bet · H501KU20 · 2018-06-12 00:00:00 — Den svenska handlingslinjen inför mötet innebar att verka för och rösta för en bred kompromiss som skulle kunna få stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsländerna. Vid den omröstning som sedan följde röstade för kommissionens förslag. När det gäller utskottets fråga om hur den framförda inställningen och den svenska handlingslinjen förhöll sig till den position som regeringen presenterade i sitt pressmeddelande samt om denna position på något sätt hade förankrats i anförs följande. I ett pressmeddelande anges att regeringen respekterar Europeiska kemikaliemyndighetens slutsats att det inte finns grund för att klassificera glyfosat som cancerframkallande samt att regeringen kommer att delta aktivt i diskussionerna mellan medlemsstaterna i frågan om ett förnyat godkännande av glyfosat. Den svenska handlingslinjen vid de möten som redogörs för ovan var förenlig med det som sägs i pressmeddelandet. Regeringen har inte kallats till överläggning i utskott för att diskutera handlingslinjen och har inte haft anledning att uppmärksamma på denna. Av svaret framgår även att de instruktioner som den svenska representanten i den aktuella haft under förhandlingsarbetet inte har varit föremål för information eller överläggning i något riksdagsutskott och att instruktionerna inte heller har varit föremål för samråd i . Vidare anförs att instruktionerna anpassades till kommissionens ändrade förslag samt övriga medlemsländers positioner. handlingslinje var dock densamma, nämligen att verka för en bred kompromiss som innebar att ett godkännande skulle kunna ges, även om det gavs för än . Regeringen såg inga skäl att informera det berörda utskottet eller om den svenska handlingslinjen inför kommittémötena. Med anledning av utskottets fråga om hur de instruktioner som den svenska representanten i den aktuella kommittén haft förhåller sig till den av miljöministern i bl.a. interpellationsdebatter och svar på skriftliga frågor redovisade uppfattningen att grunden för ett förnyat EU-godkännande för glyfosat skulle vara en vetenskapligt grundad riskbedömning anförs följande. Statsrådet uttryckte i interpellationsdebatter och svar på skriftliga frågor att de vetenskapliga bedömningar som hade gjorts av glyfosat skulle respekteras och att reglerna skulle följas. Det var förenligt med de instruktioner som den svenska representanten hade under förhandlingarna om ett förnyat godkännande av glyfosat, nämligen att verka för en bred kompromiss som innebar att ett godkännande skulle kunna ges, även om det gavs för än . Frågan om ett förnyat godkännande på EU-nivå för växtskyddsmedlet glyfosat var, såvitt framkommit, föremål för behandling inom EU:s kommittéförfarande och . Granskningen i ärendet visar att det uppstod en oklarhet kring den svenska handlingslinjen i förhandlingarna. Det gällde i huvudsak frågan om regeringens position i frågan om ett förnyat godkännande för glyfosat och om regeringen i förhandlingarna agerat i enlighet med den linje som kommunicerats officiellt. Av utredningen framgår att de instruktioner och den handlingslinje som den svenska representanten i den aktuella haft under förhandlingsarbetet inte hade varit föremål för information eller överläggning i något riksdagsutskott och inte heller hade varit föremål för samråd i . Utskottet har tidigare framhållit att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i EU, även frågor inom kommittologin, som utskotten bestämmer. En förutsättning för att så ska kunna ske är att regeringen noga beaktar behovet av att uppmärksamma utskotten på situationer där det kan finnas ett behov av att förankra ett politiskt viktigt nytt ställningstagande i (bet. 2014/15:KU20 s. 97 f.). har i ärendet anfört bl.a. att regeringen inte hade kallats till överläggning i utskott för att diskutera handlingslinjen och att regeringen inte haft anledning att uppmärksamma på denna. Vidare har angetts att regeringen inte såg några skäl att informera det berörda utskottet eller om den svenska handlingslinjen inför kommittémötena. Utskottet gör från formell synpunkt ingen annan bedömning. kan noteras den oklarhet som uppstod om regeringens position i frågan om ett förnyat godkännande för glyfosat och om regeringen i förhandlingarna agerat i enlighet med den linje som kommunicerats officiellt. En fungerande dialog mellan riksdag och regering i frågan hade enligt utskottet kunnat bidra till att avvärja eller i vart fall begränsa den oklarhet som uppstod kring den svenska handlingslinjen i förhandlingarna. 1.7 Fråga om samråd inför I en anmälan till (dnr 1038-2017/18), bilaga A1.7.1, begärs det att utskottet granskar statsminister samråd med inför ett informellt möte i i om EU:s framtid. I anmälan anförs att mötet var första gången som frågan om EU:s framtid formellt stod på dagordningen för ett meningsutbyte mellan medlemsländerna och att mötet skulle handla om vilken inriktning som EU-samarbetet ska ha . Enligt anmälaren krävde fem partier i riksdag (M, C, V, L och KD) ett samråd med statsministern inför mötet. Anmälaren anför att kravet trots det avvisades av regeringen med hänvisning till att inga beslut skulle fattas och att något mandat därför inte behövdes. Regeringen valde i stället att låta en statssekreterare informera inför mötet. Det har enligt anmälaren inte tidigare inträffat att ett informellt toppmöte endast har föregåtts av information i . Informationen lämnades i det här fallet dessutom av en statssekreterare. I anmälan redovisas bl.a. att regeringen enligt 7 kap. 14 § riksdagsordningen ska rådgöra med nämnden inför möten och beslut i . Anmälaren menar att den praxis som innebär att även informella möten i omfattas av samrådsskyldigheten håller på att luckras upp. Det har enligt anmälaren blivit allt vanligare med en diskussion i presidium om det ska hållas ett samråd inför informella möten. Anmälaren framhåller att EU:s beslutsprocesser innebär att beslut föregås av flera månaders diskussioner och att inflytande i EU-arbetet till mycket stor del handlar om att tidigt ha en åsikt och att föra fram den i diskussionerna. Att endast engagera sig i frågor när formella beslut ska fattas är enligt anmälaren att försitta en chans till svenskt inflytande i EU. Med anledning av vad som anförts anser anmälaren att bör granska om statsminister har brustit i sin samrådsskyldighet gentemot genom att avstå från att förankra en första svensk ståndpunkt inför diskussionerna om hur ser på EU:s framtid. Till grund för granskningen har legat bl.a. en svarspromemoria från Statsrådsberedningen, bilaga A1.7.2. I avdelning III (artiklarna 13–19) finns bestämmelser om unionens institutioner, bland dem . I artikel 15 anges att ska ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och bestämma dess allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar. Det ska inte ha någon lagstiftande funktion. ska bestå av medlemsstaternas stats- eller regeringschefer samt av sin ordförande och kommissionens ordförande. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik ska delta i dess arbete. ska sammanträda två gånger per halvår efter kallelse av sin ordförande. Om situationen kräver det ska ordföranden sammankalla ett extra möte i . I 10 kap. 10 § regeringsformen föreskrivs att regeringen fortlöpande ska informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen (RO). Enligt 7 kap. 14 § tredje stycket RO ska regeringen rådgöra med inför möten och beslut i . samrådde statsministern med inför Europeiska rådets möten utan att det fanns någon särskild reglering om detta. föreslog att regeringens skyldighet att informera och samråda inför möten i borde regleras i RO. Samrådet borde ske i , vilket innebar en bekräftelse av rådande praxis (framst. 2005/06:RS3 s. 54, bet. 2005/06:KU21). Riksdagsstyrelsen föreslog i framställning 2013/14:RS3 Översyn av riksdagsordningen (s. 166 f.) att samrådet inför bör omfatta både ”möten” och ”beslut”. Frågan hade tagits upp av den s.k. som anförde följande (2010/11:URF2 s. 68): Enligt 10 kap. 10 § tredje stycket riksdagsordningen ska regeringen rådgöra med inför möten i . Paragrafen fick sin nuvarande lydelse till följd av de ändringar som genomfördes på förslag av . Ordalydelsen ansågs vara en kodifiering av rådande praxis. paragrafen formulerades hade Lissabonfördraget ännu inte trätt i kraft. var inte en europeisk institution och kunde därför inte heller fatta några formella beslut. För det fall ett formellt mellanstatligt beslut behövde fattas arrangerades ofta ett särskilt stats- och regeringschefsmöte i anslutning till Europeiska rådets möte. Detta är troligtvis anledningen till att första och tredje styckena har formulerats olika. I detta avseende finns dock inte någon bestämd förklaring angiven i förarbetena. Efter Lissabonfördragets ikraftträdande har blivit en europeisk institution. För att inte riskera att gå miste om några samrådstillfällen kan de samråd som enligt riksdagsordningen ska äga rum därför behöva knytas till Europeiska rådets beslut i stället för till dess möten. Om lagtexten ändras till att regeringen ska rådgöra med inför beslut i riskerar man dock att förlora anknytningen till de stats- och regeringschefsmöten i mellanstatliga frågor som fortfarande äger rum i anslutning till Europeiska rådets möten. har av tradition även haft samråd med regeringen om dessa frågor. Ett exempel på en fråga som måste avgöras av stats- och regeringschefer är beslut om säte för unionens institutioner. Medlemsstaternas stats- och regeringschefer kan även hålla gemensamma möten i de fall har beslutat att sammankalla ett konvent för att granska föreslagna fördragsändringar. Mot bakgrund av det som angivits ovan menar utredningen att texten i paragrafens tredje stycke om för tydlighets skull bör formuleras ”Inför möten och beslut i …”. Texten blir tydligare och framtida frågeställningar om vad ordalydelsen annars kan tänkas innebära undviks. Utredningen önskar därmed också markera att ingen ändring är avsedd när det gäller den praxis som har utformats för samråd med regeringen inför möten eller beslut som stats- och regeringschefer fattar i anslutning till . av riksdagsordningen gjorde följande uttalande om förslaget i om samråd rörande (2012/13:URF3 s. 214): EUMOT föreslog att regeringen ska åläggas att samråda inför möten och beslut i , och inte som bara inför möten. I sak avsågs ingen förändring. Europeiska rådets möten präglas inte av formella beslut i samma utsträckning som ministerrådets möten. Som EUMOT föreslog bör samrådet inför således omfatta både ”möten” och ”beslut”. EUMOT hänvisar till att också stats- och regeringschefernas möten därmed inbegrips. En sådan formulering garanterar också att de överläggningar som inte syftar till beslut i blir föremål för samråd med . Därmed omfattas även informella möten i . Detta är också dagens praxis. Riksdagsstyrelsen delade kommitténs bedömningar, och beslutade i enlighet med styrelsens förslag (framst. 2013/14:RS3, bet. 2013/14:KU46). Av 7 kap. 14 § andra stycket RO framgår att regeringen ska överlägga med i andra frågor (än de som ska beslutas i rådet) om arbetet i EU när nämnden av särskilda skäl begär en sådan överläggning. Av uppgifter på Europeiska rådets webbplats (consilium.europa.eu) framgår att rådets estniska ordförandeskap anordnade ett digitalt toppmöte i i samarbete med Europeiska rådets ordförande och . höll Europeiska rådets ordförande en informell middag med medlemsländernas ledare inför toppmötet. Ledarna diskuterade EU:s största utmaningar efter Bratislavafärdplanen. skickades ett brev från till EU:s ledare inför den informella middagen i (, pressmeddelande 529/17). I brevet redogörs för några av de utmaningar som EU står inför på bl.a. migrationsområdet, säkerhetsområdet och det ekonomiska området. Vidare anges bl.a. följande: Vi kommer inte att kunna ta upp eller besluta om alla de här sakerna i . Men jag tror att mötet blir ett utmärkt tillfälle att diskutera hur vi ska ta oss an debatten, särskilt med tanke på de många intressanta åsikter vi har hört om innehåll, metod och mål. Jag kommer att rådfråga er för att vi, efter diskussionen, ska kunna besluta hur Europeiska rådets arbete ska organiseras i det här avseendet. För att garantera en öppen, rättfram och informell diskussion om dessa frågor kommer inga dokument att läggas fram, och diskussionen kommer inte att resultera i några skriftliga slutsatser. Av uppgifter på regeringens webbplats () framgår att EU:s stats- och regeringschefer möttes i den 28–för ett informellt toppmöte och att statsministern deltog vid mötet. Vidare framgår att programmet inleddes med en diskussion om EU:s framtid över en informell middag. Diskussionen handlade om framstegen som gjorts inom EU sedan stats- och regeringschefernas möte i . Det framgår även att det efter att röstat för att lämna EU pågår en intensiv diskussion om hur det framtida samarbetet ska se ut och att med stöd av många andra medlemsstater framhöll att EU måste hålla ihop och fokusera på utmaningarna EU står inför. Det finns inte något beslut från om att begära samråd med statsministern inför det informella mötet . var statssekreterare i lämna information inför det informella mötet mellan EU:s stats- och regeringschefer . Statssekreteraren anförde bl.a. följande (uppteckningar 2017/18:2 anf. Mötet ska handla om hur man kan tänkas gå vidare med arbetet med att fullborda den digitala inre marknaden i Europeiska unionen. Tanken är stats- och regeringscheferna ska resonera informellt om hur digitaliseringens möjligheter kan användas på bästa sätt för att främja en ökad konkurrenskraft, jobb och tillväxt. Det här är en fråga som som ordförandeland har drivit aktivt. är väl ett av de EU-länder som ligger främst när det gäller digitalisering, och många andra instämmer förstås i att det är viktigt för EU att ta det här arbetet vidare. Detta är alltså ett informellt möte. Några beslut kommer inte att fattas, och det kommer inte heller att antas några slutsatser vid mötet. För de ledare som har hunnit fram till ordnar esterna en informell middag. Där har den estniske premiärministern bett att leda resonemangen, och han har i ett brev inför det här middagssamtalet redovisat några tunga utmaningar som Europeiska unionen står inför och som ledarna i och för sig har diskuterat tidigare – säkerhetsfrågor, den europeiska monetära unionen, migrationsfrågor, klimatfrågan och så vidare. Tusk har också varit noga med att betona att man inte förväntas att hantera, än mindre fatta några beslut om alla dessa frågor under middagsmötet . Det kommer inte att finnas några papper på bordet. Inga beslut kommer att fattas, och det kommer inte att antas några slutsatser. Det som Tusk vill ha med sig från middagen – jag har talat med hans närmaste medarbetare om det här – är en vägledning från middagsgästerna om hur han ska organisera Europeiska rådets arbete med dessa framtidsfrågor framöver. Vi förutser, efter det samtalet och en del andra signaler vi har fått, att han kommer att komma till slutsatsen att frågan behöver tas upp på Europeiska rådets dagordning kanske . Jag vill ändå ta tillfället i akt att informera om vilka ingångsvärden som statsministern tar med sig till den här informella diskussionen. Just nu hörs det flera röster runt om i i en mer och mer aktiv framtidsdiskussion. Vi hörde i förrgår den franske presidenten tala på . Kommissionspresidenten levererade sitt tal om tillståndet i unionen för någon vecka sedan. Allmänt sett är det förstås bra ju fler som engagerar sig i debatten om hur EU ska arbeta framöver. Statsministern planerar själv att hålla ett slags linjetal om Europeiska unionen vid , så det blir också ett bidrag. En del av den här diskussionen handlar, som vi har sett, om olika framtidsscenarier med inslag av institutionella förslag om hur man ska ändra . Det kan vara intressant förstås. Det kan till och med i några delar vara attraktivt för en del. Men för regeringens utgångspunkt är det viktigaste sättet att nu stärka unionen det här: att i första hand hantera de utmaningar som unionen står inför och som den ännu inte har hanterat tillräckligt bra. Detta om kvällen. Det är alltså ett informellt samtal. Inga beslut ska fattas. Inga nya positioner ska behöva intas. har ju redan haft uppe framtidsdiskussionen i flera av utskotten med utgångspunkt från den vitbok som kommissionen presenterade , och har redan flera utskott planerade sådana här överläggningar kring de olika sakfrågorna. Även och säkert även andra rådskonstellationer kommer sedan att ta upp framtidsdiskussionen på sina dagordningar med viss regelbundenhet framöver, och då blir det tillfälle att diskutera detta först i utskotten och sedan också här i , allt i takt med att nya, konkreta förslag läggs fram för beslut. Av EU-nämndens uppteckningar från sammanträdet framgår att i (M) anförde att hon beklagar att statsministern inte ansåg det viktigt att komma till för att samråda inför toppmötet i (anf. Även (V) uttryckte att det hade varit rimligt att statsministern varit närvarande vid sammanträdet (anf. På en fråga från i (M) om vad statsministern avsåg att framföra vid mötet anförde statssekreteraren bl.a. följande (anf. Statsministern har inte för avsikt att säga något utöver vad som redan har täckning i riksdag. Det var svaret på frågan. Kommer statsministern att sitta tyst, frågade . Nej, det tror jag inte att han kommer att göra. Jag tror att det kommer att bli ganska korta inlägg från flertalet deltagare vid middagen. Det är begränsad tid, kanske tre för var och en. Han kommer i första hand att vilja svara på fråga, nämligen hur vi ska organisera arbetet kring framtidsdiskussionen på bästa möjliga sätt. Som jag sa i min inledning är statsministerns ingångsvärde att fokusera på de frågor som verkligen betyder något i människors vardag och där unionen ännu inte har levererat som den ska. Vi kan ta migrationsfrågorna, säkerhetsfrågorna och frågorna om jobb och tillväxt. Det är sådant som berör medborgarna i på ett påtagligt sätt. Statsministern tror inte att det är möjligt att ha en diskussion om institutionella frågor av det slag som den franske presidenten har väckt, även om jag är säker på att president själv kommer att flagga och göra reklam för dem i sitt tal – det håller jag inte alls för uteslutet. Men det blir ingen sakdiskussion om dessa saker. I stället kommer att lyssna med sina kollegor och sedan dra sin slutsats om hur man ska organisera det hela. Jag gissar att det blir en diskussion och att statsministern inför denna kommer att samråda med på sedvanligt sätt. Vid EU-nämndens sammanträde lämnade statssekreterare en återrapport från det informella mötet mellan EU:s stats- och regeringschefer . Statssekreteraren anförde bl.a. följande (uppteckningar 2017/18:3 anf. Kvällen före det informella toppmötet ordnades det en middag för de stats- och regeringschefer som hade hunnit fram till till dess. Alla länder var alltså inte representerade, och alla som var där tog heller inte till orda. Som ni vet leddes diskussionen av Europeiska rådets ordförande , och den kretsade kring hur man ska organisera diskussionerna om EU:s framtid framöver. Många har noterat de förslag som framfördes av den franske presidenten under hans anförande vid Sorbonneuniversitetet för sedan. Det fanns några stats- och regeringschefer som under middagssamtalet ville att man nu ska ta sig an nya förslag om hur EU ska arbeta framöver. statsminister tillsammans med många andra länders företrädare gick emot detta och sa att det viktigaste nu är att fokusera på sådant som vi verkligen vill genomföra och som vi redan har åtagit oss att göra, till exempel vad gäller migration, säkerhet, försvar, arbetslöshetsfrågor och skapande av nya jobb. Det viktigaste sättet, menade dessa ledare, för att stärka Europeiska unionen är att hantera de utmaningar som vi står inför och som vi ännu inte hanterar tillräckligt bra. önskan med middagsdiskussionen var, precis som ordföranden sa, att få vägledning om hur han ska organisera Europeiska rådets arbete med framtidsfrågorna framöver. Som jag nämnde och som ordföranden sa här kommer dessa frågor att återfinnas på Europeiska rådets dagordning . Inför detta kommer som sagt statsministern hit för ett sedvanligt samråd med . har lovat att han innan mötet äger rum ska lägga fram ett förslag om hur arbetet ska organiseras framöver. Förslaget lär framför allt baseras på de prioriteringar som stats- och regeringscheferna lade fram vid det informella toppmötet i men också vid sammankomsten i i samband med 60-årsfirandet av tillkomst liksom vid sammankomsten i . Han väntas också titta på vilka nya förslag som kan inkluderas i en framtidsdiskussion. Just nu genomför konsultationer med medlemsstaternas ledare runt om i . Han väntas också komma till för att ha ett resonemang med statsministern och presentera sitt utkast till arbetsplan för . Ett tydligt budskap från middagen är att det är i kretsen av de 27 som framtidsdiskussionen ska föras. Det är inte fråga om att gå in i några mindre cirklar nu eller åka till för diskussioner mellan endast några, utan det är som har kommandot över diskussionen. Det är han som är Europeiska rådets ordförande, och det är han som ska leda detta. Sedan får vi se vad resultatet blir. Detta var vad jag hade att säga om det informella mötet i . En ny arbetsmetod för Vid mötet i fick Europeiska rådets ordförande i uppdrag att utarbeta den s.k. ledaragendan. Ledaragendan beskrivs på Europeiska rådets webbplats som ett konkret arbetsprogram som ska bryta dödläget och hitta lösningar på EU:s viktigaste politiska utmaningar och prioriteringar. Den ska användas för att på högsta nivå ta itu med de mest omstridda frågorna, bl.a. migration, reformen av euroområdet och EU:s framtida finansiering. Ledaragendan, som gäller , godkändes av . Vissa punkter på agendan ska diskuteras under formella möten i , medan annat behandlas informellt, med 27 eller 28 länder, beroende på vad det gäller. Agendan omfattar pågående arbetsområden, liksom frågor som kräver diskussioner för att man ska kunna komma vidare när samtalen har gått i stå eller finna lösningar inom viktiga politiska frågor. I det sistnämnda fallet kommer frågorna att förberedas med s.k. beslutsskrivelser, där de politiska problem som behandlas ska anges på ett tydligt sätt. Ledaragendan är ett levande dokument som vid behov kommer att uppdateras och ändras. Europeiska rådets ordförande har inför Europeiska rådets möte kommenterat den nya arbetsmetoden på följande sätt (, pressmeddelande 593/17): För det första är jag mycket glad över er vilja att snabba på vårt arbete och övervinna känslan av maktlöshet där politiska intressen eller byråkratisk tröghet står i vägen för möjligheten att uppnå resultat. För att det ska lyckas kommer jag att föreslå ett mer politiskt förhållningssätt vid våra diskussioner och – när så behövs – fler möten. Mer direkt engagemang i politiskt känsliga frågor och säkerställande av konkreta resultat kommer att kräva att ni är beredda att övervinna låsningar i ministerrådet. Vi har tidigare visat vår förmåga att göra detta, till exempel när det gäller stabilare antidumpningsregler, som vi nu kommit överens om med . Med detta i åtanke kommer jag att föreslå ett antal debatter för att lösa den gordiska knuten i de känsligaste frågorna, som migration eller reformen av EMU. Som ni vet finns det två huvudorsaker till att några frågor kör fast. Den första är att i stället för att ta itu med aktuella frågor låter ledare frågorna fastna hos sina medarbetare eller i beslutssystemet. Jag är verkligen glad över att ni i enades om att det är hög tid att vi tar saker och ting i våra egna händer. Den andra orsaken är motstridiga intressen och åsikter er emellan och mellan era regeringar, både när det gäller innehåll och beslutsamhet att bryta dödläget.