bet · H501NU12 · 2018-04-13 00:00:00 — Utskottet vill med anledning av motionen återigen påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att lämna en årlig redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete till , och att regeringen senast i budgetpropositionen lämnade en redogörelse för sitt förenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. Utskottet noterar att regeringen kontinuerligt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. Utskottet noterar vidare att en liknande motion om kommunala tillsynsavgifter avslogs av under föregående (bet. 2016/17:NU12). Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Därmed avstyrks motion 2017/18:3408 (M) i berörda delar. Motionerna 2017/18:921 (SD), 2017/18:1014 (M), 2017/18:1022 (KD), 2017/18:1487 (C), 2017/18:2059 (SD), 2017/18:2155 (S), 2017/18:3212 (M), 2017/18:3408 (M) och 2017/18:3723 (C, M, L, KD) innehåller bl.a. yrkanden om vikten av ett systematiskt arbete och processer under lagstiftningsprocessen för att minska företagens regelbörda och olika förslag på åtgärder för bättre konsekvensutredningar. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla följande. För att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är det angeläget att reglerna är ändamålsenliga för att begränsa den administration som krävs för att följa regelverken. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i frågan om att konsekvensutredningar är av stor vikt för arbetet med att nå mer ändamålsenliga regler, och att det även är viktigt att utredningarna håller god kvalitet. Utskottet noterar att fick i uppdrag att redovisa hur myndigheten följer upp såväl administrativa kostnader som andra kostnader till följd av regler, och att regeringen påtalat att det framöver är viktigt att rådgivande insatser omfattar konkret stöd till regelgivarna för att förbättra kostnadsberäkningar i konsekvensutredningar. Utskottet noterar vidare att i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att redovisa förslag och genomförda åtgärder för att konsekvensutredningarnas kvalitet ska höjas, och att regeringen påtalat att konkreta stödinsatser för bättre konsekvensanalyser måste sättas in där behovet är som störst vilket är mot och kommittéerna. När det gäller frågan om att genomföra EU-direktiv i svensk lag vill utskottet nämna att frågan om s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs, är ett stående inslag i de utbildningar som håller för regelgivare på myndigheter, departement och kommittéer. Vidare noterar utskottet att den rapport från Statskontoret om utökade uppgifter för som bereds i bl.a. innehåller förslag om att rådets arbete med konsekvensanalyser bör utvecklas och att det ska bli obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser på remiss till . Enligt utskottets uppfattning har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra kvaliteten på konsekvensutredningar och utskottet ser ingen anledning att förekomma regeringens vidare arbete på området. Därmed avstyrks samtliga här behandlade motionsyrkanden i de berörda delarna. Ytterligare tillkännagivanden om regelförenkling efterfrågas i motionerna 2017/18:900 (SD), 2017/18:913 (SD), 2017/18:921 (SD), 2017/18:1064 (SD), 2017/18:1260 (M), 2017/18:1326 (M), 2017/18:1487 (C), 2017/18:1611 (M), 2017/18:1994 (M), 2017/18:1995 (M), 2017/18:2040 (SD), 2017/18:2059 (SD), 2017/18:2155 (S), 2017/18:2167 (M), 2017/18:2274 (M), 2017/18:2483 (M), 2017/18:2511 (M), 2017/18:2588 (M), 2017/18:2796 (M), 2017/18:3212 (M), 2017/18:3416 (M), 2017/18:3788 (C) och 2017/18:3855 (C). Förslagen i motionerna rör bl.a. minskad regelbörda för företagare, förenklade regelverk, förbättrad myndighetsservice, genomförande av EU-direktiv och ett förstärkt regelförenklingsarbete. Med anledning av dessa motioner vill utskottet inledningsvis anföra att det är centralt med ändamålsenliga regler som medför så begränsad administration som möjligt för att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat och för att nå ökad tillväxt och sysselsättning. När det gäller minskad regelbörda för företagare noterar utskottet att regeringen bl.a. avser att förenkla för företagen genom ökad digitalisering, samordning av myndigheter och stärkt digital vägledning samt information. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att har en central roll på området med sitt tydliga uppdrag att utveckla och genomföra insatser som förenklar för företag. har också i uppdrag att följa upp utvecklingen av företagens kostnader till följd av regler. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att i huvudsak finansieras genom offentligrättsliga avgifter i registreringsverksamheten, att offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande avgifter där beslutat att verksamheten ska drivas och vara avgiftsbelagd och att avgifterna ska beräknas utifrån målet om full kostnadstäckning om inget annat föreskrivs. Med anledning av motionerna om förenklade regelverk konstaterar utskottet som tidigare nämnts att regeringens förenklingsarbete är inriktat på ändamålsenliga regler som medför så begränsad administration som möjligt för att svenska företag ska ha konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Utskottet vill vidare framhålla att såväl olika branscher som företag av olika storleksklasser inkluderas i det generella förenklingsarbetet för att konkurrenskraft ska öka. När det gäller förbättrad myndighetsservice är det enligt utskottets uppfattning centralt att ta till vara den outnyttjade potentialen att göra det enklare för företagen med mer digitala myndighetskontakter. Genom mer digitala myndighetskontakter kan bl.a. uppgifter återanvändas, företagens uppgiftslämnade minska och även risken för företagare att gör fel minska. En fullt ut digital ärendehantering kan göra det lättare för företag att göra rätt från början, få en snabbare ärendehantering och lättare få besked om ärendestatus. Utskottet noterar att fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet för arbetet med att skapa enkla, sammanhängande och gemensamma digitala myndighetskontakter för företag och att kommer att samarbeta med berörda statliga och kommunala myndigheter för att främja digital förnyelse. Med anledning av motionerna om genomförande av EU-direktiv vill utskottet framhålla att frågan om s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när man inför , är ett stående inslag i de utbildningar håller för regelgivare på myndigheter, departement och kommittéer. Vidare noterar utskottet att Statskontoret som tidigare nämnts lämnat förslag till regeringen om att ska göra fler granskningar av konsekvensanalyser genom att det blir obligatoriskt för att skicka konsekvensanalyser på remiss till på samma sätt som för granskningar av svenska konsekvensanalyser. Statskontoret anger vidare att det saknas förutsättningar för att ge utökade uppgifter vid införlivande av EU-lagstiftning utöver granskningen av konsekvensanalyser. Utskottet konstaterar att Statskontorets förslag bereds i . När det gäller ett förstärkt regelförenklingsarbete vill utskottet framhålla att regeringen genomfört ett antal åtgärder för att förenkla för företagen och följa upp det pågående arbetet, bl.a. genom att ge och flera andra myndigheter i uppdrag att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet, och träffa en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om att företagare i regeltunga branscher ska erbjudas nationella digitala lösningar för att bl.a. kunna ansöka om kommunala tillstånd. Vidare noterar utskottet att regeringen lyfter fram förenkling genom digitalisering i det fortsatta förenklingsarbetet. Enligt utskottets uppfattning finns det en stor outnyttjad potential att göra det enklare för företagen med mer digitala myndighetskontakter då bl.a. företagens uppgiftslämnande minskar och myndigheternas transparens ökar. Utskottet noterar vidare som tidigare nämnts att regeringen kontinuerligt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. I motion 2017/18:466 (M) föreslås en ändring av granskningsskyldighet av företags årsredovisningar för att motverka de bedrägerier som är ett utslag av organiserad brottslighet. Utskottet avstyrkte en liknande motion bl.a. med hänvisning till pågående granskning av reformen kring avskaffandet av revisionsplikt för mindre aktiebolag. Utskottet noterar att regeringen vidtagit flera åtgärder för att försvåra ekonomisk brottslighet i samband med inlämning av årsredovisningar; bl.a. har regeringen gett i uppdrag att införa en tjänst för ingivning av finansiell information när det gäller årsredovisningar och att utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter, däribland inlämnande av årsredovisningar. Utskottets anser att en digital ärendehantering av årsredovisningar och en utökad kontroll vid registrering av årsredovisningar bl.a. kan bidra till att färre felaktiga uppgifter lämnas in och att möjligheterna att nyttja företag i syfte att begå brott kan minskas. Utskottet ser därmed ingen anledning att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen i linje med motionärens förslag. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika näringsgrenar bl.a. med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 40 (M, C, L, KD), 41 (M), 42 (C), 43 (V), 44 (KD), 45 (M, C, L, KD), 46 (M, C, L, KD), 47 (M), 48 (SD) och 49 (KD). I kommittémotion 2017/18:3068 av m.fl. (M, C, L, KD) framför motionärerna att kultur är en dynamisk kraft i samhället och bidrar inom ramen för kulturella och kreativa näringar till jobb och tillväxt. Verksamheter inom kulturella och kreativa näringar såsom arkitektur, design, film och foto, konst, litteratur, media, mode, musik, måltider, scenkonst och upplevelsebaserat lärande lockar besökare till , vilket i förlängningen skapar jobb och bidrar till ökad tillväxt. Besöksnäringens förutsättningar för att växa ytterligare beror på de ekonomiska villkor som politiken förmår att sätta upp för näringen framöver. Motionärerna anser därför att det bör genomföras en utvärdering (yrkande 1) som syftar till att arbeta fram en nationell strategi för kulturella och kreativa näringar (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3410 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att besöksnäringen är största tjänsteexportnäring i form av utländska turisters konsumtion. Motionärerna yrkar på åtgärder för att fortsätta stärka svensk besöksnäring, exempelvis genom att Visit fortsätter att marknadsföra som ett mål för både turism och möten/konferenser. Motionärerna menar också att det finns möjligheter att införa en gemensam kvalitetsstandard för besöksnäringen med de andra nordiska länderna (yrkande 14). I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) anför motionärerna att skogsnäringen spelar en viktig roll för den svenska ekonomin, för sysselsättningen inom svensk industri och för utvecklingen mot ett hållbart och biobaserat samhälle. Motionärerna vill att ska uppmana regeringen att erkänna betydelsen av den svenska skogsnäringen och att inte försvåra dess näringsförutsättningar (yrkande 12). I motion 2017/18:587 av m.fl. (S) lyfts vikten av att digitaliseringens möjligheter fortsatt tillvaratas för att svenska företag ska kunna konkurrera internationellt. Motionären vill att regeringen tar fram en nationell strategi för att främja investeringar och satsa på forskning inom datacenter och s.k. big data. I motion 2017/18:740 anför (S) att svensk marinteknisk industri är världsledande när det gäller kvalitet, leveranssäkerhet och miljöprestanda. En stark regional marinteknisk industri ger dynamiska effekter för hela vad gäller näringslivsutveckling, sysselsättning och integration. I motion 2017/18:1061 av m.fl. (S) anför motionärerna att besöksnäringen är en växande näring, men att tillväxten i branschen hämmas av omfattande regelverk. Motionärerna vill därför att regeringen ser över lagar och regelverk för besöksnäringen för att påskynda utvecklingen och underlätta företagandet genom regelförenkling och att staten utvecklar sin strategi för stora evenemang för att locka stora internationella evenemang med många besökare till . I motion 2017/18:1094 av m.fl. (S) vill motionärerna lyfta fram betydelse som besöksmål utifrån ett nationellt intresse och stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor. Motionärerna framhåller att regeringen ska se över möjligheterna att ytterligare stärka besöksnäringen genom att staten i samarbete med olika intressenter utformar ett strategiskt utvecklingsprogram för besöksnäringen. Detta ska ske genom långsiktiga partnerskap för de resmål eller teman som branschen prioriterar, exempelvis genom fasta marknadskontor utomlands eller återkommande mässor och liknande. I motion 2017/18:1100 av och (båda S) förordar motionärerna att regeringen i bred samverkan med både näringsliv och ideella aktörer inom området bör ta fram en samlad nationell strategi för stora evenemang inom sport, mässor och konferenser. Strategin ska omfatta en analys av styrkor på området och ange en önskvärd inriktning samt omfatta hur stöd kan ges till regionala och lokala strategier. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) anförs att den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Motionärerna föreslår därför att regelverk ska förenklas och anpassas till ett digitaliserat och delande samhälle (yrkande 39). I kommittémotion 2017/18:3407 av m.fl. (M) understryker motionärerna behovet av att främja forskningskluster och innovationsmiljöer som ger långsiktig förutsägbarhet för FoU inom livsvetenskap i samt att sörja för förbättrade möjligheter att kunna utveckla forskningsresultat till nya produkter och tjänster (yrkande 2.) Vidare anser motionärerna att den internationellt präglade livsvetenskapen behöver konkurrenskraftiga villkor och ett näringsklimat som signalerar en tydlig ambition att underlätta etableringar i . Motionärerna menar att denna verksamhet söker sig till internationella miljöer som uppvisar smidighet och låg grad av byråkrati, och därför behövs regelförenklingar som ger internationellt konkurrenskraftiga villkor för näringarna livsvetenskap, informations- och kommunikationsteknik samt medicinteknik (yrkande 3). För att få maximal utväxling på de svenska förutsättningarna och för att bibehålla den positiva utvecklingen inom svensk besöksnäring efterfrågar m.fl. (M) i kommittémotion 2017/18:3418 en nationell strategi för svensk besöksnäring. Motionärerna vill inom ramen för Visit uppdrag att Visit i samarbete med andra relevanta organisationer kraftsamlar insatserna för att attrahera evenemang, möten och turism till (yrkande 1). Motionärerna vill även att Visit ska få i uppdrag att dels se över vilken marknadsföring som finns på lokal, regional och nationell nivå, dels ta ett helhetsperspektiv på tekniska lösningar för marknadsföringen såsom appar. Motionärerna vill även se över i fall roll kopplat till Visit och andra myndigheter är den bästa möjliga organisatoriska lösningen (yrkande 3). Motionärerna efterfrågar också att regeringen gör en samlad översyn av regler och villkor för camping i syfte att skapa fler arbetstillfällen inom besöksnäringen (yrkande 4). Vidare vill motionärerna att uppmanar regeringen att se till de möjligheter som finns för besöksnäringen inom nya marknader med tyst turism, kulturturism, stadsturism och digital tillgänglighet (yrkande 6). För att bibehålla den positiva utvecklingen inom svensk besöksnäring vill motionärerna även underlätta för campingverksamheter att bl.a. kunna verka med en enklare tillståndsgivning. Motionärerna vill därför att regeringen gör en översyn av miljölagstiftningen samt för att anpassa reglerna vad gäller exempelvis campingreservat samt enklare villkor för uppställning av villavagnar för att orter med starkt säsongsbetonad verksamhet ska få goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet även under andra årstider (yrkande 7). Motionärerna menar också att de gemensamma investeringarna för en stärkt besöksnäring måste genomsyras av effektivitet och utväxling så att de blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Därför efterfrågar de effektutvärderingar av statens samlade besöksfrämjande (yrkande 8). I kommittémotion 2017/18:3670 av m.fl. (M) anför motionärerna att den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. Regelverk behöver därför förenklas och anpassas till ett digitaliserat och delande samhälle (yrkande 1). Berörda branscher bör också utredas separat för att släppa in digitalisering och delningsekonomi på ett ansvarsfullt och för branscherna välanpassat sätt (yrkande 8). I motion 2017/18:1513 av (M) förordar motionären att regeringen ser över möjligheten att samordna insatserna från det offentliga i samarbete med näringslivet och dess branschföreträdare för att på ett mer framgångsrikt sätt marknadsföra som resmål. I motion 2017/18:2019 anför (M) att ekoturism i grunden är positivt men som allt annat kan missbrukas. För att undvika skador på skogsbruk och åkernäring behöver det därför utredas om det bör införas en certifiering av företag som kommersiellt arbetar med ekoturism. Vidare behöver man ta fram ett förslag på avtal med markägare som reglerar ersättning vid eventuellt uppkomna skador till följd av ekoturism. I motion 2017/18:2310 av (M) anförs att det behövs en stark nationell och regional näringslivspolitik för att vidareutveckla skogsnäringen i . Motionären vill värna de privata skogsägarnas äganderätt för att trygga skogens och skogsfastigheternas värdeökning. Motionären lyfter även fram behovet av en stabil energipolitik, rimliga skatter på drivmedel och företagande, att onödiga regler tas bort och att man satsar på FoU när det gäller skogsråvaror för att skogsnäringen ska bli ännu mer konkurrenskraftig . I motion 2017/18:2508 av (M) anförs att värdskap för större idrotts- och kulturevenemang ger genomslag i flera olika mediekanaler och är ett unikt sätt att visa upp landet. I förlängningen har det enligt motionären en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Motionären föreslår att regeringen tar fram en nationell strategi för hur ska kunna söka och finansiera större, internationella idrotts- och kulturevenemang. I motion 2017/18:2705 av (M) framhåller motionären att har goda förutsättningar att bli en ledande nation inom livsvetenskap. För att klimatet i för företag inom livsvetenskap ska fortsätta att vara konkurrenskraftigt på den globala marknaden menar motionären att det behövs långsiktiga spelregler och tydlighet från politiken (yrkande 1). Vidare menar motionären att ett betydande ansvar vilar på landsting och regioner, men att staten har ett ansvar att i styrningen av myndigheter tydliggöra hur processer och arbetssätt kan förbättras för att öka incitamenten för att främja livsvetenskapsbranschen (yrkande 2). I motion 2017/18:2877 av (M) anförs att turismen spelar en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen, inte minst i landets glesare delar. Motionären efterfrågar åtgärder för att främja turismen i . Det kan exempelvis ske genom att uppmuntra utbildning inom turism, att från statens sida marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I motion 2017/18:3197 av (M) anförs att besöksnäringen är av stor betydelse för hela landet, inte minst i norra där utländska turisters efterfrågan på den svenska naturen, jakt, fiske, skidåkning och andra populära friluftsaktiviteter är av stor betydelse. Motionären yrkar på åtgärder för att fortsättningsvis stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring. I detta sammanhang betonas vikten av regelförenklingar för små och medelstora företag, sänkta kostnader för att anställa unga samt god infrastruktur. (M) anför i motion 2017/18:3364 att det bör satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination för att den svenska besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas. Motionären framhåller att regeringen bör se över möjligheten till en översyn av anslaget till marknadsföring av som turistland så att det harmoniserar med övriga nordiska länders nivåer (yrkande 1). I kommittémotion 2017/18:925 av m.fl. (SD) anförs att det ständigt ökande behovet av datalagring kommer att kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. För att öka chanserna för etablering av datacenter i föreslår motionärerna att en nationell strategi för ändamålet tas fram utifrån de svenska konkurrensfördelarna. I kommittémotion 2017/18:3855 av m.fl. (C) anförs att besöksnäringen är en sysselsättningsmotor som skapar jobb över hela landet. Eftersom många av näringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. Motionärerna föreslår därför en utredning för att identifiera och presentera incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen (yrkande 23). I motion 2017/18:945 av m.fl. (C) anförs att den svenska skogen är en resurs som förser oss med ett förnybart byggnadsmaterial som är såväl miljömässigt som ekonomiskt motiverat att använda när man exempelvis bygger hus, utemiljöer och broar. Den svenska skogen kan tillsammans med universiteten bidra med nya byggnadsmaterial, och motionärerna efterfrågar därför ett främjande av inhemsk träindustri med träförädling (yrkande 5). I motion 2017/18:1213 av och (båda C) anförs att besöksnäringen är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna en ny översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen (yrkande 1). Motionärerna vill också se en utredning som identifierar besöksnäringens behov (yrkande 4). I motion 2017/18:1217 av och (båda C) påpekas att turistdestinationers marknadskommunikation delvis finansieras genom kommunalt och regionalt skattefinansierade insatser, baserat på antalet innevånare i en ort eller region och inte på hur attraktiv själva destinationen är. Detta innebär enligt motionärerna en konkurrensfördel för storstäderna. I motionen föreslås att man inför en ”bäddpeng”, vilket innebär att en avgift på några kronor läggs på besöksnäringens utbud av boende i syfte att stödja exempelvis lokal och regional marknadsföring, försäljning samt utveckling av reseanledningar och olika produkter. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2017/18:2941 att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Regeringen bör enligt motionärerna lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen för att stärka näringen och bidra till säsongsförlängning (yrkande 17). Vidare menar motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter som går till kommunen för den lokala service (t.ex. sophantering och VA) besökare tar del av de övernattar i en kommun (yrkande 18). Det bör enligt motionärerna vara upp till de enskilda kommunerna att avgöra huruvida sådana avgifter ska införas eller inte. I motion 2017/18:131 av (L) lyfter motionären fram problemet med stora svenska företag som inte har överlevt utvecklingen.