bet · H501FöU3 · 2018-02-08 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det nuvarande försvarspolitiska inriktningsbeslutet, pågående utredningar och Försvarsberedningens pågående arbete inför kommande försvarspolitiska inriktningsbeslut. I betänkandet behandlar utskottet motioner från allmänna motionstiden. Motionsförslagen rör bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten samt materielförsörjning och försvarsindustri-frågor. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (SD) 2.Försvarspolitisk inriktning, punkt 1 (C) 3.Försvarets förmåga, punkt 2 (M, C, KD) 4.Försvarets förmåga, punkt 2 (SD) 5.Nordiskt samarbete, punkt 3 (SD) 6.Nordiskt samarbete, punkt 3 (C) 7.Nordiskt samarbete om totalförsvaret, punkt 4 (M, C, KD) 8.Internationella samarbeten, punkt 6 (SD) 9.Internationella samarbeten, punkt 6 (C) 10.Internationella samarbeten, punkt 6 (V) 11.Försvarslogistik, punkt 7 (M, C, KD) 12.Försvarslogistik, punkt 7 (SD) 13.Materielförsörjning och försvarsindustrifrågor, punkt 8 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2017/18:163 av (SD) yrkande 3, 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 53, 2017/18:2709 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3037 av m.fl. (L), 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 48, 2017/18:3434 av (M) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 3 (M, C, KD) Reservation 4 (SD) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 18, 19 och 25, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 28. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Nordiskt samarbete om totalförsvaret 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 10. Reservation 7 (M, C, KD) 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 50. 2017/18:554 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2017/18:3745 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 27 och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 43. Reservation 11 (M, C, KD) Reservation 12 (SD) 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkandena 17, 26, 30 och 31, 2017/18:2673 av och (båda S), 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 8 samt 2017/18:3826 av och (båda V) yrkandena 2 och 3. Reservation 13 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 18 motioner (36 yrkanden) från allmänna motionstiden /18. Motionerna behandlar frågor om bl.a. försvarspolitisk inriktning, försvarets förmåga, internationella samarbeten samt materielförsörjning och försvarslogistik. beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen skulle svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. presenterade Försvarsberedningen den försvarspolitiska rapporten av – Starkare försvar för en osäker tid. beslutade chefen för om nya anvisningar för Försvarsberedningens arbete. presenterades delrapporten – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningens slutrapport ska redovisas och ligga till grund för en ny inriktningsproposition. Till grund för försvarets nuvarande inriktning och Försvarsmaktens nuvarande organisation ligger beslut Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). Därmed fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . Utskottet anförde i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11) att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet delade även regeringens bedömning när det gäller principerna för materielförsörjningen och att stridsflygsförmågan och undervattensförmågan är tydliga exempel på förmågor av väsentligt säkerhetsintresse för . Utskottet såg därtill positivt på regeringens aviseringar av utredningar inom materielförsörjningen och logistikområdet. Utskottet lämnade över avsnitt 4 Säkerhetspolitiken från regeringens proposition till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10) har en bred omfattning och att den inkluderar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. inte enbart militärt väpnade angrepp. Därtill anförde utskottet att i den nordiska solidaritetsförklaringen lyfts cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt fram. I betänkandet framhöll det sammansatta utskottet att det liksom regeringen anser att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. Regeringen och har därför verkat för att säkerhet byggs solidariskt med andra. Utskottet välkomnade regeringens aviseringar av utredningar på området. Därtill ansåg utskottet liksom regeringen att bör fortsätta det aktiva engagemanget och deltagandet i internationella insatser, civila och militära, inom ramen för FN, EU, Nato och (). Sammantaget instämde utskottet i regeringens bedömning och ställningstaganden i fråga om säkerhetspolitiken. Regeringen har efter försvarsinriktningsbeslutet tillsatt ett flertal utredningar; bl.a. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för försvarssamarbeten enligt regeringsformen (dir. 2015:111). överlämnade utredaren betänkandet Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64) till regeringen. Utredaren konstaterar bl.a. att regeringsformen inte innehåller några bestämmelser som specifikt tar sikte på om det finns förutsättningar för ett fördjupat internationellt försvarssamarbete som sådant. Regeringsformen bedöms inte lägga några hinder i vägen för försvarssamarbeten så länge de konstitutionella regler som har relevans för frågan iakttas vid beslutsfattandet. Utredaren menar att regleringen i regeringsformen kräver att frågor om kompetensfördelningen mellan och regeringen vid ingåendet av internationella avtal, om behovet av överlåtelse av beslutanderätt och om författningsstöd m.m. övervägs och iakttas i varje enskilt fall. Betänkandet bereds inom . Vidare beslutade regeringen att tillsätta en statlig offentlig utredning om försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten (dir. 2015:88). Betänkandet Säkerhet i ny tid (SOU 2016:57) överlämnades till regeringen . I betänkandet konstateras bl.a. att det politiska intresset för nordiskt samarbete har ökat . Utredaren gör bedömningen att de nordiska ländernas geografiska förutsättningar och intresseinriktningar är likartade men inte identiska. Trots vissa begränsningar menar utredaren att det finns en potential i det nordiska militära samarbetet. Dess sammantagna effekt för , liksom för de övriga nordiska länderna, förblir dock komplementär enligt utredarens bedömning. Det är enligt utredaren därför centralt att dess vardagliga utformning skapar mervärde och är fullt kompatibel med engagemang i andra bi- och multilaterala forum. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2015:71) med uppdrag att göra en översyn av materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten för att möjliggöra för regeringen att, med tillgängliga resurser, utforma och organisera denna med hänsyn till Försvarsmaktens justerade mål i enlighet med försvarspolitiska inriktningsproposition. Utredningen överlämnades till försvarsministern . Utredningen föreslog bl.a. att Försvarsmakten ska ansvara för att driftstyra och vidmakthålla myndighetens materiel och att verksamhetsområdet förråd, service och verkstäder inom förs över till Försvarsmakten. Vidare föreslog utredningen en ny finansiell styrmodell där de finansiella flödena renodlas. tilldelas dispositionsrätten till investeringsanslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och får ett eget förvaltningsanslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktningen av försvarets förmåga och svensk militär förmågebredd. Även ett motionsyrkande om att sammankalla försvarsberedningen avslås. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (C). I motion 2017/18:163 av (SD) yrkande 3 anförs att svensk militär förmågebredd under inga omständigheter bör få tas bort eller minskas som en följd av rationalisering vid ett försvarsförbund mellan och någon annan stat. ska bibehålla sin utrikes- och säkerhetspolitiska flexibilitet. Motionären föreslår ett defensivt försvarsförbund med som enbart ska föreskriva att vi är beredda att fullt ut stödja varandra med alla till buds stående medel, såväl militära som civila, vid en aggression som riktas mot något av våra länder. ska i så liten utsträckning som möjligt begränsa och suveräna möjlighet att agera i andra utrikes- och säkerhetspolitiska frågor som inte är kopplade till vår region. Upprustningen av den egna totalförsvarsförmågan är enligt motionären viktigast, och ska heller inte inskränka den militära förmågebredden vid ett eventuellt försvarsförbund med . I motion 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 1 anförs att den svenska försvarsförmågan ska utvecklas så att hela landet kan försvaras genom ökad tillgänglighet och förbättrad operativ förmåga inom alla försvarsgrenar. Hela ska kunna försvaras i alla de klimat- och väderförhållanden som finns i vårt land. Totalförsvarets fortsatta utveckling är viktig för försörjningstryggheten av . Fortsatta steg för att stärka den svenska försvarsförmågan är enligt motionärerna anslutning till Nato, höjda försvarsanslag och fortsatt utveckling av totalförsvaret. I yrkande 4 anförs att man bör utreda behovet av ytterligare regementsbildningar på platser som är strategiskt viktiga för totalförsvaret. I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 12 anförs att regeringen skyndsamt bör sammankalla Försvarsberedningen. Situationen i har enligt motionärerna eskalerat och därför bör arbetet med att ta fram en ny inriktning mot ett starkare försvar skyndsamt påbörjas med målet att försvarsutgifterna ska uppgå till av BNP. I motion 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att försvarsförmågan måste förstärkas. Läget i är instabilt. försvars- och säkerhetspolitik har inte tillräckligt tydligt anpassats till detta. Försvarsöverenskommelsen är enligt motionärerna inte längre tillräcklig. Omvärldsläget är nu så dåligt att en tydlig förstärkning är nödvändig. Därför föreslår motionärerna inrättandet av en cyberskyddsmyndighet, förstärkningar av brigaderna, förstärkning av Försvarsmaktens logistik, förbättrad civil beredskap, återskapandet av en civil ledningsorganisation och förstärkning av möjligheterna till kvalificerade övningar. För att möta nya hot behöver nya konstellationer för samverkan analyseras. Bakgrund och tidigare beslut beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen ska fortsätta att svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. fattade regeringen beslut om anvisningar till Försvarsberedningen. Beredningen anvisades att analysera viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som i relevanta regioner. Försvarsberedningen skulle redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik (Fö2012/1384/FÖBER). Försvarsberedningen lämnade rapporten i en globaliserad värld (Ds 2013:33) till regeringen. Regeringen fattade därefter beslut om anvisningar för beredningens fortsatta arbete (Fö2013/1390/SSP). Beredningen skulle analysera det svenska försvaret och lämna förslag för perioden med utgångspunkt i rapporten i en globaliserad värld. lämnade beredningen rapporten av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20). Med utgångspunkt i bl.a. Försvarsberedningens rapporter lämnade regeringen i propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) förslag på en ny inriktning för krigsförband i Försvarsmaktens organisation . Regeringen anförde i propositionen att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I propositionen anges att Socialdemokraterna, , , och står bakom den politiska överenskommelsen om försvarets inriktning 2016 . beslutade om försvarets inriktning och fastställde då målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i , i enlighet med regeringens förslag. I försvarsutskottets betänkande 2016/17:FöU3 framhöll utskottet återigen att det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. Utskottet framhöll att försvarsekonomin har stärkts och att medel successivt kommer att tillföras verksamheten fram . Enligt utskottet innebar försvarsinriktningen en viktig ambitionshöjning för det svenska försvaret. Utskottet betonade därför vikten av att utpekade åtgärder genomförs och att de även följs upp. Frågor om eventuella förändringar av ambitionsnivån eller prioriteringar i säkerhets- och försvarspolitiken skulle enligt utskottet lämpligen hanteras av nästa försvarsberedning när den sammankallas. beslutade försvarsministern om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta arbete. överlämnades en delrapport om inriktningen av totalförsvaret benämnd Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Försvarsberedningen konstaterar i rapporten att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i vårt närområde. Totalförsvaret ska därför utformas och dimensioneras för att kunna möta ett väpnat angrepp mot inklusive krigshandlingar på svenskt territorium. Försvarsberedningen föreslår att målet för totalförsvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara mot väpnade angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Försvarsberedningen lämnar i rapporten förslag som innebär att totalförsvaret får en förbättrad förmåga och uthållighet att hantera ett väpnat angrepp och krig på svenskt territorium samt situationer med s.k. gråzonsproblematik. Förmågan att motstå allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under en del av ska vara utgångspunkten för planeringen och grunden för totalförsvarets samlade förmåga. Förslagen innebär bl.a. tydligare ansvars- och ledningsförhållanden, etablerandet av ett befolkningsskydd, förstärkningsresurser för räddningstjänsten och polisen, en förbättrad förmåga inom sjukvården att hantera större skadeutfall, förbättrad informations- och cybersäkerhet samt en ökad beredskap inom livsmedels- och energiförsörjningen. Förslagen bedöms stärka den fredstida krisberedskapen. Förslagen medför att den nuvarande försvarspolitiska inriktningen, som gör gällande att det civila försvaret ska bygga på krisberedskapen, kompletteras med åtgärder för de specifika krav som ett krig ställer. Det civila försvarets förmåga kommer att utgöras av både samhällets grundläggande förmåga att hantera fredstida kriser samt samhällets planering och förberedelser för krig. Det enskilt viktigaste är att den operativa förmågan i krigsförbanden ökar och att den samlade förmågan i totalförsvaret säkerställs. Försvarsekonomin har stärkts, och medel kommer successivt att tillföras verksamheten fram . Utskottet anser att försvarsinriktningen innebär en viktig ambitionshöjning för det svenska försvaret. Utskottet vill därför återigen betona vikten av att utpekade åtgärder genomförs och att de även följs upp. Frågor om eventuella förändringar av ambitionsnivån i förmågan eller prioriteringar i säkerhets- och försvarspolitiken hanteras enligt utskottet lämpligen i arbetet med en ny försvarspolitisk inriktning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:163 yrkande 3, 2017/18:3765 yrkandena 1 och 4 samt 2017/18:3829 yrkande 4. Utskottet konstaterar att försvarsminister beslutade om nya anvisningar för Försvarsberedningens fortsatta rapport. Av anvisningarna framgår att beredningen ska lämna sin slutrapport . Försvarsberedningen enades om att lämna en delrapport om inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025. Delrapporten överlämnades till försvarsministern . Utskottet noterar att försvarsministern har regeringens bemyndigande att lämna anvisningar för Försvarsberedningens arbete. Utskottet anser att ordningen där försvarsministern sammankallar och fattar beslut om närmare anvisningar till Försvarsberedningen fungerar väl. Utskottet finner därför inte någon anledning för utskottet att definiera eller specificera beredningens uppdrag i större utsträckning än vad som sker . Utskottet avstyrker därmed motion 2017/18:3827 yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försvarets förmåga. Jämför reservation 3 (M, C, KD) och 4 (SD). I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 48 anförs att Försvarsmaktens förmåga att hålla luftrum och sjövägar öppna för handelstrafik bör vara prioriterad. är ett exportberoende land som i hög grad är beroende av att kunna hålla handelsvägarna öppna, men det är även en central del för den svenska försörjningstryggheten. Samma förslag finns i motion 2017/18:2709 av m.fl. (M) yrkande 1. I motion 2017/18:3037 av m.fl. (L) anförs att tillkännager för regeringen att det är en högt prioriterad fråga hur ett svenskt bidrag till ett försvar mot ballistiska robotar ska anordnas. Den parlamentariskt tillsatta utredningen (SOU 2014:88) angav i sitt slutbetänkande att hade ett behov av försvar mot ballistiska robotar. Enligt motionärerna har utredningen inte remissbehandlats, och det har inte framkommit hur regeringen avser att omhänderta utredningens förslag. I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 53 anförs att polisens IED-förmåga (improvised explosive devices) bör avvecklas och att ansvaret bör läggas på Försvarsmakten. Försvarsmakten utbildar bombtekniker. Behovet av bombtekniker i har enligt motionärerna ökat kraftigt. Försvarsmakten har byggt upp en spetskompetens inom området. Ammunitions- och minröjning är förmågor som är ständigt efterfrågade såväl nationellt som internationellt. Motionärerna anser därför att Försvarsmaktens förmåga bör byggas upp till samma nivå som fanns innan det senaste försvarsbeslutet för att säkerställa såväl polisens som Försvarsmaktens behov av ammunitions- och minröjningskapacitet. I motion 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 10 anför motionärerna att kunskaps- och erfarenhetsutbytet mellan specialförbanden och polisens nationella insatsstyrka bör utvecklas ytterligare och utformas så att detta fungerar på ett ändamålsenligt sätt. Specialförband kan användas för en lång rad varierande uppgifter och kan agera autonomt bakom fiendens linjer. Användandet av specialförband har enligt motionärerna ökat och därmed även behovet av att kunna möta det asymmetriska hot de utgör. Förmågan att möta asymmetriska hot kan antingen vara en militär eller en polisiär uppgift beroende på de faktiska omständigheterna. Enligt motionärerna är det därför en viktig förmågehöjande faktor att det sker ett intimt kompetens- och erfarenhetsutbyte mellan specialförbanden och den också i samband med skarpa insatser trots att polisens och Försvarsmaktens uppgifter är tydligt avgränsade. I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 22 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över hur polisen och Försvarsmakten kan fördjupa sin samverkan vid terrorattentat. Samverkan mellan Försvarsmakten och polisen måste bli bättre. Det finns positiva exempel på samverkan där polisen använder Försvarsmaktens helikopterresurser. Enligt motionärerna skulle ytterligare åtgärder kunna frigöra resurser som polisen kan använda för sin kärnverksamhet. I motion 2017/18:2709 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att ställer sig bakom betydelsen av enda luftvärnsregemente, Lv 6. närområde har blivit mer osäkert och oförutsägbart. Huvuduppgiften för luftvärnet utförs i luftrummet i samverkan med flygvapnet och arméns regementen. Enligt motionärerna är förmågan nödvändig för att säkerställa bibehållna samhällsfunktioner för totalförsvaret vid ett skymningsläge. I motion 2017/18:3434 av (M) anförs att ställer sig bakom förslaget att utveckla och stärka det samlade militära försvaret på med fokus på att utveckla en fullt mekaniserad bataljon. och regeringen pekade genom försvarsbeslutet särskilt på som en strategiskt viktig region att ha militär närvaro på. Det är tydligt att ön har stor betydelse även för andra. De politiskt fattade besluten har enligt motionären inte pekat ut den långsiktiga riktningen för betydelse. Det militära skjutfältet och den nya militära infrastrukturen, bl.a. bostäder och vattentillgång, är byggda för nuvarande närvaro. Motionären anser det därför viktigt att tidigt slå fast att när vill höja förmågan på kommer mer än nuvarande infrastruktur att krävas. bör därför slå fast att man långsiktigt vill utveckla och stärka det militära försvaret på . I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 8 anförs att försvarets operativa förmåga behöver stärkas. Enligt motionärerna saknar stora delar av landet militär närvaro och kommer att göra så , och chefers förmåga att leda förband är kraftigt urholkad. I och med försvarsbeslutet kommer i fredstid att kunna hantera incidenter och hävda territoriella integritet, men mer behöver göras. För att snabbt höja den operativa förmågan föreslår motionärerna bl.a. förbättringsåtgärder vad gäller logistikorganisationen, förmågan att ta emot militärt stöd inklusive basering, utvecklad övningsverksamhet samt beredskapskontroller och beredskapsövningar. Bakgrund och tidigare behandling Regeringen bedömde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen att Försvarsmakten bör bidra till målen för vår säkerhet och målet för det militära försvaret genom att enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer lösa följande uppgifter: • upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för intagande av höjd beredskap för att kunna förebygga och hantera konflikter och krig, skydda handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning och, om det krävs, försvara mot incidenter och väpnat angrepp • främja vår säkerhet genom deltagande i operationer på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet • upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta