till hovet kan bidra till att det Kungliga Husets officiella åtaganden främst utförs av ett begränsat antal av dess medlemmar samt med avseende på denna fråga utarbeta principer för anslagets utformning. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om att överväga utformningen av anslag till hovet och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentliga belöningssystem. Jämför det särskilda yttrandet (SD). I kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 15 föreslås att det svenska ordensväsendet ska återinföras så att även svenska medborgare som gjort sig förtjänta av en utmärkelse ska kunna få det. Motionärerna anför att ordensväsendet, som fram till utgången av 1974 var rättsligt knutet till kungen, är en skugga av vad det var. Vissa utmärkelser ligger vilande, och andra kan endast delas ut till andra medborgare än svenska. Motionärerna tycker att det är en märklig ordning att svenska medborgare som gjort insatser för landet inte ska kunna belönas på samma sätt som utländska medborgare belönas, och anger och som exempel på andra europeiska demokratier med levande ordensväsen. I motion 2017/18:2094 av (SD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att det kungliga ordensväsendet ska återinföras. Motionären anför att kunde den svenska statschefen, kungen, utdela ordnar för att belöna svenskar och utlänningar för viktiga insatser för . I ett tidstypiskt beslut fråntog politikerna kungen möjligheten att förära svenskar dessa ordnar, och kan de endast delas ut till utlänningar och statslösa. Detta är enligt motionären orimligt då det finns många svenska hjältar som gjort stora insatser för i modern tid och som förtjänar det som var kungens högsta hedersbetygelse. Ordensväsendet är enligt motionären en del av svensk tradition som är viktig att bevara. Det är därför att denna stolta tradition återinförs och ger svenskar samma möjligheter som utlänningar att få ta del av denna hedersbetygelse och detta kulturarv. (MP) föreslår i motion 2017/18:2107 att regeringen i samarbete med talmannen utarbetar ett regelverk för att dela ut nya medaljer som skulle kunna tjäna som alternativa sätt att mäta framgång och status. Även statschefens roll i detta bör diskuteras, enligt motionären. Då skulle även mer hållbara målsättningar än personlig kunna belönas och incitament att tjäna mer allmänna mål uppvärderas. Exempel på sådana utmärkelser är medaljer för förtjänstfullt arbete för hållbarhet, t.ex. genom att ett företag bidrar till måluppfyllelse av miljömål. Andra exempel kan vara medaljer för social hållbarhet, t.ex. sund lönesättning med låga inkomstkvoter mellan högst och lägst betalda i ett företag eller satsningar på personalens hälsa och välmående. Vidare kan t.ex. jämställdhetsarbete eller arbete mot diskriminering belönas. Det är enligt motionären hög tid att belöna de som inte sätter sin egennytta överst på dagordningen. I motion 2017/18:2835 föreslår (M) att en parlamentarisk utredning tillsätts om ett modernt offentligt belöningssystem som bl.a. innebär att svenska medborgare kan belönas på samma sätt som utländska medborgare och att detta tillkännages för regeringen. Reformeringen av belöningssystemet bör syfta till en mer lättöverskådlig och logisk struktur än det har , så att överlappande och obsoleta belöningar undviks så långt det är möjligt. Det är enligt motionären självklart angeläget att tacka utländska medborgare som gjort personliga insatser för och svenska intressen genom att främja handel, kulturutbyte eller andra viktiga företeelser. Motionären vill dock framhålla att det också måste vara av stor betydelse att tacka svenska medborgare som gjort vårt land till en bättre plats att leva på. Det framstår därför enligt motionären som ologiskt att svenska medborgare som gjort insatser för får färre belöningar och belöningar av lägre rang än utländska medborgare som gjort insatser för . I motion 2017/18:3860 av m.fl. (L) föreslås en översyn av det officiella belöningssystemet för att återinföra möjligheten att dela ut officiella ordnar till svenska medborgare. Varje nation har enligt motionärerna behov av ett belöningssystem för att uttrycka det allmännas tack till individer som utfört tjänster av särskilt slag. Den senaste stora reformen genomfördes –1974. har nya förtjänsttecken tillkommit. Förtjänsttecken, medaljer och andra utmärkelser som erkänsla för viktiga samhällsinsatser har funnits . De historiska rötterna går tillbaka till en äldre tid där kungamakten var stark, vilket syns i den särskilda roll som statschefen fortfarande har när det gäller vissa förtjänsttecken. Andra förtjänsttecken har instiftats och faller helt under regeringens eller Försvarsmaktens ansvar. Några av förtjänsttecknen är formellt i bruk men har nästan aldrig kommit till användning. Den nuvarande ordningen för statens belöningssystem ger en splittrad bild. Belöningssystemen är därför i behov av en genomgripande översyn och samordning. behöver ett genomtänkt system för hur individer som utfört allmännyttiga insatser av särskilt slag ska uppmärksammas, oavsett medborgarskap. De officiella ordnar som i praktiken förklarades vilande 1975 bör åter tas i bruk och ska kunna tilldelas även svenska medborgare. Det är en viktig och grannlaga uppgift att anpassa ett officiellt belöningssystem till dagens och framtidens behov av att belöna människor som utfört särskilt betydelsefulla insatser inom samhällets olika områden. Systemet med ordnar och medaljer ändrades i grunden . Då upphörde – sedan regeringen inhämtat yttrande över reformen (prop. 1973:91, bet. 1973:KU27) – utdelandet av ordnar under statlig medverkan till svenska medborgare. Till grund för reformen låg uppfattningen att ordensväsendet återspeglade en gången tids samhällssyn genom att det gav uttryck för värderingar av samhällsinsatser enbart med hänsyn till tjänsteställning. Ordensväsendet finns emellertid kvar för utlänningar som gör personliga insatser för eller svenska intressen. Regler om detta har beslutats av regeringen och finns i ordenskungörelsen (1974:768). Enligt 1 § ordenskungörelsen kan inom Kungl. Serafimerorden utmärkelser tilldelas statschefer och därmed jämställda personer samt medlemmar av det svenska kungahuset. Enligt 2 § kan inom Kungl. Nordstjärneorden utmärkelser tilldelas medlemmar av det svenska kungahuset samt utländska medborgare som har gjort personliga insatser för eller för svenskt intresse. Med utländsk medborgare likställs en statslös som är bosatt utomlands. Beslut om dessa utmärkelser fattas enligt 3 § av Kungl. I fråga om utländska medborgare fattas beslut på förord av regeringen. Förslag om utmärkelser till utländska medborgare av ska av myndigheter under regeringen lämnas in till det departement dit myndigheten hör. Enligt förordningen (1974:225) om utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst tilldelas utmärkelsen den som har visat nit och redlighet som anställd hos staten under . Frågan om tilldelning av utmärkelsen prövas av den myndighet där arbetstagaren är anställd. Är arbetstagaren chef för en myndighet som lyder under regeringen, prövas frågan dock av chefen för det departement dit myndigheten hör eller av den myndighet eller tjänsteman som departementschefen bestämmer. Olika medaljer tilldelas också svenska och utländska medborgare av statschefen för framstående insatser inom samhället och även som minne av betydande personer eller viktiga händelser. gav Statsrådsberedningen ut en promemoria med riktlinjer för handläggningen av medaljärenden (SB PM 2006:1 Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn). Av promemorian framgår att regeringen delar ut följande belöningsmedaljer (regeringsmedaljer): • För berömliga gärningar • För medborgerlig förtjänst • För omsorgsfull renvård. Dessutom kan regeringen dela ut utmärkelsen namn. Utmärkelsen är en ren hederstitel och delas ut främst för att belöna sådana insatser utanför den akademiska världen som har stor folkbildande eller på annat sätt allmännyttig betydelse. har återkommande avslagit motioner om ett reformerat ordens- och medaljväsen samt vissa andra frågor om det offentliga belöningssystemet. I betänkande 2014/15:KU8 vidhöll utskottet sina tidigare ställningstaganden om att det inte är påkallat med några förändringar av de offentliga belöningssystemen och avstyrkte de då aktuella motionerna. Reservation (SD). Vidare behandlades motionsyrkanden om offentliga belöningssystem i förenklad ordning (bet. 2016/17:KU29). Som framgår ovan har utskottet ställt sig bakom ett förslag om utskottsinitiativ om en parlamentarisk kommitté om en översyn av det offentliga belöningssystemet och föreslagit ett tillkännagivande. Mot bakgrund av detta avstyrks motionsyrkandena. Tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott och andra frågor om flaggning Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om tillfällig flaggdag med anledning av demokratins genombrott och tillkännager det för regeringen. En motion bifalls därmed delvis. Övriga motionsyrkanden avslås. Jämför reservation 2 (SD). I kommittémotion 2017/18:878 av m.fl. (SD, -) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att införa en allmän flagglag. Motionärerna anför att alla regler för flaggning bör finnas samlade i en sådan lag. Flagglagen bör innehålla regler för flaggans utseende, vilka flaggdagar som ska anses vara officiella samt om att myndigheter endast ska föra den svenska flaggan och andra myndighetsspecifika flaggor. EU-flaggan och andra icke officiella flaggor bör enligt motionärerna över huvud taget aldrig finnas på offentliga byggnader. Flagglagen bör främst rikta sig till myndigheter, eftersom privat flaggning bör uppmuntras snarare än påtvingas, menar motionärerna. Slutligen anför motionärerna att det finns skäl att se över om det inte bör bli förbjudet att skända flaggan. (S) föreslår i motion 2017/18:1467 ett tillkännagivande om att förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar ska ändras genom att föra in som tillfällig allmän flaggdag. Motionären anför att är det fattade det principiella beslutet att införa allmän och lika rösträtt i . hade de första demokratiska valen till första och andra kammaren genomförts . Det demokratiska genombrottet berodde på den långa och energiska kamp som ett antal svenska män och kvinnor förde i rösträttsrörelsen. har den svenska demokratin fördjupats och utvecklats. har ett unikt högt valdeltagande. Demokrati och öppenhet är värderingar som vill bli förknippat med. När vi högtidlighåller 100-årsminnet av rösträttsreformen bör det därför firas som den nationella angelägenhet det är, menar motionären. I motion 2017/18:1475 av (S) yrkas på ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Motionären anför att flaggning är en genuint folklig företeelse. Många ser flaggan som en fin symbol för och det man själv förknippar med landet. Att hissa svenska flaggan handlar inte längre om nationalromantik eller snäv nationalism. Nationalromantiken hänger emellertid kvar på ett ställe: i förordningen om allmänna flaggdagar. De allmänna flaggdagarna har en slagsida åt kungligheter. Vi uppmanas att flagga på kungens, drottningens och kronprinsessans födelse- och namnsdagar och på dödsdag – sammanlagt 7 av de . Den kungliga slagsidan rimmar enligt motionären ganska illa med den folklighet som präglar flaggningen. Monarkin stöds av endast av folket. Det finns betydligt populärare personer att lyfta fram, om man vill att flaggdagarna ska vara någonting som det svenska folket har gemensamt. Det borde enligt motionären också vara naturligt att flaggdagarna lyfter fram sådant som verkligen betyder någonting – personer eller företeelser som präglat oss, eller vår historia, och som vi känner oss stolta över. En översyn av förordningen bör därför göras i syfte att ersätta de nämnda med flaggdagar som lyfter fram personer eller företeelser som präglat oss eller vår historia. I motion 2017/18:2258 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att utreda den skånska flaggans officiella status. beslutade under den borgerliga majoriteten tillsammans med väl att den rödgula flaggan ska användas jämsides med EU-flaggan, regionens flagga och den svenska flaggan. Efter utredning av biträdande statsheraldiker kom beskedet att den korsprydda skånska flaggan inte har en officiell status och därför ska undvikas i officiella sammanhang. Det innebär att den skånska flaggan inte får flaggas tillsammans med den svenska flaggan. Den rödgula flaggan är välkänd och populär bland skåningar och är den äldsta regionala flaggan i landet. Den är även den mest använda. Enligt motionärerna bör självfallet den skånska flaggan få användas i officiella sammanhang i och en utredning av hur regelverket kan förändras för att möjliggöra detta bör därför genomföras. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning – frånsett på Försvarsmaktens område. Emellertid hade s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . Tanken på att införa en skyldighet att på de allmänna flaggdagarna flagga på byggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner avvisades av ekonomiska och praktiska skäl. Flaggningsfrågan borde därför liksom dittills lämnas oreglerad förutom inom Försvarsmakten. Detta innebar att varje civil myndighet själv utifrån praktiska och andra överväganden fick avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kunde upprätthållas. Mot bakgrund av att vid åtskilliga tillfällen behandlat önskemål om att de allmänna flaggdagarna skulle förtecknas och fastställas officiellt föreslogs att så skulle ske. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna, rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar utfärdades och innehåller endast en förteckning över de . Förordningen har ändrats genom förordning (2017:441) om ändring i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar, genom vilken blev allmän flaggdag. Allmänna flaggdagar är enligt förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar – : konungens namnsdag – : kronprinsessans namnsdag – : konungens födelsedag – : nationaldag och – : kronprinsessans födelsedag – : drottningens namnsdag – dag för val i hela riket till – : drottningens födelsedag I 16 kap. 7 § fanns tidigare en bestämmelse som innebar att den som offentligen skymfat flagga eller vapen eller annat rikets tecken kunde dömas för skymfande av rikssymbol till böter eller fängelse . Bestämmelsen upphävdes (prop. 1970:12, första lagutskottets utlåtande nr 47, SFS 1970:225). behandling av frågor om flaggning Utskottet har ansett att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva (bet. 1999/2000:KU18, bet. 2000/01:KU15, bet. 2006/07:KU12, bet. 2010/11:KU25, bet. 2014/15:KU8 och bet. 2016/17:KU19). Utskottet har tidigare behandlat motioner om att avskaffa kungliga flaggdagar och införa nya flaggdagar (bet. 2006/07:KU15 och bet. 2008/09:KU6). behandlade utskottet liknande motionsyrkanden om flaggdagar. Utskottet var emellertid, liksom tidigare, inte berett att förorda att nya flaggdagar infördes och inte heller att vissa nu gällande flaggdagar togs bort (bet. 2016/17:KU19).