bet · H501FiU46 · 2018-06-08 00:00:00 — har visserligen kommunicerat till marknaden att de marknadsvårdande reporna inte har några begränsningar och att priset står fast. Men situationen är, enligt , ändå så pass allvarlig att frågan måste ställas om inte ytterligare åtgärder behöver vidtas. Har det handlingsutrymme det behöver för att garantera en likvid marknad i nominella svenska statsobligationer? Utskottet har granskat regeringens utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2013–2017 (skr. 2017/18:104). Målet för den svenska statsskuldspolitiken är att de långsiktiga kostnaderna för skulden ska minimeras som riskerna i förvaltningen ska beaktas. Förvaltningen ska också ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Förvaltningen styrs av regeringens årliga riktlinjer. Såvitt utskottet kan bedöma visar regeringens utvärdering att regeringens riktlinjer legat i linje med det övergripande statsskuldspolitiska målet och att bedrivit verksamheten i enlighet med målet och regeringens riktlinjer. Den bedömningen understöds också av utvärdering av statsskuldsförvaltningen, som i sin helhet finns redovisad i regeringens skrivelse. Efter detta konstaterande vill utskottet koncentrera sig på två områden som delvis hänger ihop: likviditetsöverskott och likviditeten på den svenska statsobligationsmarknaden. Som framgår av regeringens skrivelse redovisade ett kassaöverskott på , mot normalt kring . Innebörden av detta är att den redovisade statsskulden är ca högre än vad den hade varit om likviditetsöverskottet legat på en normal nivå. Det stora överskottet förklaras av att emitterade betydligt större volymer statsobligationer än nödvändigt till följd av att , och andra bedömare, inledningsvis överskattade statens lånebehov . Överskottet förklaras också av att s.k. marknadsvårdande repor ökat mycket kraftigt , till i genomsnitt 55–per dag från ca per dag . Den ökade efterfrågan på repor beror bl.a. på omfattande köp av svenska statsobligationer som kraftigt minskat mängden svenska obligationer som är tillgängliga för ordinär handel. Som delvis framgår av regeringens skrivelse, men i ännu högre grad av utvärdering, har likviditeten på den svenska obligationsmarknaden försämrats kraftigt . Den bilden bekräftades också av vid en sluten utfrågning i utskottet . Enligt riksgäldsdirektören finns det även en stor risk för att likviditeten försämras ytterligare framöver. Såvitt utskottet förstår beror den sämre likviditeten bl.a. på att nya regleringar bidragit till att marknadsgaranternas och återförsäljarnas vilja att ta risk och hålla lager av obligationer har minskat, och att köp av obligationer har begränsat den del av stocken av statliga obligationer som är tillgänglig för marknadshandel. Dessutom har minskade emissions-volymer, till följd av det lägre lånebehovet och den lägre statsskulden, påverkat likviditeten negativt. har bl.a. hanterat situationen genom de marknadsvårdande reporna, vilket, som framgår ovan, är en av anledningarna till att kassaöverskott ökade kraftigt . En likvid och väl fungerande marknad i nominella svenska statsobligationer är enligt utskottet centralt för att målet för statsskuldsförvaltningen ska kunna nås. En försämrad likviditet riskerar i sin förlängning att leda till att det blir svårare och dyrare att finansiera statens upplåning. Utskottet konstaterar att regeringen gav i uppdrag att undersöka om det inom ramen för det statsskuldspolitiska målet och riktlinjerna för förvaltningen finns möjligheter att vidta åtgärder för att minska kassaöverskottet i till normala nivåer. Uppdraget ska avrapporteras i samband med att lämnar sitt förslag till riktlinjer till regeringen . Utskottet utgår från att både och regeringen i förslaget till riktlinjer och i riktlinjerna även noga analyserar likviditetssituationen på statspappersmarknaden och vad som eventuellt kan behöva göras för att upprätthålla en likvid marknad i nominella svenska statsobligationer. Med det som sagts ovan anser utskottet att kan lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2017/18:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2013-2017.