bet · H501FiU22 · 2018-03-14 00:00:00 — Utskottet motsätter sig försäljning av aktieinnehavet i och anser att bolaget har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad i hela landet. Jämför reservation 7 (M), 8 (SD), 9 (C) och 10 (V). I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 3 framhålls att de senaste årens skärpta regler för bank- och finansföretag innebär en risk för en minskad konkurrens på bank- och finansmarknaderna. Mindre aktörer har svårare att bygga upp och bekosta nödvändig kompetens jämfört med stora. Därför anser motionärerna att () bör få ett särskilt uppdrag att se över hur regelverket i banksektorn kan förenklas för små aktörer så att konkurrensen kan öka. Dock ska det ske på ett sådant sätt att tillförlitligheten i bankverksamhet inte äventyras. I flera motioner lyfts särskilt frågor om sparbankernas konkurrenskraft fram. m.fl. (V) framför i partimotion 2017/18:3456 yrkande 5 att en parlamentarisk bankstrukturutredning bör tillsättas. Som deluppdrag bör utredningen se över hur de lokala sparbankernas konkurrenskraft kan stärkas. Det handlar om de lokala sparbankernas möjligheter att konkurrera med storbankerna och bidra till utvecklingen av det lokala näringslivet. Det behövs enligt motionärerna lag- och regeländringar och även stöd till uppstart av nya sparbanker samt bättre möjligheter för sparbankerna att stärka sin kapitalbas. och (båda S) anför i motion 2017/18:597 att sparbankerna bör ges möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. Sparbankerna saknar möjligheten att ta in externt kapital, vilket enligt motionärerna försämrar förutsättningarna för att utveckla verksamheten. I motion 2017/18:1711 av (MP) framhålls vikten av lokal banknärvaro. På det fåtal orter i landet där det finns lokala sparbanker är deras närvaro av stor betydelse för bygdens utveckling anför motionären, som anser att staten bör ta ansvar för banknärvaro i hela landet. m.fl. (MP) framhåller i motion 2017/18:2962 att de lokala sparbankernas villkor bör förbättras (yrkande 1). Det är viktigt att regelverket tar hänsyn till de olika bankernas förutsättningar. Motionärerna vill vidare att det utreds hur en CDFI-plattform kan upprättas i (yrkande 2). CDFI () är en form av kreditinstitut inriktade på lån och ekonomisk rådgivning till privatpersoner och mindre företag som har svårt att få lån av det konventionella bankväsendet. Motionärerna anser vidare att det bör införas en lag som separerar affärsbanker från investmentbanker och begränsar den statliga bankgarantin till de förra (yrkande 6). Slutligen anser motionärerna att banksystem på lokal, regional och statlig nivå bör diversifieras så att en högre andel av bankerna blir offentligt och kooperativt ägda (yrkande 7). Per Åsling och (båda C) förordar i motion 2017/18:3499 regeländringar som möjliggör för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 1). Det skulle ge sparbankerna helt andra möjligheter till vidareutveckling och expansion, och därmed främja konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Motionärerna efterfrågar också ett i övrigt proportionerligt och ändamålsenligt bankregelverk (yrkande 2). skulle sådana lagändringar bidra till att det även finns starka banker utanför storstadsregionerna, anser motionärerna. En rad motioner tar upp frågor med koppling till och utlåning i glesbygd. I partimotion 2017/18:3456 av m.fl. (V) framhålls att regeringen bör fastställa ägardirektiv på så sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag (yrkande 1). Vidare anförs i motionen att bör få i uppdrag att se över hur företaget kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas (yrkande 2). bör också få i uppdrag att aktivt rikta sig till kooperativ (yrkande 3) samt att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att vara ett komplement till marknaden (yrkande 4). I motion 2017/18:359 av och (båda SD) anförs att bör gå in som garant och investera i glesbygd med utlåningsgaranti. Förslaget kan enligt motionärerna leda till ökad utbyggnad av t.ex. företagslokaler, vilket i sin tur kan ge arbetstillfällen och ökad inflyttning. (SD) menar i motion 2017/18:3671 att bör användas för en fungerande bolånemarknad även i glesbygd (yrkande 1). Då det i stora delar av glesbygd är svårt att få låna till sin bostad på den ordinarie bolånemarknaden är nybyggnationer ovanliga. Det leder till en negativ spiral med förfallna fastigheter och dålig prisutveckling. Regeringen bör enligt motionären om nödvändigt även anpassa avkastningskraven på (yrkande 2). I motion 2017/18:3503 av Per Åsling och (båda C) framhålls att företag med kreditbehov som är belägna på landsbygden i högre grad än andra företag får riskera kreditvärdig egendom. Motionärerna anser därför att lagstiftning och regelverk bör ses över i syfte att utjämna sådana risker i företagande som beror på var i landet företaget är beläget och den därav skiftande kreditvärderingen. (M) framhåller i motion 2017/18:1180 att regeringen bör se över möjligheten att sälja statens aktieinnehav i . Enligt motionären bör inte staten ha långtgående närvaro på privata marknader om det inte finns särskilda skäl. Också i motion 2017/18:1238 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheten att sälja statens aktieinnehav i . Bolaget är en betydande aktör på bolånemarknaden, och motionären menar att det är viktigt för den ekonomiska stabiliteten att staten inte bidrar till en osund utveckling av hushållens skuldsättning och huspriser. Även och (båda M) efterfrågar i motion 2017/18:3264 en försäljning av statens innehav i . Då staten utövar kontroll och tillsyn över kreditmarknaden bör den inte ha en ägarroll i ett bolag med sådan verksamhet. Staten bör därför renodla sin roll, enligt motionärerna. I kommittémotion 2017/18:2941 yrkande 10 framhåller m.fl. (V) att det bildats ett finansgeografiskt gap mellan städerna och landsbygden. Då FI inte har någon regionalt indelad finansmarknadsstatistik saknas kunskap om regionala variationer och hur de finansiella marknadernas arbete med kapitalförsörjning ser ut. Mot den bakgrunden anser motionärerna att () bör ges i uppdrag att ta fram förslag på hur finansmarknadsstatistiken kan redovisas storleksindelat och uppdelat på kommunerna. Det bör också säkerställas att aktuella indikatorer för kapitalförsörjningen regelbundet tas fram. I kommittémotion 2017/18:3756 av m.fl. (C) yrkande 2 efterfrågas möjligheten för den som byter bank att behålla sitt kontonummer. Det skulle enligt motionärerna vara ett litet steg till en flexiblare marknad för banker och även gynna konsumenterna som får bättre villkor och kan ställa högre krav på sin bank. Också och (båda SD) efterfrågar i motion 2017/18:92 flyttbara bankkontonummer. Det skulle underlätta för kunder att använda sin konsumentmakt och därmed också bidra till att öka konkurrensen mellan banker, framhåller motionärerna. I motion 2017/18:1399 av och (båda S) framhålls att regeringen bör se över behovet av att införa en rätt att behålla kontonummer vid byte av bank. I kommittémotion 2017/18:1148 av Momodou Jallow m.fl. (V) yrkande 1 anförs att banker som upprepade gånger medverkar till aggressiva skatteupplägg ska förlora sin rätt att få verka som bank i . Detta bör enligt motionärerna lagregleras. Per Åsling och (båda C) föreslår i motion 2017/18:3728 att regeringen utreder förutsättningarna för att underlätta etablering av s.k. försäkringsrelaterade instrument (, ). Bland annat behöver skattevillkoren för specialföretag, som är den underliggande företagskonstruktion som används för att sätta upp en transaktion, klargöras. Huvudsakligen innebär att investerare erbjuds att köpa obligationer där köpesumman utgör säkerhet för ett specificerat försäkringsåtagande. Att göra till en hemvist för sådana instrument skulle enligt motionärerna innebära förbättrad tillgång till försäkringskapital för svenska aktörer, underlätta klimatanpassningen av samhället och göra till ett ännu mer attraktivt centrum för finansiella tjänster. I motion 2017/18:2363 av Boriana (M) efterfrågas en översyn av lagen om för att underlätta finansiering av rederiverksamhet. De nuvarande reglerna begränsar enligt motionären utlåningsverksamheten under lågkonjunktur när marknadsvärdena på fartyg är nedpressade. och (båda C) anför i motion 2017/18:2869 yrkande 4 att den finansiella sektorn bör utveckla riktlinjer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön. Flera av motionsförslagen har utskottet behandlat tidigare, senast under föregående (bet. 2016/17:FiU22). avslog motionerna i enlighet med utskottets förslag, främst med hänvisning till genomförda åtgärder och pågående arbete på såväl EU-nivå som nationell nivå för att främja konkurrensen på bank- och finansmarknaden. Motionsyrkanden om att sälja avstyrktes av utskottet med hänvisning till att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad. Motionsförslag om försäkringsrelaterade instrument behandlades i samband med genomförandet av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet (prop. 2015/16:9, bet. 2015/16:FiU7, rskr. 2015/16:38). avslog motionen i enlighet med utskottets förslag. Utskottet konstaterade att det genom Solvens II-direktivet införs bestämmelser om specialföretag, och därmed ansåg man att yrkandet i denna del var tillgodosett. Vidare ansåg utskottet att det inte fanns skäl att utreda andra bolagsformer eller skatteregler på det sätt som föreslogs i motionen. Åtgärder på nationell nivå och EU-nivå för att främja konkurrensen på bankmarknaden I budgetpropositionen konstaterar regeringen att den svenska bankmarknaden till stor del är koncentrerad till de fyra storbankerna (prop. 2017/18:1 utg.omr. Stigande bruttomarginaler på bolån och storbankernas högre avkastning på eget kapital indikerar enligt regeringen att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig. I budgetpropositionen redovisar regeringen vidare olika åtgärder som vidtagits för att öka konkurrensen på bankmarknaden. Här nämns bl.a. regler som innebär större öppenhet kring hur bolåneräntor sätts. Vidare har kraven skärpts för företag som förmedlar och ger råd om bolån; det är t.ex. längre tillåtet att kräva att en konsument också köper andra finansiella produkter för att bli beviljad ett bolån. Regeringen hänvisar också till att det pågår ett regelförenklingsarbete på EU-nivå inom ramen för förslagen i bankpaketet. presenterade flera förslag till stärkt bankreglering, det s.k. bankpaketet. Förslagen handlar dels om att genomföra ett antal nya och reviderade globala standarder för kapitaltäckning och krishantering, dels att se över de befintliga reglerna på dessa områden så att de blir ändamålsenliga och effektiva. Kommissionen har sett över det nuvarande regelverket för att se i vilken utsträckning det kan anpassas för att minska den administrativa bördan för små institut med mindre komplex verksamhet. Ändringsförslagen innebär framför allt lägre krav på dels rapportering till behöriga myndigheter, dels vilken information som ska publiceras offentligt för små institut. Regeringen anser att initiativet från kommissionen att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad börda, inte minst för de mindre instituten, är mycket välkommet (se regeringens fakta-PM 2016/17:FPM39). Det är dock viktigt enligt regeringen att eventuella förändringar blir noggrant avvägda så att regelverket även speglar riskerna i bankernas verksamhet. Förslagen gäller hela EU men är en del av arbetet med bankunionen. Frågorna som rör bankpaketet har varit uppe för överläggning i finansutskottet och för information . Vidare, som ett led i att slutföra skapandet av EU:s kapitalmarknadsunion, lämnade kommissionen förslag om att anpassa regelverket för kapitaltäckning i värdepappersbolag till deras verksamhet och risker (se regeringens fakta-PM 2017/18:FPM43). Frågorna var uppe i finansutskottet för överläggning . Utredning om eventuellt deltagande i EU:s bankunion Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska analysera innebörden av ett eventuellt svenskt deltagande i EU:s bankunion (dir. 2017:123). Utredaren ska redovisa för- och nackdelar samt de risker som är förknippade med att delta i eller kvarstå utanför bankunionen. Uppdraget ska redovisas . I svaret på en skriftlig fråga från riksdagsledamoten (S) tar finansmarknadsminister upp sparbankernas konkurrenssituation (skriftlig fråga 2017/18:468). Enligt ministern är sparbanksrörelsens konkurrenssituation något som regeringen är medveten om och arbetar med i olika delar, t.ex. i arbetet med att se över proportionaliteten i regelverket för bankernas kapitaltäckning. Ministern hänvisar här också till det arbete som pågår på EU-nivå där ett av syftena är just att försöka minska den administrativa bördan för mindre banker. Ministern anför vidare att han i detta arbete haft kontakt med för att få en bättre förståelse för deras situation och vilka förändringar som skulle vara gynnsamma. Regeringen arbetar enligt ministern för att små banker inte ska uppleva att deras verksamhet begränsas av alltför betungande administrativa krav, utan att alla aktörer som har en sund och lönsam affärsmodell, oavsett storlek, ska ha förutsättningar att agera på marknaden. erbjuder lån och sparande till privatpersoner, bostadsrättsföreningar och fastighetsbolag i . har inget särskilt beslutat samhällsuppdrag. Av redogörelse för företag med statligt ägande framgår att bankens strategi är att fokusera på sin kärnprodukt, bolån, kompletterad med ett sparkonto (skr. 2016/17:140). Enligt statens ägarpolicy ska de statliga bolagen agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sätt så att de åtnjuter offentligt förtroende. Den förvaltningsprinciper följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag, vilket bl.a. innebär att statens roll som ägare är tydligt avskild från statens övriga roller. I budgetpropositionen skriver regeringen att företags behov av externt kapital i första hand ska tillgodoses på den privata marknaden, men att det finns områden där det kan finnas skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser (prop. 2017/18:1, utg.omr. Regeringen pekar på att de regionala företagsstöden fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande eller som viss kompensation för kostnadsnackdelar i exempelvis områden med mycket långa avstånd. De regionala företagsstöden ska enligt regeringen även fortsättningsvis utvecklas för att ge bättre möjligheter för det regionala tillväxtarbetet. Vidare ska de företagsstöd som endast kan beviljas i det särskilda stödområdet utvecklas för att bättre hantera gleshetsproblematiken med permanenta nackdelar som exempelvis sämre möjligheter att ta del av riskvilligt kapital och sämre realsäkerheter. Frågor om s.k. landsbygdslån har behandlats i en utredning om kreditgarantier för bostadsbyggande, som överlämnades till regeringen (SOU 2017:108). I syfte att finansiera bostadsbyggande i hela landet föreslår utredningen bl.a. att statliga marknadsfinansierade topplån ska erbjudas där det inte går att få tillräcklig finansiering på den ordinarie kreditmarknaden. Statliga föreslås få uppdraget att hantera dessa lån utifrån samma grundläggande principer som utgår från vid långivning till små och medelstora företag. Finansmarknadsstatistiken sammanställs av SCB på uppdrag av och redovisas i publikationen Finansmarknadsstatistik. Finansmarknadsstatistiken är inte regionalt indelad. Statistiken visar tillgångar och skulder för monetära finansinstitut (MFI, ett samlingsnamn för bl.a. banker, bostadsinstitut och finansbolag), utvecklingen av penningmängd, ut- och inlåning till hushåll och företag, finansinstitutens fordringar och skulder mot utlandet och ut- och inlåningsräntor. Undersökningen baseras på uppgifter från samtliga banker och kreditmarknadsbolag som klassificeras som ett MFI. var dessa 194 stycken. Primäruppgifterna är skyddade av sekretesslagen, vilket innebär att statistiken inte får röja de enskilda institutens uppgifter. Krav på att banker ska ha rutiner för byte av betalkonton När betalkontodirektivet genomfördes i svensk rätt infördes ett krav i lagen om betaltjänster att betaltjänstleverantörer ska ha rutiner för byte av betalkonton inom (se prop. 2016/17:129, bet. 2016/17:FiU33, rskr. 2016/17:237). Medlemmarna i har enats om gemensamma rutiner för bankbyte. Regeringens bedömning i propositionen var att dessa rutiner fungerar väl. Bytesrutinerna omfattar inte bara konton utan även andra tjänster. Enligt betalkontodirektivet (artikel 28.1) ska kommissionen senast överlämna en rapport till och rådet om tillämpningen av betalkontodirektivet. Rapporten ska inkludera en bedömning av lönsamheten i ett genomförande av en fullständig unionsomfattande nummerportabilitet för betalkonton. Skeppshypotek är inte ett aktiebolag utan en egen associationsform med offentligrättslig ställning. Verksamheten regleras i lagen (1980:1097) om . Skeppshypoteks uppgift är att medverka till föryngringen och moderniseringen av den svenska handelsflottan och lämnar i huvudsak långfristiga lån. Nyutlåningen uppgick till och till . Utskottet anser att små och medelstora företag inom bank- och finansmarknadsområdet måste ges goda möjligheter att växa och att bidra till en sund konkurrens. Som regeringen noterade senast i budgetpropositionen finns indikationer på att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig. Den svenska banksektorn är i hög grad koncentrerad till de fyra storbankerna, som fortfarande står för huvuddelen av såväl inlåningen som utlåningen. har en rad åtgärder vidtagits i syfte att öka konkurrensen, exempelvis större öppenhet kring hur bolåneräntor sätts och krav på rutiner för att underlätta byte av bank. Det pågår också ett regelförenklingsarbete på EU-nivå som bl.a. syftar till att göra regelverket mer proportionerligt och minska omotiverad börda inte minst för de mindre instituten. Det är enligt utskottet viktigt att eventuella regelförändringar som görs avvägs noggrant så att regelverket även avspeglar riskerna i institutens verksamhet. Också sparbankerna har enligt utskottet en viktig roll i att bidra till konkurrensen på bankmarknaden. De står genom sin lokala närvaro också för viktig kunskap och kreditförsörjning för invånare och företag i små och medelstora samhällen. När det gäller just sparbankernas konkurrenssituation har utskottet uppfattat att det är något regeringen är medveten om och arbetar med i olika delar. Sparbankerna gynnas också av det nämnda arbetet med att minska regelbördan för mindre institut. Vidare har även enligt utskottet en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad gentemot sina kunder, oavsett var i landet de bor. Det är viktigt att , liksom alla statliga bolag, agerar föredömligt och transparent samt att hållbarhetsfrågorna integreras i det löpande arbetet. Utskottet ser ingen anledning vare sig till att staten skulle sälja sitt aktieinnehav i eller till att bolaget skulle ges ett specifikt samhällsuppdrag. När det gäller frågor om kapitalförsörjningen i glesbygd anser utskottet att t.ex. företags behov av externt kapital i första hand bör tillgodoses på den privata marknaden. Dock finns det även områden där det kan finnas särskilda skäl till marknadskompletterande offentliga finansieringsinsatser, exempelvis genom regionala företagsstöd. Här har utskottet noterat att regeringen avser att fortsätta utveckla denna typ av marknadskompletterande stöd för att hantera glesbygdsproblematiken och ge bättre förutsättningar för det regionala tillväxtarbetet. Därutöver har en statlig utredning om kreditgarantier för bostadsbyggande föreslagit s.k. landsbygdslån i syfte att finansiera bostadsbyggande i hela landet. I en motion efterfrågas regionalt indelad finansmarknadsstatistik på kommunnivå. Utskottet bedömer att en regional indelning försvåras av att statistiken baseras på uppgifter från knappt 200 institut. Att kommunindela statistiken på ett så begränsat antal institut är knappast möjligt, särskilt som statistiken av sekretesskäl inte får röja de enskilda institutens uppgifter. Skattefusk och aggressiv skatteplanering skadar en fri och rättvis konkurrens och undandrar samhället stora inkomster. Sådant beteende måste därför motverkas hos banker såväl som hos andra aktörer, anser utskottet. Utskottet uppfattar att regeringen redan har en hög politisk prioritering på att motverka denna typ av skadliga företeelser. Inte heller övriga motionsyrkanden om olika utredningar och översyner av befintlig lagreglering är något utskottet ställer sig bakom. Mot den bakgrunden avstyrks samtliga här aktuella motioner. Finansiell rådgivning och flyttavgifter för pensionsförsäkringar Utskottets förslag i korthet avslår motioner om finansiell rådgivning och begränsning av flyttavgifter. Utskottet hänvisar bl.a. till att nya regler för finansiell rådgivning i Mifid II syftar till att stärka kundskyddet vid investeringsrådgivning. Utskottet hänvisar också till pågående arbete med reformering av premiepensionssystemet. Jämför reservation 11 (M) och 12 (SD) samt det särskilda yttrandet (V). Kommittémotion 2017/18:3213 yrkande 20 av m.fl. (M) handlar om villkoren för finansiella rådgivare. Det nya EU-direktivet MiFID II ger ett skyddande regelverk för att använda sig av titeln oberoende rådgivare och skärpta regler vid intressekonflikter mellan distributörer och fondemittenter m.m. Motionärerna motsätter sig provisionsförbud och förbud mot att finansiera distribution av fonder genom fondavgifter. Ett provisionsförbud riskerar att omöjliggöra nyetablering, förutom att många mindre aktörer slås ut. Regelverket ska dock vara strikt mot oseriösa aktörer, och tillsynen betydande. I stället för förbud bör enligt motionärerna () agera mot aktörer som inte lever upp till kraven. I motion 2017/18:71 av (SD) efterfrågas en opartisk kontroll av PPM-rådgivare. PPM-rådgivare är enligt motionen svåra att granska eftersom det inte finns någon opartisk kontroll av den redovisning som görs av fonders utveckling . Många pensionssparare saknar tid och kunskap att själv förvalta pengarna i PPM-systemet och förlitar sig därför på andra förvaltare. (SD) uppmärksammar i motion 2017/18:547 negativa inlåsningseffekter till följd av flyttavgifter för pensionsförsäkringar. Motionären hänvisar till att flyttavgifterna höjts av flera livförsäkringsföretag . För att åtgärda problemen vill motionären se regelförändringar som innebär att flyttavgiften ska begränsas till att täcka de nödvändigaste kostnaderna för administration (yrkande 1). Utöver detta bör enligt motionären även möjligheten att ta ut höga flyttavgifter efter nyteckning begränsas efter tid (yrkande 2). Nya regler om marknader för finansiella instrument trädde de regeländringar i kraft som genomför EU-direktivet och förordningen om marknader för finansiella instrument, Mifid II och Mifir (prop. 2016/17:162, bet. 2016/17:FiU35, rskr. 2016/17:353). Syftet med regelverket är bl.a. att öka kundskyddet på värdepappers-marknadsområdet samt ge FI bättre förutsättningar att utöva en effektiv tillsyn. De nya reglerna innefattar utökade investerarskyddsregler och provisionsförbud i vissa fall. Ett värdepappersinstitut som utför investeringstjänster eller sidotjänster får bara ta emot tredjepartsersättning (t.ex. provision) om • ersättningen/förmånen är utformad för att höja kvaliteten på tjänsten • ersättningen/förmånen inte hindrar institutet från att uppfylla sin skyldighet att ta till vara kundens intressen • kunden informerats om ersättningens/förmånens förekomst, art och belopp.