bet · H601MJU1 · 2018-12-14 00:00:00 — Kommissionens ståndpunkt var att den nuvarande bränsleinfrastrukturen i fråga om laddningsstationer för elbilar respektive tankstationer för naturgas och väte är bristfällig, vilket försvårar en mer utbredd användning av fordon som drivs med alternativa bränslen. En central punkt i direktivet är att varje medlemsstat ska upprätta ett nationellt handlingsprogram för utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen. Handlingsprogrammet ska innehålla nationella syften och mål för utbyggnaden av laddnings- och tankstationer för olika typer av alternativa bränslen, såsom elektricitet, vätgas och naturgas, och olika former av stödåtgärder. Regeringen presenterade en handlingsplan för fossilfria transporter och elektrifiering i skrivelsen – En klimatstrategi för (skr. 2017/18:238). lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2017/18:MJU22). Under anslaget 2:2 redovisas regeringens förslag till stöd för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. föreslår regeringen att anvisar till anslaget. Som också redovisas under anslaget 2:2 är målet för forskningspolitiken att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen framhåller att nyttiggörande av miljö- och klimatforskning ofta resulterar i miljöteknik och innovationer. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att för vatten- och luftvårdsforskning (SIVL) får statlig finansiering för samfinansierad forskning vid IVL (). Medlen ska gå till forskning som ligger nära användarna av forskningsresultaten. Forskningen samfinansieras t.ex. med aktuell bransch, näringsliv eller EU. Den samfinansierade verksamheten bedrivs inom de fyra temaområdena Naturresurser, klimat och miljö, Resurseffektiva kretslopp och konsumtion, Hållbar stadsutveckling och transporter, Hållbar produktion och miljöteknik. Totalt samfinansierade IVL ca 80 projekt inom de fyra temaområdena varav ca 30 är projekt inom EU:s forskningsprogram. disponerade SIVL i statlig finansiering varav för samfinansierad forskning vid IVL. Genom samfinansiering med näringsliv och EU resulterade detta i ett totalt utfall för forskningsfinansiering på . IVL bedriver forskning och uppdragsverksamhet inom hela miljö- och hållbarhetsområdet. har IVL haft 31 rullande EU-projekt, och 7 nya EU-projekt har beviljats. Regeringen framhåller vidare att det påbörjades en satsning för att bidra till stärkt efterfrågan och en ökad användning av spetsteknik och avancerade systemlösningar i stadsmiljön. Satsningen har uppgått till –2018 och finansieras via anslaget 1:5 Näringslivsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv. har 37 projekt beviljats stöd med sammanlagt . Gemensamt för de beviljade projekten är att ny teknik och innovativa systemlösningar används med hög miljöprestanda och hög innovationsgrad. Projekten täcker t.ex. innovativa energisystem. Formas har i uppdrag att arbeta med strategiska innovationsområden och strategiska innovationsprogram tillsammans med och Verket för innovationssystem () . Utgångspunkten är att ledande aktörer från näringsliv, akademi och offentlig sektor själva definierar områden där de ser behov av, och möjlighet till, gemensamma insatser. Satsningen har ett övergripande krav på samfinansiering från behovsägare om . Totalt finns 17 strategiska innovationsprogram. Varje program är knutet till någon av de tre myndigheterna. Totalt fördelade Formas inom de strategiska innovationsprogrammen. Vidare har Formas, Havs- och vattenmyndigheten och omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Inom EU deltar man i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning om bl.a. klimat, havsmiljö, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, djurvälfärd, skogsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Formas har här en nyckelroll som expertmyndighet för två av de sju programkommittéerna för samhällsutmaningar inom Horisont 2020. Programkommittéerna är medlemsländernas forum för att påverka innehåll och inriktning på utlysningar inom Horisont 2020. Formas, och Havs- och vattenmyndigheten är tillsammans med andra myndigheter också aktiva inom flera initiativ för gemensam programplanering (Joint Programming Initiatives, JPI). Syftet med JPI:erna är att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom samhällsutmaningarna för att nå bästa möjliga effekt. Formas är utöver detta engagerat i bilateralt forskningssamarbete utanför , bl.a. med , och . Samarbetena gäller stöd till forskarutbyten mellan länderna, bidrag till konferenser och gemensamma utlysningar av forskningsmedel inom Formas ansvarsområden. Åtgärder mot plast i haven presenterade regeringen ett plastpaket med insatser om till 2020. Regeringen ser behov av åtgärder för att minska plastens miljöpåverkan vid nedskräpning, särskilt i relation till haven. Satsningen syftar bl.a. till att öka kunskapen om vilka miljöeffekter plast för med sig, att minska spridning av mikroplaster och andra plastprodukter samt till att minska nedskräpningen av plastprodukter. Satsningen inkluderar även strandstädning. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig (dir. 2017:60). Syftet med utredningen är att på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och material-återvinning. Därtill syftar utredningen till att identifiera de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikroplaster som hamnar i hav och sjöar. Bland annat frågan om nedbrytbarheten av plast i miljön delredovisades . I delredovisningen ingick även en lista på vanligt förekommande plastskräpföremål som dessutom utgör risk för skador på det djurlivet. Exempel på sådana skräpföremål är cigarettfimpar, engångsförpackningar, ballonger, sugrör och förlorade fiskeredskap. Uppdraget ska slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) framhöll regeringen att mikroplaster har växt fram som ett nytt globalt miljöproblem. De diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten till sjöar och hav från gator och vägar, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver enligt regeringen minskas väsentligt och kostnadseffektivt. Regeringen har därför tillfört medel för att främja utveckling av ny reningsteknik och hållbara plaster samt för att stärka myndigheters arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. redovisade Kemikalieinspektionen sin utredning av nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av mikroplaster i kosmetiska produkter som innehåller plastpartiklar där syftet med tillsatsen är en annan än att uppnå en exfolierande och rengörande effekt. Det handlar t.ex. om tandkräm, kroppsskrubb och duschtvål. beslutade regeringen om att förbjuda mikroplaster som tillsätts i kosmetiska produkter som sköljs av. Förbudet trädde i kraft . I samband med att regeringen beslutade om förbudet fick Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda om det behövs förbud mot mikroplaster i fler kosmetiska produkter. Utredningen slutredovisades , och av utredningen framgår att det behövs ytterligare begränsningar av mikroplast i kosmetiska produkter och andra kemiska produkter. bedömer myndigheten att det fortsatta arbetet i första hand bör ske på EU-nivå. Till följd av de förslag som riktade till regeringen i den rapport som verket redovisade (dnr M2017/01473/Ke) har regeringen gett ytterligare tre myndigheter i uppdrag att stärka sitt arbete kring mikroplaster: – () fick i uppdrag att ta fram ytterligare kunskap om mikroplastutsläpp från transportsystemet. VTI ska också identifiera och utvärdera potentiellt effektiva styrmedel och åtgärder med syfte att begränsa utsläppen. Uppdraget ska slutredovisas . – fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att fortsätta arbetet med att identifiera och åtgärda viktigare källor till utsläpp av mikroplaster till vattenmiljön i , med utgångspunkt i tidigare uppdrag. Verket ska bl.a. undersöka om det bör tas fram särskilda regler som styr hur konstgräsplaner ska anläggas och skötas för att minska utsläppen av mikroplaster. Uppdraget ska redovisas . – fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att sammanställa kunskap om hälsorisker med plastpartiklar i dricksvatten. Dessutom ska de kartlägga om sådana föroreningar är vanliga i och vid behov lämna förslag på åtgärder. Uppdraget ska redovisas . I fråga om nedskräpning av haven redovisar regeringen budgetproposition (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20) att förekomsten och tillförseln av marint skräp är ett ökande problem. Största delen av skräpet utgörs av plast. Ett flertal regionala och nationella initiativ har initierats och flera andra genomförs för att minska och motverka tillförseln av marint skräp både när det gäller information, identifiering av källor och åtgärder mot mikroplast samt åtgärder för att minska användningen av plastbärkassar. Regeringen har bl.a. beslutat om en förordning (2018:58) om bidrag till strandstädning. Syftet med förordningen är att minska mängden avfall på stränderna och att det avfall som samlas in behandlas på ett miljömässigt godtagbart sätt. Bidraget avser städning på havsstränder. Regeringen vidtar även internationella åtgärder. Det svenska kärnstödet till FN:s miljöprogram Uneps (United Nations Environment Programme) verksamhet utbetalas från utgiftsområde 20 genom ett årligt bidrag till Uneps miljöfond. Vid mötet enades FN:s medlemsländer om en ministerdeklaration med ett åtagande om att bekämpa föroreningar. Vidare antogs flera resolutioner, av vilka särskilt prioriterade de om luft, om miljö och hälsa samt om marint skräp och mikroplaster. Under anslöt sig till . Kampanjen är ett globalt initiativ för att minska marin nedskräpning. Vid konferensen lyfte regeringen särskilt fram vikten av att stärka arbetet med att minska utsläpp och avfall till haven. I samband med konferensen beslutade regeringen att även ge i särskilt stöd till FN:s miljöprogram för dess arbete mot plast i haven. I fråga om åtgärder på europeisk nivå lade kommissionen fram ett meddelande om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28. Meddelandet om strategin behandlades vid rådsmötet . I den svenska ståndpunkten, så som överenskommits med miljö- och jordbruksutskottet under överläggning , framhölls bl.a. att en hållbar hantering av plast bör ses ur ett livscykelperspektiv och att både åtgärder och innovation behövs i livscykelns alla led. Siktet bör vara inställt på att den plast som produceras också ska kunna återvinnas samt att den plast som används alltid återförs och inte hamnar i miljön. Detta får dock inte leda till att särskilt farliga ämnen återcirkuleras. Mängden plastavfall behöver minska. Under anslaget 1:11 redovisas regeringens övergripande satsningar på havs- och vattenmiljö. Enligt årliga uppföljning (Rapport 6749) är omgivande hav, förutom , övergött eller kraftigt övergött. Syrefattiga förhållanden förekom på 2017, vilket motsvarar av bottenytan i Egentliga , och . I fråga om konstaterar regeringen i proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 att utbredningen av syrefria bottnar ökade kraftigt . Den har fluktuerat på en hög nivå och var lika omfattande 2017 som 2001. Regeringen bedömer att tillförseln av fosfor från behöver minska med till och mer än halveras till Egentliga . Hälften av fosfortillförsel från land till Egentliga kommer från jordbruksmark. Andra stora källor är avloppsvatten via reningsverk och små avlopp. Internbelastning från sediment i och i kustområden är också en betydande källa för tillförsel av fosfor till vattenmassan. För att förbättra vattenmiljön har beviljats till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) , varav har gått till projekt för att minska övergödningen. Regeringen påpekar att landsbygdsprogrammet är en annan viktig källa för finansiering av åtgärder, t.ex. fånggrödor, anläggning och restaurering av våtmarker och dammar. Landsbygdsprogrammet bidrar också till finansiering av rådgivning inom Greppa Näringen samt annan kompetensutveckling (se vidare utg.omr. Därtill har regeringen tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete. Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen ska redovisas 28 den . När det gäller syresättning av genomfördes –2011 två forskningsprojekt i syfte att undersöka om syresättning genom pumpning är en effektiv metod för att minska läckage av fosfor från sediment på syrefattiga bottnar. Pilotförsök genomfördes i tre kustnära områden: i Lännerstasundet i , i Sandöfjärden i och i i mellersta . Projektens slutresultat granskades 2012 av en oberoende forskargrupp. I sitt utlåtande anför forskargruppen att ytterligare kunskap om syrepumpningens effekter på ekosystemet behövs. Bland annat är det oklart hur de salthalts- och temperaturförändringar som pumpningen åstadkommer kan påverka de biologiska och kemiska förhållandena i bottenvattnet. Referensgruppen anser därför att kunskapsunderlaget inte är tillräckligt för att gå vidare med fullskaliga experiment i Egentliga utsjöområden. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten pågår det inga försök med artificiell syresättning av syrefattiga eller syrefria bottnar i marin miljö. Anledning är bl.a. att kunskapen om effekt och kostnadseffektivitet är bristfällig. I stället arbetar myndigheten tillsammans med geologiska undersökning (SGU) för att identifiera områden med höga fosforhalter i bottensediment som kan leda till internbelastning, dvs. läckage av fosfor från sedimenten till vattenmassan. Detta görs för att öka kunskapen och kunna föreslå lämpliga åtgärder. Det finns många olika tillvägagångssätt för att sanera tidigare utsläpp av näringsämnen i sjöar och kustvatten. En del tekniker är på försöksstadiet, medan andra är mer beprövade. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 framhåller regeringen att inter-nationella samarbeten är viktiga för att minska tillförseln av kväve och fosfor till havet. arbetar därför bl.a. inom Helcom för skydd av miljö. Vid Helcoms ministermöte beslutades att en strategi för återcirkulering av näringsämnen ska tas med syfte att minska tillförseln av näringsämnen till havet. Som redovisats ovan införde regeringen 2015 under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Satsningen syftar till att stödja klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Stödet har tidigare förstärkts och förlängts. föreslår regeringen att anvisar 1 till anslaget 1:16. I proposition 2018/19:1 utgiftsområde 20 redovisar regeringen att genom Klimatklivet fram till har beviljat investeringsstöd till 2 317 ansökningar som samlat uppgår till ca . Åtgärderna beräknas minska utsläppen med koldioxidekvivalenter . Stödet utgör i genomsnitt av investeringskostnaderna, och Klimatklivet har möjliggjort klimatinvesteringar om totalt ca . Exempel på åtgärder som har fått investeringsstöd är över 20 000 nya laddpunkter för elbilar och 590 GWh årlig ny produktion av biogas. Klimatklivet har också bidragit till tankstationer för förnybara drivmedel, gång- och cykelinfrastruktur, ökad materialåtervinning, destruktion av lustgas vid sjukhus och informationsinsatser för mer klimatvänligt beteende. Utsläppsminskningen per investerad krona är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. Den åtgärdskategori som har fått mest beviljade stöd är energikonvertering, där stödet möjliggör t.ex. utbyte av eldningsolja och naturgas mot träpellets och fjärrvärme. Vidare framhåller regeringen att stödet till lokal och regional kapacitets-utveckling för energiomställning och minskad klimatpåverkan har stärkts och uppgick till totalt . Stödet ökar bl.a. möjligheten för lokala och regionala offentliga aktörer att främja strategiskt betydelsefulla ansökningar till Klimatklivet. Som redovisas ovan till följd av det föreslagna nya anslaget Teknikneutral laddinfrastruktur har regeringen vidtagit åtgärder för att minska transportsektorns växthusgasutsläpp, bl.a. ökad elektrifiering och ökad andel förnybara bränslen. Under anslaget 1:20 Industriklivet redovisas uppgifter om regeringens satsningar för att minska industrins processrelaterade utsläpp. Regeringen föreslår att anvisas inom anslaget 2019. I fråga om stöd till biogasproducenter föreslog regeringen i proposition 2017/18:99 Vårändringsbudget ett särskilt stöd på 2018 till biogasproducenter i som ska säkerställa branschens överlevnad på kort sikt. biföll regeringens förslag i denna del (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr 2017/18:435). Regeringen anser att på behöver hela lagstiftningen kring biogasens förutsättningar ses över, med grund i noggranna analyser av dagens förutsättningar, problem och möjligheter. Därför tillsatte regeringen en utredning om hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Utredningen ska analysera marknadsförutsättningar och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Utredningen ska redovisas . bestämde utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till sammanlagt 9 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62). Denna ram är styrande för fortsatta behandling av anslagen. Beslutet innebar att biföll och gemensamma reservation i betänkandet och inte det förslag om ramar som förts fram i budgetpropositionen . Särskilda principer har tillämpats vid utformningen av budgetpropositionen med anledning av att den har beslutats av en övergångsregering. Utgångspunkten för förslagen har följaktligen varit den budget som beslutade . Att en övergångsregering är bunden av vissa principer fråntar dock inte vare sig rätten eller ansvaret att besluta om statens budget. Våra grundlagar är tydliga om var finansmakten vilar. Det är som har befogenheten att besluta om skatter och statens utgifter. Utskottet konstaterar att vissa partier trots detta valt att avstå från att lägga fram egna budgetförslag i i årets budgetprocess. kan dock inte vänta på reformer. Vi behöver stärka svensk ekonomi, jobbskapande och grund-funktioner i samhället. Utgångspunkten för utskottets anslagsförslag inom utgiftsområde 20 är att måste möta klimatutmaningen på både ett internationellt och ett nationellt plan. Genom har länder förbundit sig att hålla den globala ökningen av medeltemperaturen väl under två grader och göra ansträngningar för att den inte ska överstiga en och en halv grad. Ett gott internationellt samarbete är avgörande för att nå framsteg. De nationella åtaganden som kommunicerats är långt ifrån tillräckliga för att nå tvågraders-målet och än mindre målet på en och en halv grad. Det är en självklarhet att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Lika självklart är det att detta inte står i motsats till tillväxt och jobbskapande utan att värnandet om miljön och tillväxt kan gå hand i hand. För detta krävs väl utformade och effektiva styrmedel. Utskottet har, som framgår nedan, en annan uppfattning än den som återges i budgetpropositionen när det gäller anslagsramen för utgiftsområdet, politikens inriktning och fördelningen av anslagen inom utgiftsområdet, och ställer sig därför bakom det förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden som och har presenterat i utskottet. anslag bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Ned-dragningen görs i syfte att finansiera andra reformer. Anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Därtill föreslår utskottet att beställningsbemyndigandet för anslaget 1:2 för perioden –2023 ska uppgå till . Anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anser att satsningen om för gröna jobb inom naturvården bör av-vecklas och att satsningen för våtmarker bör minskas med . Utöver detta bör satsningen på åtgärder för värdefull natur minskas med , bl.a. för att finansiera satsningar inom anslaget 1:11. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen görs för att finansiera andra reformer. Anslaget bör uppgå till . Detta är en ökning med i förhållande till regeringens förslag. Ökningen görs för att justera för de anslagsförändringar som uppstått till följd av de särskilda principer som gällt vid utformningen av budgetproposition. Anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Anslaget bör uppgå till 1 . Det är en ökning med totalt i förhållande till regeringens förslag. Enligt utskottet är miljösituationen i våra hav kritisk, och stora insatser krävs för att rädda de ekosystemen. Det s.k. LOVA-bidraget har visat sig effektivt för att minska övergödningen, spridningen av giftiga ämnen och förlusten av biologisk mångfald. Därför bör LOVA-bidragen ökas med . Vidare är det nödvändigt att förbättra det gemensamma Östersjöarbetet. Därför avsätts för en förstärkning av det regionala arbetet i både och samt för ytterligare åtgärder mot övergödning, mikroplaster och sjöfartens miljöpåverkan. Därtill föreslås att avsätts för att stödja investeringar i reningsteknik, i syfte att avskilja bl.a. läkemedelsrester och mikroplaster. Dessutom avsätts 25 miljoner till investering i ny teknik och för medfinansiering av åtgärder för en tryggad tillgång till dricksvatten. Anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Anslaget bör uppgå till . Det är en ökning med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anser att det är mycket angeläget att sänka de svenska utsläppen på ett effektivt sätt. Det betyder dock inte att vi enbart ska fokusera på . Klimatkrisen är akut, och vi måste snabbt sänka de globala klimatutsläppen. Flera rapporter pekar på att ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar genom exempelvis clean development mechanism (CDM). Dessa mekanismer har gett goda resultat på flera plan, såsom klimat-påverkan, luftkvalitet och hälsa samt tekniköverföring och teknikutveckling. CDM har varit knutet till Kyotoprotokollet och kommer att ersättas av nya mekanismer knutna till . När dessa finns på plats bör investeringarna övergå till dem. Anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med totalt i förhållande till regeringens förslag. Denna minskning görs bl.a. genom att nyckelbiotopsinventering stoppas till dess att den kan genomföras på ett bättre sätt, vilket medför en minskning av statens utgifter för skydd av värdefulla skogar på nyckelbiotoprika fastigheter med . En ytterligare besparing på görs för att finansiera andra reformer. Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med totalt i förhållande till regeringens förslag. Helst hade utskottet sett att anslaget avvecklades helt och hållet, men till följd av tidigare lämnade bemyndiganden genomförs en besparing på . Därutöver föreslås att ladda-hemma-stödet avvecklas, vilket medför en besparing på ytterligare . I fråga om det beställningsbemyndigande som regeringen föreslår för anslaget 1:16 för perioden –2023 bör detta uppgå till . Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen görs för att finansiera den beslutade anslagskrediten för anslaget 1:19 Elfordons-premie. Anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Anslaget bör uppgå till . Det är en minskning med i förhållande till regeringens förslag.