bet · H501CU9 · 2018-02-28 00:00:00 — En pantsättning av en bostadsrätt får sakrättsligt skydd när bostadsrättsföre-ningen underrättas om pantsättningen. har föreslagit att ett bostadsrättsregister och ett sy-stem för bostadsrättsinteckningar ska införas (SOU 1998:80). Förslaget inne-bär bl.a. att det införs ett inteckningssystem för bostadsrätter liknande det som gäller för fastigheter. Enligt förslaget ska det vidare byggas upp ett centralt statligt bostadsrättsregister över alla bostadsrätter. Lantmäteriet ska vara ansvarigt för registret, men en ny myndighet ska stå för prövning och registre-ring. Promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bostadsrätter I promemorian Bostadsrättsregister – några modeller för registrering av bo-stadsrätter (Ds 2007:12) behandlas främst två redan framförda förslag. Det ena förslaget är det som lämnat och som nämnts i föregående avsnitt. Det andra förslaget har tagits fram av en projektgrupp med representanter för några av de stora bostadsrättsorganisationerna och . Enligt båda förslagen bör det införas ett enhetligt system för registrering av bostadsrätter. Förslagen syftar också till att förbättra förhållandena vid pantsättning. Det utredningsuppdrag som har mynnat ut i promemorian har gått ut på att komplettera projektgruppens förslag och jämföra de båda förslagen, dock utan att lämna några författningsförslag. Utredaren presenterar dessutom – översiktligt – ett eget förslag. Utredaren anser att inte något av de båda förslag som varit utgångspunkten för utredningsuppdraget bör väljas. Bland annat anför utredaren att förslag är onödigt ingripande. Det finns i stället anledning att överväga ett tredje alternativ, som kan ta till vara bra delar från båda för-slagen. Ett sådant alternativ bör enligt utredaren ha följande utgångspunkter. Utredaren anser att det behövs ett centralt bostadsrättsregister för att snabbt och enkelt ge upplysning om bostadsrätter. Registret behövs också för registrering av pantsättningar. Kreditgivare och mäklare, men även andra intressenter såsom bostadsrättsföreningar och förvaltare, efterfrågar registeruppgifterna. Registerinnehållet ska koncentreras till uppgifter om bostadsrättshavare, pantsättningar och den information som behövs för att knyta dessa uppgifter till en viss lägenhet. Även vissa uppgifter om förvärv (pris m.m.) behöver registreras. Dagens modell för pantsättning kan i princip behållas. Panträtten bör dock registreras vid källan, dvs. Genom registreringen får panträtten sakrättsligt skydd. Även uppgifter om bostadsrättshavaren och bostadsrätten bör registreras vid källan, närmare bestämt av bostadsrättsföreningarna och deras förvaltare. Det ska inte göras någon myndighetsprövning av överlåtelser. Enligt utredaren talar övervägande skäl för ett statligt bostadsrättsregister under Lantmäteriets ansvar, men registret ska skötas av användarna. Främst för mindre bostadsrättsföreningar behöver det finnas ett ”pappersalter-nativ”. Det ska göras möjligt för en förening att överlåta registreringen till Lantmäteriet. Kreditgivare, bostadsrättsföreningar, förvaltare och mäklare ska ha direktåtkomst till registret. Användarna bör medverka i uppbyggnaden och utvecklingen av det nya registret. Kostnaden för det tredje alternativet bedöms vara lägre än för de båda andra. Registret föreslås bli finansierat genom avgifter från dem som använder registret. Beredningen av promemorian inom avbröts av den förra regeringen. Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterar i sitt betänkande Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31) i likhet med de tidigare utredningarna att det finns allvarliga brister i det nuvarande systemet för pantsättningar av bostadsrätter. En betydligt mer betryggande ordning skulle man enligt utredningen få om man införde ett centralt register för bostadsrätter, i vilket uppgifter om pantsättningar kunde registreras. Några förslag lämnas dock inte i denna del eftersom det inte ingick i uppdraget, och utredningen anser att frågan återigen bör utredas särskilt. Betänkandet bereds inom . Förslag om att införa ett statligt bostadsrättsregister har behandlats och avstyrkts av utskottet . hänvisade utskottet till att frågeställningen om rättsförluster i samband med överlåtelser och pantsättningar var föremål för överväganden av Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (bet. 2015/16:CU14). Som framgår ovan har Utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden konstaterat att frågan om att införa ett centralt register för bostadsrätter bör övervägas på nytt. Betänkandet bereds inom , och utskottet anser inte att frågan har en sådan prioritet att bör vidta några åtgärder med anledning av motionsförslagen. Till följd av detta avstyrker utskottet motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om möjligheterna att ombilda till bostadsrätt och ombildningsprocessen. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 23 (V). I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) begärs tillkännagivanden om att det bör införas ett tioårigt moratorium för ombildningar av allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter (yrkande 12), om att hembudsrätten bör avskaffas (yrkande 21) och om att rättssäkerheten i ombildningsprocessen ska förbättras (yrkande 22). Samma yrkanden finns i partimotion 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 8, 15 och 16. Ett beslut om att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska vara medlemmar i bostadsrättsför-eningen och, när det gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 § bostadsrättslagen [1991:614]). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fattas ska en ekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna (9 kap. 20 §, jfr 3 kap.). Ett beslut om förvärv i strid med lagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 21 §). En ansökan om lagfart ska avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken). Om ett förvärv har skett i strid med lagens bestämmelser och lagfart har meddelats, är beslutet om förvärv ändå giltigt (9 kap. 21 § bostadsrättslagen). Om hyresgästerna har intresse av att förvärva sitt hus för ombildning, kan de anmäla detta intresse till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastig-hetsregistrets inskrivningsdel. Intresseanmälan ska för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Föreningen ska till sin anmälan foga ett intyg av föreningens styrelse om bl.a. att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sig intresserade av ombildningen samt att dessa hyresgäster är medlemmar i föreningen och – om de är bostads-hyresgäster och anmälan avser ombildning till bostadsrätt – även är folkbok-förda på fastigheten. Huset som intresseanmälan gäller får inte överlåtas utan att den förening som har gjort intresseanmälan har erbjudits att förvärva huset. Ett sådant erbjudande kallas hembud. Hembud sker hos hyresnämnden genom skriftlig anmälan från fastighetsägaren. Hembudet antas genom att föreningen från den dag då hembudet skedde skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen beslutat att förvärva den hembjudna egendomen på de villkor som anges i fastighetsägarens förslag till köpeavtal. Om föreningen från hembudet skriftligen anmäler till hyresnämnden att föreningen är intresserad av att förvärva den hembjudna egendomen, förlängs tiden för att anta hembudet från den dag då hembudet skedde. Bestämmelserna återfinns i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (ombildningslagen). Även i hembudsfallet måste föreningens beslut om att förvärva fastigheten fattas på föreningsstämman. Fram till gällde att hyresgästerna i mer än hälften av lägen-heterna måste ha gått med på ett förvärvsbeslut respektive förklarat sig intres-serade av ombildningen. , fram till , hade ett krav på två tredjedels majoritet gällt. Genom lagstiftning vid /03 inför-des kravet på folkbokföring för att förhindra s.k. falska bostadsrättsföreningar, dvs. sådana fall där fastighetsägaren inför ombildningen tecknat hyreskontrakt med bulvaner som inte haft sin bostad på fastigheten (prop. 2002/03:12, bet. 2002/03:BoU2, rskr. 2002/03:96). En bostadsrättshavare kan föra talan vid tingsrätt mot föreningen och begära att ett stämmobeslut ska upphävas eller ändras om beslutet inte har kommit till på ett formellt riktigt sätt eller om det materiella innehållet strider mot bostadsrättslagen, vissa bestämmelser i föreningslagen eller föreningsstadgarna. Enligt huvudregeln ska talan väckas från beslutets dag (klandertalan). Upphävs eller ändras stämmans beslut gäller domen även mot den som inte fört talan (9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 7 kap. 17 § föreningslagen). har haft i uppdrag att överväga vissa frågor om ombild-ning och har i sitt delbetänkande Frågor om hyra och bostadsrätt (SOU 2008:47) föreslagit vissa ändringar som syftar till att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut om att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. förslag i denna del bereds fortfarande i . Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med liknande förslag om möjligheterna att ombilda hyresrätt till bostadsrätt och ombildningsprocessen. hänvisade utskottet till pågående berednings- och utredningsinsatser (bet. 2015/16:CU14). Det är givetvis angeläget att lagstiftningen tryggar rättssäkra ombildningsprocesser. Utskottet utgår från att frågorna om ombildningsprocessen följs inom med fokus på om reglerna missbrukas. har föreslagit vissa ändringar för att säkerställa att samtliga hyresgäster i ett hus får information om föreningens beslut att förvärva huset för ombildning till bostadsrätt. Betänkandet i denna del bereds fortfarande inom . Utskottet anser att bör avvakta med sina ställningstaganden i sak till de ombildningsfrågor som väckts, till dess att den pågående beredningen avslutats. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändringar av regelverket för bostadsrättsföreningar. Utskottet anser inte att det finns skäl att vidta några åtgärder med anledning av förslagen. Jämför reservation 24 (SD) och 25 (V). I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att kräva att en innehavare av en bostadsrätt ska folkbokföra sig i bostaden. och (båda SD) begär i kommittémotion 2017/18:3633 yrkande 9 ett tillkännagivande om att bostadsrättsföreningars ställning när kommuner vill köpa bostadsrätter ska stärkas. I motionerna 2017/18:1595 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:2365 av Boriana (M) finns liknande förslag om att bostadsrättsföreningar ska få rätt att vägra kommuner och landsting medlemskap i föreningen. I motion 2017/18:666 av (S) föreslås en översyn av antalet bostäder i en bostadsrättsförening för att minska sårbarheten i små föreningar. En person ska enligt 6 § folkbokföringslagen (1991:481) folkbokföras på den fastighet och i den kommun där han eller hon enligt 7–13 §§ är att anse som bosatt. En person som folkbokförs på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter ska folkbokföras också på en lägenhet. Av 7 § folkbokföringslagen framgår följande. En person anses som huvudregel vara bosatt på den fastighet där han eller hon regelmässigt tillbringar eller, när byte av bostad har skett, kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila. Den som därigenom kan anses vara bosatt på fler än en fastighet anses vara bosatt på den fastighet där han eller hon med hänsyn till samtliga omständigheter får anses ha sin egentliga hemvist. En person ska anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila på en fastighet där han eller hon under sin normala livsföring tillbringar dygnsvilan minst en gång eller i samma omfattning men med en annan förläggning i tiden. Vad gäller folkbokföring innehåller bostadsrättslagen (1991:614) endast en bestämmelse om att de bostadshyresgäster som gått med på ett beslut om att förvärva ett hus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt ska vara folkbokförda på fastigheten (9 kap. 19 §). Juridiska personers rätt till medlemskap En juridisk person som har förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet som inte är avsedd för fritidsändamål, får vägras inträde i föreningen även om de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgarna är uppfyllda och föreningen skäligen bör godta personen som bostadsrättshavare (2 kap. 4 § första stycket bostadsrättslagen). Att föreningen fått rätt att vägra en juridisk person medlemskap i föreningen har sin grund i hänsynen till bostadsförsörjningen och till medlemmarnas intressen (prop. 1990/91 s. 66 f.). I förarbetena framhålls att bl.a. bostadslägenheter i första hand bör tillhandahållas enskilda och familjer för att tillgodose ett behov av permanentbostad samt att det från föreningens synpunkt är av intresse att medlemmarna stadigvarande bor i sina lägenheter och deltar i föreningens angelägenheter. En kommun eller ett landsting som har förvärvat bostadsrätt till en bostadslägenhet får dock inte vägras inträde i föreningen (2 kap. 4 § andra stycket bostadsrättslagen). Bestämmelsen om kommuners rätt till medlemskap vid förvärv av bostadsrätt tillkom i samband med den tidigare bostadsanvisningslagen (1980:94). Den utvidgning som har skett till landsting har motiverats med behovet av lägenheter för vård och omsorg. har i mål nr ÖH 7897-04 ansett att 2 kap. 4 § andra stycket bostadsrättslagen är tillämpligt även vid ombildning. Enligt avgörandet saknas det således förutsättningar att vägra en kommun som är hyresgäst inträde i föreningen vid ombildning. Antalet medlemmar och lägenheter i en bostadsrättsförening I 1 kap. 2 § bostadsrättslagen anges de krav som måste vara uppfyllda för att en bostadsrättsförening ska kunna registreras. Det är samma huvudregel beträffande antalet medlemmar som när det gäller ekonomiska föreningar i allmänhet, d.v.s. tre stycken (2 kap. 1 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar). Om antalet medlemmar eller antalet bostadsrättshavare går ned under tre och nya medlemmar eller bostadsrättshavare inte inträtt , måste en registrerad förening i likvidation (9 kap. 29 § bostadsrättslagen). Bestämmelser om minsta antalet lägenheter i föreningens hus finns i 1 kap. 5 § bostadsrättslagen. Av bestämmelserna i 3 kap. samma lag framgår att det ska finnas en ekonomisk plan som ska vara registrerad hos innan bostadsrätt får upplåtas. När den ekonomiska planen registreras ska det enligt 1 kap. 5 § finnas minst tre lägenheter i föreningens hus, vilka är avsedda att upplåtas med bostadsrätt, och föreningshusen ska ligga så nära varandra att en ändamålsenlig samverkan kan ske mellan bostadsrättshavarna. Som lägenhet räknas endast en avskild enhet som är inrättad att användas varaktigt och självständigt som bostad eller lokal. Vid beräkningen ska bortses från garage, lager och andra lägenheter som i första hand används som förrådsutrymmen. Motionsförslagen aktualiserar på olika sätt ändringar i bestämmelser som avser bostadsrätter. Det som anförs som motivering till yrkandena utgör inte tillräckliga skäl för utskottet att tillstyrka något av dem. Utskottet anser inte heller att det finns något annat skäl för att ta initiativ till en ändring av berörda bestämmelser. Utskottet avstyrker således motionsförslagen. Främjande av ägarlägenheter m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som gäller främjandet av ägarlägenheter, hyrköp och andelsägarlägenheter. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 26 (C), 27 (L) och 28 (KD). I partimotion 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 13 begärs tillkännagivanden om att det ska införas möjligheter att omvandla befintliga bostäder i flerbostadshus, både hyres- och bostadsrätter, till ägarlägenheter och att lagen om samfälligheter bör anpassas för att underlätta ägarlägenheter. Samma yrkanden finns i partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 17 och 18. Liknande yrkanden om omvandling av befintliga bostäder finns i kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 38 samt motionerna 2016/17:1270 och 2017/18:1429, båda av (M). m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3652 yrkande 48 ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för de allmännyttiga bostadsföretagen att upplåta delar av sitt bostadsbestånd för hyrköp. I kommittémotion 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att främja hyrköp och ägarlägenheter. i (M) föreslår i motionerna 2016/17:1501 yrkandena 1–3 och 2017/18:3169 yrkandena 1–3 en översyn av bl.a. skyddsreglerna i konsumenttjänstlagen för att ägarlägenheter ska bli en attraktiv boendeform, att befintliga bostäder ska kunna omvandlas till ägarlägenheter och att befintliga byggnader som har byggs till eller byggts om, och som inte använts som bostad, ska kunna ombildas till ägarlägenheter. I motion 2017/18:374 av m.fl. (L) föreslås att berörd lagstiftning om ägarlägenheter sammanförs till en lag (yrkande 1), att befintliga bostäder ska kunna omvandlas till ägarlägenheter (yrkande 2) och att kravet på minst tre ägarlägenheter avskaffas (yrkande 4). I partimotion 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 11 begärs även ett tillkännagivande om att modellen med andelsägarlägenhet bör uppmuntras och att lagstiftningen bör ses över för att regelverket inte ska skapa onödiga hinder för boendeformen. De grundläggande lagtekniska förutsättningarna för att göra en fastighetsindelning av enskilda lägenheter (s.k. 3D-fastigheter) har funnits när det i fastighetsbildningslagen (1970:988), förkortad FBL, infördes möjligheter till tredimensionell fastighetsindelning. Lagen innehöll dock bestämmelser som hindrade att ägarlägenheter bildades. Genom lagstiftning som trädde i kraft har det blivit möjligt att bilda ägarlägenhetsfastigheter (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). och fortsättningsvis här kallade ägarlägenheter. Ägarlägenheter kan endast bildas i samband med nyproduktion (3 kap. 1 b § andra stycket 1 FBL). I propositionen om ägarlägenheter anfördes att det saknades tillräckligt beredningsunderlag för att ta ställning till frågan om ombildning till ägarlägenheter i beståndet. Ägarlägenheter som en ny upplåtelseform endast i nyproduktion skulle enligt vad som sas i propositionen ses som ett första steg. Med nyproduktion avses även tillbyggnader och äldre byggnader som byggs om till flerbostadshus. Som förutsättning gäller dock att det utrymme som ägarlägenheten ska omfatta inte före beslutet om fastighets-bildning till någon del har använts som bostadslägenhet. Av 3 kap. 1 b § andra stycket 2 FBL framgår att en ägarlägenhet ska ingå i en sammanhållen enhet om minst tre sådana fastigheter. Bestämmelsen hindrar bl.a. att ett småhus delas upp i två ägarlägenheter. En ägarlägenhet bildas alltså genom fastighetsbildning. I samband med bildandet tillförsäkras ägarlägenheten de rättigheter som behövs för att den ska kunna användas på ett ändamålsenligt sätt. Det innebär att lägenheten måste få tillgång till sådana anordningar som behövs för att den ska kunna fungera som en självständig enhet. Det kan t.ex. gälla rättigheter till trapphus, el, vatten och avlopp. För dessa ändamål kan det därför inrättas en eller flera gemensam-hetsanläggningar i vilka ägarlägenheterna i huset får del. Som ett alternativ kan man t.ex. bilda en samfällighet enligt fastighetsbildningslagen (1970:988). Vid fastighetsbildningen ska Lantmäteriet se till att anläggningen eller samfälligheten förvaltas av en samfällighetsförening. Ägaren till en ägarlägenhet har rätt att självständigt förfoga över lägenheten t.ex. genom att överlåta, pantsätta och hyra ut den. Vid uthyrning av ägarlägenheter gäller hyreslagen (12 kap. jordabalken). Samma regler tillämpas som vid uthyrning av en- och tvåfamiljshus. Under de förutsättningar som anges i lagen (2012:978) om uthyrning av egen bostad kan avsteg göras från hyreslagens bestämmelse om bl.a. bruksvärdeshyra när en ägarlägenhet hyrs ut. Ägarlägenheter omfattas av allmänna grannelagsrättsliga regler. Det innebär att den lägenhetsägare som allvarligt stör sina grannar vid vite kan föreläggas att upphöra med störningarna. Den förra regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs för att hyreslägen-heter i flerbostadshus ska kunna ombildas till ägarlägenheter. lade utredningen – ägarlägenhetsutredning – fram sitt betänkande Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33). Utredningens förslag innebär bl.a. att det ska införas en ny lag, lagen om omvandling av hyreslägenheter till ägarlägenhetsfastigheter, som reglerar för-farandet vid en omvandling. Förslaget omfattar i enlighet med direktiven bara hyreslägenheter, inte bostadsrätter eller kooperativa hyresrätter. Enligt försla-get har hyresgästerna rätt att köpa de lägenheter som omvandlas. Utredningen har valt att i stället för ombildning tala om omvandling. Förslaget innebär bl.a. följande. En omvandling av hyreslägenheter till ägarlägenheter ska ske på fastighets-ägarens initiativ och omfatta samtliga lägenheter i en byggnad inom en fastighet. Om det är möjligt att dela upp en större byggnad så att olika delar av byggnaden tillhör skilda fastigheter, är det tillräckligt att lägenheterna i byggnadsdelen inom en fastighet omvandlas. På motsvarande sätt ska det vara möjligt att dela upp en större byggnad med hyreslägenheter ”på höjden” genom tredimensionell fastighetsbildning, förutsatt att samtliga lägenheter i den nybildade fastigheten omvandlas till ägarlägenheter. Om det finns en intresseanmälan från en bostadsrättsförening eller en kooperativ hyresrättsförening om att köpa fastigheten och intresseanmälan är antecknad i fastighetsregistret, är det inte möjligt att omvandla lägenheterna i byggnaden till ägarlägenheter. Omvänt är en ansökan om fastighetsbildning för att bilda ägarlägenheter ett hinder mot att anteckna en sådan intresseanmälan. Fastighetsägaren ska vara skyldig att informera hyresgästerna om att en omvandling är på gång. Informationen ska bl.a. innehålla upplysningar om att hyresgästerna har rätt att köpa sina lägenheter och att de har rätt att bo kvar med samma besittningsskydd och rätt att överlåta hyresrätten även om de inte köper lägenheten. En hyresgäst ska ha rätt att före andra köpa lägenheten dels i samband med omvandlingen, dels vid senare försäljning av lägenheten. Detta gäller den hyresgäst som hade hyresrätten till lägenheten när den omvandlades till ägarlägenhet. Även en make, sambo eller annan närstående till en hyresgäst har under vissa förutsättningar rätt att köpa lägenheten om hyresgästen avstår. Hyresgästerna ska i samband med omvandlingen få ett skriftligt erbjudande om att köpa lägenheterna. Erbjudandet ska föregås av besiktning och värdering av byggnaden och lägenheterna. Hyresgästerna som kollektiv ska inte ha nå-gon särskild, lagreglerad rätt att före andra gemensamt förvärva fastigheten för omvandling till ägarlägenheter. Utredningen föreslår att kravet på en sammanhållen enhet om minst tre lägenheter för att fastighetsbildning ska kunna ske behålls oförändrat. Det kan påminnas om att direktiven begränsade utredningen till att avse ombildning av hyresrätter i flerbostadshus. Utredningens betänkande bereds inte vidare inom . ägarlägenhetsutredning uppmärksammade att det i finns en särskild sorts hyresform som kallas hyrköp. Hyresformen innebär att hyres-gästen , som regleras närmare i hyreskontraktet, har rätt att köpa lägenheten. som hyresgästen hyr lägenheten betalar han eller hon en avgift till lägenhetsägaren som består av en normal hyra och en förskottsbetalning på lägenheten.