bet · H501FöU7 · 2018-04-09 00:00:00 — I motionen välkomnas att regeringen uppdragit åt en särskild utredare att se över hur förutsättningarna för den kommunala räddningstjänsten kan förbättras men man ställer sig dock frågande till tidsramen då utredningen ska presentera sitt betänkande först . Motionärerna föreslår att åtgärder bör vidtas i närtid för att ge kommunerna stöd i att kunna behålla sina deltidsbrandmän, men även för att öka intresset att utbilda sig till deltidsbrandman (yrkande 3). I motion 2017/18:3221 av m.fl. (M) understryks att deltidsbrandmännen gör en viktig insats för att upprätthålla säkerhet och rädda liv, särskilt på landsbygden, men att det finns ett rekryteringsproblem. Den av regeringen aviserade utredningen kommer inte att redovisas förrän . Med anledning av att det i närtid behövs förslag på åtgärder för hur lokala räddningstjänster ska kunna hantera avhopp och bristande rekrytering föreslås att MSB bör får ett uppdrag att snabbutreda vilka åtgärder som kan vidtas innan den mer genomgripande utredningen är klar (yrkande 11). (M) hänvisar i motion 2017/18:1152 till att räddningstjänsten själv anser att personalförsörjningen är en utmaning; bl.a. är det problematiskt att rekrytera deltidsbrandmän. Motionären hänvisar även till räddningschefer som bl.a. vill decentralisera delar av utbildningen, inte minst med digital teknik, för att lokalt kunna attrahera fler och kunna erbjuda kontinuerlig vidareutbildning. I motionen föreslås därför att det bör tas fram en övergripande nationell strategi för att förbättra situationen för deltidsbrandmän samt räddningstjänst (yrkande 1) och att det bör ses över hur man omgående kan förbättra arbetsmiljön för blåljuspersonal (yrkande 2). I motion 2017/18:3765 anför m.fl. (C) svårigheten med rekrytering till deltidsbrandkårerna, inte minst pga. att arbetsmarknaden har förändrats men också på grund av existerande regelverk och brister vad gäller utbildningsorter. Motionärerna föreslår att förändringar i regelverk kring arbetstid och a-kassa för deltidsbrandmän bör ses över (yrkande 18), att deltidsbrandmannarätt samt ersättning för arbetsgivare då sådan rätt nyttjas bör ses över (yrkande 19) och att möjligheten att erbjuda utbildningar till deltidsbrandmän på flera orter i landet bör ses över (yrkande 20). tillkännagav 2011 att det är angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan för deltidsanställda brandmän genomförs (bet. 2010/11:FöU2 punkt 9, rskr. 2010/11:213). Utöver det tillkännagav 2016 att regeringen bör se över förutsättningarna för att ge utbildning på regional eller lokal nivå för räddningstjänstens deltidsbrandkår (bet. 2015/16:FöU7 punkt 2, rskr. 2015/16:173). Regeringen uttryckte i skrivelse 2016/17:75 och i kommittédirektiven för utredningen om en effektivare (dir. 2017:15) att tillkännagivandena genom beslutet om dessa direktiv ansågs som slutbehandlade. Utskottet hade inget att invända mot detta i sitt yttrande över skrivelsen (yttr. 2016/17:FöU5y). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anger regeringen att den kommunala verksamheten för räddningstjänst har grundläggande betydelse för människors säkerhet och trygghet. Många kommuner har dock inte kunnat upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst. En viktig orsak till detta är att kommunerna har svårt att rekrytera deltidsanställda brandmän. MSB har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja kommunernas verksamhet för räddningstjänst. Myndigheten stöder exempelvis, i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL), kommunerna i arbetet med rekrytering av deltidsanställda brandmän. MSB har bl.a. skapat en webbportal som ger information om yrket. Detta, tillsammans med de utbildningar som ges, bidrar till att förbättra förutsättningarna att rekrytera deltidspersonal till , anser regeringen. I MSB:s årsredovisning (publ. MSB1172) anges att grundutbildningen för deltidspersonal av både och av MSB själv har identifierats som en avgörande förutsättning för den svenska förmågan inom skydd mot olyckor och även för räddningstjänst under höjd beredskap. Närhet till utbildningen har bedömts vara en viktig faktor. Utbildning för räddningsinsats har ersatts med en ny utbildning: Grundutbildning för räddningspersonal i beredskap (Grib). Utbildningen ska utgöra bottenplattan i kompetensuppbyggnaden för deltidspersonal inom svensk räddningstjänst, och den har utformats för att kunna genomföras så nära kommunerna som möjligt. Det regionala genomförandet av Grib sker med stöd av upphandlade avtal med externa leverantörer samt vid myndighetens egna skolor. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att utbildningarna inom området skydd mot olyckor ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Det är därför av stor vikt att staten även i fortsättningen kan säkerställa och bestämma kvalitetskraven för utbildningarna inom området. Regeringen anser att utbildningarna inom området skydd mot olyckor på ett bättre sätt bör anpassas till samhällets behov av kompetens, när det gäller såväl omfattning som innehåll vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Bland annat mot denna bakgrund beslutade regeringen om kommittédirektiven En effektivare (dir. 2017:15). Utredaren ska analysera och föreslå hur kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst ska kunna bedrivas mer likvärdigt och effektivt. Utredaren ska även analysera och föreslå hur statens stöd till, och tillsyn över, kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . I sitt svar på interpellation 2017/18:219 anförde justitie- och inrikesminister i att frågan om ersättning från a-kassan för den deltidsanställda brandman som förlorar sin huvudsakliga sysselsättning kommer att behandlas i nämnda utredning. Statsrådet informerade också om att MSB bedriver brandmannautbildning på åtta platser, mot tidigare två. I delredovisningen av Försvarsberedningens slutrapport, Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66), föreslår Försvarsberedningen att: ”befolkningsskyddet anpassas efter de krav som ytterst ställs vid krigshandlingar på svenskt territorium”. Grunden för befolkningsskyddet är de kommunala räddningstjänsterna. Räddningstjänsterna har problem med rekryteringen av framför allt deltidsbrandmän. Det finns totalt ca 10 000 deltidsbrandmän och ca 5 000 heltidsbrandmän i . Antalet brandmän har minskat . kräver befolkningsskyddet betydligt fler personer för att lösa uppgifter i krig. Beredningen konstaterar att räddningstjänstorganisa-tionen inte är tillräcklig för att hjälpligt kunna hantera de påfrestningar som krigshandlingar på svenskt territorium skulle medföra. I sammanhanget kan nämnas att MSB i sin årsredovisning (publ. MSB1172) också anger hur myndigheten , tillsammans med , Polisen, Kommuner och Landsting (SKL) samt aktörer på regional och lokal nivå, har arbetat med en vägledning i fråga om hot och våld mot blåljuspersonal som kommer att vara färdig . presenterades delbetänkandet av den s.k. blåljusutredningen: Stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner (SOU 2018:2). Utredningens uppdrag har varit att överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. Utredningen föreslår bl.a. att ett nytt brott med benämningen blåljussabotage förs in i . Brottet straffbelägger att angripa eller annars störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård på ett sätt som riskerar att allvarligt förhindra eller försena genomförandet av ett uppdrag. MSB, och har tillsammans dessutom tagit initiativ till en vägledning med flera rekommendationer för att öka säkerheten i vägtrafiken för räddningspersonal som arbetar med att ta hand om trafikolyckor och kör till olyckor (MSB1078 – ). Utskottet vidhåller det man anförde i betänkande 2016/17:FöU7, dvs. att tillgången på räddningstjänstpersonal i beredskap/deltidsbrandmän är av vital betydelse för räddningstjänstverksamheten totalt sett. Detta gäller även i en krigssituation, vilket Försvarsberedningen pekar på. Det stöd som ges till kommunerna på olika sätt i arbetet med att organisera räddningstjänsten med deltidsanställda brandmän bör fortsätta att utvecklas. Att regeringen tillsatt en utredning om en effektivare är därför något som utskottet välkomnat tidigare och fortfarande ser positivt på, liksom MSB:s utvecklingsarbete på området, t.ex. genom den ökade tillgången på utbildningsorter och nya utbildningsalternativ. Dessa åtgärder förväntas sammantaget bidra till att det nås en långsiktig lösning i fråga om rekrytering och bibehållande av deltidsbrandmän. Även det arbete som sker för att säkra verksamheten säkerhetsmässigt och för att trygga arbetsmiljön för blåljuspersonal överlag välkomnas av utskottet. Utskottet ser inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder i fråga om räddningstjänstpersonal i beredskap, framför allt i väntan på den aviserade utredningens resultat, vilket kommer att presenteras . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om utbildningsnivån för heltidsbrandmän. I motion 2017/18:1650 av (M) anförs att det är ett problem att genomförd SMO-utbildning (skydd mot olyckor) inte är ett absolut krav för att bli heltidsbrandman då det är upp till kommunerna själva att avgöra utbildningsnivån för sina respektive brandmän. Motionären föreslår att möjligheten bör ses över om att införa ett krav på genomförd SMO-utbildning för att kunna bli heltidsbrandman. Motionären anser dock att de brandmän som har utbildning enligt det gamla systemet inte ska behöva läsa den tvååriga för att kunna arbeta vidare som brandman. Därtill borde även arbete under viss specificerad tid som deltidsbrandman kunna likställas med att ha genomgått utbildningen. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anger regeringen att utbildningarna inom området skydd mot olyckor ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Det är därför av stor vikt att staten även i fortsättningen kan säkerställa och bestämma kvalitetskraven för utbildningarna inom området. Regeringen anser att utbildningarna inom området skydd mot olyckor på ett bättre sätt bör anpassas till samhällets behov av kompetens när det gäller såväl omfattning som innehåll vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Bland annat mot denna bakgrund beslutade regeringen om kommittédirektivet En effektivare (dir. 2017:15). Utredaren ska analysera och föreslå hur kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst ska kunna bedrivas mer likvärdigt och effektivt. Utredaren ska även analysera och föreslå hur statens stöd till, och tillsyn över, kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . MSB har en viktig uppgift i att utveckla räddningstjänstens förmåga inom området skydd mot olyckor. I myndighetens årsredovisning (publ. MSB1172) anges att MSB har genomfört två omfattande utbildningsutredningar som har pekat på ett antal utvecklingsområden, utifrån vilka myndigheten också systematiskt vidtagit åtgärder. Utbildningar inom skydd mot olyckor är indelade i grund-, vidare- och fortbildning. Grundutbildning tillhandahålls genom Utbildning i skydd mot olyckor (SMO), Grundutbildning för räddningstjänstpersonal i beredskap (Grib) samt Grundutbildning för skorstensfejare (SKF). Vidareutbildning tillhandahålls genom kurser inom räddningsledning, tillsyn och annan olycksförebyggande verksamhet samt genom Påbyggnadsutbildning i räddningstjänst för brandingenjörer och Vidareutbildning till skorstensfejartekniker. Trots att MSB genomför många utbildningar inom skydd mot olyckor med ett stort antal studerande, kan myndigheten konstatera att man inte helt kan möta det behov som kommunerna redovisar. För att möta utbildningsbehoven behövs fler utbildningsplatser, anser man. Utskottet har fått information från MSB om att de flesta kommuner främst anställt personer till som genomgått SMO-utbildning. I de fall detta inte sker har det att göra med att man efterfrågar en annan sorts kompetens som är tänkt att komplettera den kompetens som erhålls från SMO-utbildningen. MSB anger att man inväntar resultaten från utredningen om en effektivare (dir. 2017:15) för att kunna utveckla arbetet vidare. Utskottet vill understryka – liksom man gjorde i betänkandena /16:FöU7 och 2016/17:FöU7 – att kvalificerad utbildning är en förutsättning för att den kommunala räddningstjänsten ska kunna få goda förutsättningar att bedriva en kompetent räddningstjänstverksamhet. Den pågående utredningen om en effektivare och utvecklingsarbete bildar därför en viktig bas för att utveckla utbildningen på området, enligt utskottet som också har fått information om att de flesta kommuner i huvudsak endast anställer personer till som genomgått SMO-utbildning. Utskottet bedömer således att det inte finns skäl att föregripa den pågående utredningens resultat och MSB:s utvecklingsarbete genom att föreslå ytterligare åtgärder i fråga om utbildningsnivån för heltidsbrandmän. Brandskydd för personer med funktionsnedsättning och äldre personer Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om brandskydd för personer med funktionsnedsättning och äldre personer. Jämför reservation 39 (SD) och 40 (KD). (M) anför i motion 2017/18:2567 att brandlarm behöver vara utrustade med en annan varningsfunktion än enbart ljud. Larm med både ljud och ljus kan vara en lösning som gör att även personer med nedsatt hörsel ska kunna uppfatta faran, menar motionären som föreslår att problemet med att ljud inte når alla vid brandlarm bör ses över och åtgärdas. I motion 2017/18:3341 understryker (KD) hur äldre människor är särskilt utsatta för brand. nationella strategi för att stärka brandskyddet genom stöd till enskilda är en ambitiös vision som dessvärre är långt ifrån att uppnås. Motionären menar att en rad aktiva åtgärder behöver vidtas för att antalet döda och svårt skadade vid bränder i bostadsmiljö ska minska. Medvetenheten om brandrisker och brandskydd behöver t.ex. höjas hos äldre och personal i äldreomsorgen. Andelen fungerande brandvarnare och brandskyddsutrustning i bostäder behöver öka, och det behöver också investeras i sprinklersystem. Brandskyddskraven för landets särskilda boenden är inte heller likvärdiga, enligt motionären. I motionen föreslås att regeringen bör se över det som anförs om behoven av brandskydd och sprinklersystem i särskilda boenden. Antalet omkomna i bränder i är omkring 100 personer , med årsvisa variationer. Statistiken tyder på en nedåtgående trend, enligt budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) som vidare anger att MSB arbetar tillsammans med myndigheter, kommuner och andra organisationer för att uppnå visionen i den nationella strategin för att stärka brandskyddet: ingen i ska omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. syftar till att höja kunskapsnivån hos enskilda. Kommunernas förmåga att förebygga bränder och andra olyckor har utvecklats positivt med hjälp av MSB, anser regeringen, men arbetet bör i större utsträckning samordnas och utgå från enskildas förutsättningar och behov. MSB uttrycker i sin årsredovisning (publ. MSB1172) att det fortfarande finns omotiverat stora skillnader i kommunernas arbetssätt, vilket visar att skyddet i landet som helhet inte är likvärdigt. MSB redovisar i en promemoria till utskottet (MSB dnr 2018-00540) att många kommuner uppger resursbrist och organisationssvårigheter som anledningar till varför man inte arbetar mer med individanpassat brandskydd. Det finns ett tydligt samband mellan kommunstorlek och riskuppfattning, anser MSB. presenterade MSB vägledningarna Att kommunicera brandskydd och Brandsäker bostad för alla som stöd för kommunernas arbete. är flera olika aktiviteter planerade för att kommunicera innehållet till berörda målgrupper. Risken att omkomma vid brand i vård- och omsorgsboenden är högre än i andra boenden, understryker MSB i sin årsredovisning. Att svagheter i brandskyddet vid dessa boenden inte fångas upp vid tillsyn är inte tillfredsställande. Eftersom det är de personer inom kommunen som kommer i kontakt med individerna som har möjlighet att upptäcka en utsatthet och vidta åtgärder, anser MSB att det finns behov av att utreda huruvida nuvarande lagstiftningar inom vård- och omsorgsområdet (bl.a. socialtjänstlagen (2001:453) och lagen om stöd och service (1993:387) till vissa funktionshindrade) inbegriper åtgärder för att skapa en trygg miljö ur ett brandsäkerhetsperspektiv. MSB menar i enlighet med rapporten i olika boendemiljöer att föreskrifter om brandskydd i vård- och omsorgsboenden och andra behovsprövade boenden skulle ge ökad tydlighet för både ägare och nyttjanderättshavare om kravnivån för brandskyddet. MSB anser vidare i årsredovisningen att det finns behov av föreskrifter om kontroll av brandtekniska installationer såsom t.ex. ventilation och sprinkler. Föreskrifter skulle underlätta tillsynsmyndighetens arbete med att visa brister i vissa typer av installationer och tydliggöra hur dessa ska underhållas för att funktionen ska upprätthållas . MSB anger också att man för att öka kunskapen om bränder i bostadsmiljö finansierar forskningsprojekt. Resultatet används i det fortsatta arbetet med att förebygga bränder i bostäder, bl.a. genom individanpassat brandskydd och riktade kommunikationsinsatser. Regeringen beslutade om kommittédirektivet En effektivare (dir. 2017:15). Utredaren ska bl.a. analysera och föreslå hur kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst ska kunna bedrivas mer likvärdigt och effektivt. Utredaren ska även analysera och föreslå hur statens stöd till, och tillsyn över, kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser fortfarande positivt på den nationella strategi och vision för att stärka brandskyddet som MSB har tagit fram på regeringens uppdrag. I likhet med vad som uttrycktes i betänkandena /16:FöU7 och 2016/17:FöU7 anser utskottet att ingen i ska behöva omkomma eller skadas allvarligt till följd av brand. En ökad samverkan mellan MSB, länsstyrelserna och kommunerna inom det övergripande området skydd mot olyckor är fortfarande viktig, men också med och mellan andra aktörer. Information till den enskilda medborgaren är central i sammanhanget och måste komplettera den befintliga lagstiftningen som inte kan lösa alla problem på egen hand, anser utskottet. Den långsiktiga nationella kan därför på ett bra sätt bidra till att öka kunskapsnivån hos enskilda och få dem att ta ett ökat ansvar för det egna skyddet mot bränder, bedömer utskottet vidare. Utskottet instämmer dock med MSB om att samhället behöver hjälpa till i de fall när individen inte har förmåga att skydda sig mot brand. Utskottet ser inte något behov av att föreslå ytterligare åtgärder när det gäller informationskampanjer eller brandlarm för personer med funk-tionsnedsättning eller äldre personer, bl.a. eftersom ett omfattande arbete på myndighetsnivå redan pågår, t.ex. genom MSB:s försorg. I byggregler (föreskrifter och allmänna råd, 5:2512§ BFS 2011:6) och föreskrifter om arbetsplatsens utformning (84§ AFS 2009:2) ställs dessutom redan krav på att larmanordningar i publika lokaler respektive på arbetsplatser ska avge signaler som kan uppfattas av personer med hörselnedsättning. På ett mer övergripande plan emotses utredningen om en effektivare som bl.a. har till uppgift att se över kommunernas brandförebyggande verksamhet. Utskottet vill inte föregripa resultatet av denna utredning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om beredskap för skogsbrandsläckning. Jämför reservation 41 (KD). m.fl. (KD) anför i motion 2017/18:3827 att nyinköpta helikoptrar inte kan bidra med att släcka skogsbränder. Försvarsmakten har heller inget uppdrag att stå i beredskap för sådant. Motionärerna föreslår att möjligheten att ge Försvarsmakten och viss beredskap för skogsbrandsläckning bör ses över (yrkande 38). I betänkande 2015/16:FöU13 konstaterade utskottet att en rad systemfrågor var under översyn, företrädesvis mot bakgrund av den stora skogsbranden i . Omhändertagandet av MSB:s , handling – Åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfarenheterna från skogsbranden i (Ju2015/1400/SSK) emotsågs av utskottet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) anges att mot bakgrund av den stora skogsbranden i samt det stora antalet asylsökande som kom till , har ett antal utvärderingar och rapporter lämnats av bl.a. MSB, och särskilda utredare. I rapporterna anges bl.a. åtgärdsbehov för att stärka samhällets krisberedskap. Länsstyrelsernas geografiska områdesansvar och förutsättningar att överta räddningstjänsten är två exempel på områden som behöver utvecklas. Rapporterna utgör viktiga underlag för att kunna dra lärdomar , anger regeringen. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning för att kommunernas räddningstjänst ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt. Uppdraget ska redovisas . I kommittédirektivet (dir. 2017:15) anges regeringens syn att det finns alltför stora variationer i kommunernas förutsättningar att utifrån de nationella målen i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, förkortad LSO, bedriva förebyggande verksamhet och räddningstjänst. Det finns bl.a. behov av förbättringar i fråga om samverkan mellan kommunernas räddningstjänster liksom när det gäller kommunernas utnyttjande av varandras resurser för förebyggande verksamhet och räddningstjänst. Dessutom behöver statens stöd till kommunerna på olika sätt utvecklas för att förbättra kommunernas förutsättningar att bedriva de aktuella verksamheterna. Utredaren ska bl.a. undersöka och utarbeta förslag till hur kommunernas samverkan på räddningstjänstområdet – utifrån rådande riskbild och andra lokala förhållanden – kan förstärkas, utvecklas och bli mer enhetlig, såväl inbördes som i förhållande till samhällets övriga hjälporgan, dvs. polisen, ambulanssjukvården och den statliga räddningstjänsten samt andra relevanta aktörer på området. Utskottet anser att förstärkning med personal och andra resurser vid stora olyckor och extraordinära händelser som t.ex. skogsbränder i första hand bör ske genom att offentliga organ samverkar och bistår varandra. Därför bör den gemensamma användningen av offentliga resurser utvecklas vidare, t.ex. i fråga om samhällets användning av helikopterresurser. I väntan på att utredningen om en effektivare ska färdigställas ser dock utskottet inte anledning att föreslå några ytterligare åtgärder i fråga om beredskap för skogsbrandsläckning med hjälp av helikoptrar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om beredskap för klimatförändringar. och (båda S) anför i motion 2017/18:1409 att det nya samhället inte bara karakteriseras av teknikutveckling utan också av förändringar i klimatet, vilka även påverkar grannländer. Motionärerna föreslår att arbetet med krisberedskap för att hantera klimatförändringar bör ses över (yrkande 3). I motion 2017/18:3887 understryker och (båda SD) att och andra länder kommer att ställas inför utmaningar till följd av extremväderhändelser, detta oavsett vilken den bakomliggande orsaken är och oavsett hur många miljarder som läggs på s.k. klimatsatsningar. Motionärerna föreslår att nationella beredskap för klimatförändringar bör förstärkas. Detta berör allt från livsmedelsförsörjning och infrastruktur till andra aspekter på beredskap inför exempelvis skogsbränder och översvämningar (yrkande 2). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6) understryker regeringen att vidtagandet av förebyggande åtgärder generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre perspektiv än att finansiera konsekvenser av naturolyckor.