bet · H501KU16 · 2018-05-25 00:00:00 — Utskottet konstaterade att det redan finns straffbestämmelser i om olaga våldsskildring och otillåtet förfarande med pornografisk bild som torde göra det möjligt att komma till rätta med den motorburna reklamen för porrklubbar. Utskottet betonade även vikten av att arbeta med opinionsbildning för att skapa värdefulla attitydförändringar. Utskottet avstyrkte motionerna. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är viktigt att samhället på olika sätt försöker motverka pornografi, men anser att detta i första hand inte bör ske genom ytterligare inskränkningar av den grundlagsfästa tryck- och yttrandefriheten. Utskottet avstyrker motionen. Personlig integritet och grundlagsskydd, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till – lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i de delar det avser 1 kap. 13 §, – lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen i de delar det avser 1 kap. 20 §, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen om att en utredning bör få i uppdrag att genomföra en ny utredning om skydd mot offentliggörande av vissa personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3959 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt avslår proposition 2017/18:49 punkterna 1 och 2, båda i denna del. Det är problematiskt att den personliga integriteten blivit lidande av att sökbara register drivna av kommersiella aktörer vuxit fram på internet. Vi anser likväl att regeringens förslag i den del som rör delegationsbestämmelser som ger utrymme att i lag förbjuda offentliggörande av vissa personuppgifter ska avslås. Det frivilliga grundlagsskyddet har inneburit att även enskilda och andra aktörer än traditionella massmedieföretag på mediemarknaden kan ansöka om utgivningsbevis och därmed erhålla grundlagsskydd för databaser, vilket vi ser som något positivt. Detta har med all säkerhet lett till att nya aktörer på mediemarknaden vuxit fram och att det finns ett större utbud av kritiskt granskande medier och andra aktörer än vad som annars skulle ha funnits. Det är fråga om aktörer som i vissa fall har granskat och slagit hål på många vedertagna sanningar som annars har varit vanligt förekommande i den svenska åsiktskorridoren eller som presenterat nyheter och uppgifter som traditionella medier inte publicerat. Självklart bör såväl medier som allmänhet kunna presentera och publicera uppgifter om exempelvis en gärningsmans etnicitet eller medborgarskap, när så är relevant. Vi vänder oss starkt emot att regeringen i propositionen använder sig av uttrycket seriös granskande journalistik. Enligt vår mening får aldrig någon skillnad göras utifrån en värdering av vad som är seriös eller oseriös journalistik, och uppgiftssamlingar med likartade uppgifter bör alltid behandlas lika. Utskottsmajoriteten anser att en bedömning av om en uppgiftssamling faller innanför eller utanför det grundlagsskyddade området bör utgå från vad som är syftet med tillhandahållandet av uppgiftssamlingen. Vi ser dock en risk för att uppgiftssamlingar med likartade uppgifter kommer att bedömas olika beroende på vad syftet med en uppgiftssamling bedöms vara och att det offentliga hamnar i ett läge där olika aktörer godtyckligt graderas på en flytande skala och i förlängningen ges olika förutsättningar att bedriva granskning. Vi ser också en risk för att en delegationsbestämmelse av det nu aktuella slaget kan komma att användas i repressivt syfte eller träffa aktörer som den inte var avsedd att träffa. Enligt vår mening bör därför en ny utredning om skydd mot offentliggörande av vissa personuppgifter tillsättas. En sådan utredning bör noga beakta de svåra avvägningar som måste göras mellan öppenhet och människors rätt till en privat sfär. Vidare bör utredningen se över möjligheten att införa en upplysningsplikt när vissa typer av känsliga personuppgifter begärs ut, liknande den som gäller för kreditupplysningar, samt rätten att bli glömd. utgångspunkt är att såväl medier som allmänhet måste ha god tillgång till allmänna handlingar i syfte att granska det allmänna som det måste finnas ett starkt skydd för den enskilda mot kartläggning och intrång i den privata sfären. Utredningen bör därför även ges möjlighet att titta på offentlighetsprincipen ur ett större perspektiv i syfte att uppnå dessa båda målsättningar. Grundlagsförslagen i övrigt, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag i proposition 2017/18:59 till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, b) avslår regeringens förslag i proposition 2017/18:49 till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i de delar det avser 1 kap. 1 §, 1 kap. 7 § och 2 kap. 1 § och antar lagförslaget i övrigt som vilande i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkt 2, med den ändringen att 7 kap. 2 och 4 §§ får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, c) avslår regeringens förslag i proposition 2017/18:49 till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen i de delar det avser 1 kap. 1 § och 1 kap. 10 § och antar lagförslaget i övrigt som vilande, i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkt 2. 2017/18:3959 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3960 av och (båda SD) yrkande 1.3, bifaller delvis proposition 2017/18:49 punkterna 1 och 2, båda i denna del, och avslår proposition 2017/18:59 punkt 1 och motionerna 2016/17:197 av m.fl. (V), 2016/17:1705 av Finn (M), 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:1264 av Finn (M), 2017/18:1757 av (M), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3955 av m.fl. (V) yrkande 2.3 och 2017/18:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Vi motsätter oss att begreppet svenska medborgare utmönstras ur TF och YGL. Enligt vår mening ska svensk grundlag i första hand åsyfta och åtnjutas av svenska medborgare. Därutöver kan hela eller delar av motsvarande skydd och rättigheter som föreskrivs för svenska medborgare även tillerkännas var och en som i övrigt är underställd svensk rättstillämpning, så länge inte annat följer av annan lag eller författning. Enligt vår mening bör därför proposition 2017/18:49 i den del den avser skyddet för personer med annat medborgarskap än svenskt avslås. Som vi framhåller i vår reservation i betänkande 2017/18:KU14 är redan den omständigheten att den utredning som legat till grund för regeringens förslag i proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner saknade parlamentariska inslag, trots att förslagen innefattar grundlagsändringar, enligt vår mening skäl att avslå propositionen. Utöver detta är omfattningen av hetspropagandan mot transpersoner inte sådan att den motiverar en inskränkning av yttrandefriheten. Till detta kommer att de föreslagna lagändringarna i bl.a. tryckfrihetsförordningen är så otydligt formulerade att de riskerar att innebära en oförutsägbar och därmed rättsosäker tillämpning, eftersom det är osäkert vilken personkrets som omfattas av bestämmelserna. Även mot denna bakgrund bör propositionen avslås. Grundlagsförslagen i övrigt, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar som vilande regeringens förslag till a) lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkt 2, med de ändringarna – att 7 kap. 2 och 4 §§ får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, – att 7 kap. 6 § får den lydelse som reservanten föreslår i bilaga 4. b) lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkt 2. Därmed bifaller proposition 2017/18:49 punkt 2 i denna del och motion 2017/18:3955 av m.fl. (V) yrkande 2.3, bifaller delvis propositionerna 2017/18:49 punkt 1 i denna del och 2017/18:59 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:197 av m.fl. (V), 2016/17:1705 av Finn (M), 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:1264 av Finn (M), 2017/18:1757 av (M), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3959 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:3960 av och (båda SD) yrkande 1.3 och 2017/18:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2. Som jag framhåller i min reservation i betänkande 2017/18:KU14 välkomnar jag att regeringen genom proposition 2017/18:59 vidtar åtgärder för att stärka transpersoners straffrättsliga skydd. Att använda en term som pekar ut transpersoner som avvikande på det sätt som regeringen har valt att göra, i strid med utredningens förslag, har emellertid en rad nackdelar, och stämmer heller inte överens med hur hetslagstiftningen i övrigt är utformad. Även om det är just transpersoners utsatta situation som motiverar att det straffrättsliga skyddet stärks bör utvidgningen ske på ett sätt som omfattar alla könsidentiteter och könsuttryck. Den kritik som förts fram mot en sådan formulering är inte av sådan vikt att den bör tillmätas någon avgörande betydelse. Det är däremot principiellt viktigt att utvidgningen av det straffrättsliga skyddet i de aktuella bestämmelserna sker på ett sätt som stämmer överens med utformningen av bestämmelserna i övrigt. Skulle exempelvis hets mot en cisperson på grund av just dennes könsidentitet eller könsuttryck kunna bevisas, bör skyddet principiellt sett gälla på samma sätt som för en transperson. Mot denna bakgrund bör begreppet könsidentitet och könsuttryck användas i bestämmelsen i 7 kap. 6 § TF. Grundlagsförslagen i övrigt, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: a) antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet har föreslagit under punkt 2, med den ändringen att 7 kap. 2, 4 och 6 §§ får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, b) avslår regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen i de delar det avser 6 kap. 6 och 7 §§ och antar som vilande lagförslaget i övrigt i den mån det inte omfattas av vad utskottet föreslagit under punkt 2, c) ställer sig i övrigt bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller propositionerna 2017/18:49 punkt 1 i denna del och 2017/18:59 punkt 1 och motion 2017/18:3963 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, bifaller delvis proposition 2017/18:49 punkt 2 i denna del och avslår motionerna 2016/17:197 av m.fl. (V), 2016/17:1705 av Finn (M), 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:1264 av Finn (M), 2017/18:1757 av (M), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3955 av m.fl. (V) yrkande 2.3, 2017/18:3959 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3960 av och (båda SD) yrkande 1.3. När det gäller den del av förslaget som rör preskriptionsregler och ansvar för databaser delar jag inte regeringens bedömningar och förslag. Regeringen står fast vid den nuvarande ordningen som innebär att yttrandefrihetsbrott i en databas även i fortsättningen ska betraktas som ett pågående brott så länge materialet tillhandahålls i databasen. Preskriptionstiden ska även i fortsättningen börja löpa först från det att materialet tagits bort. Detta innebär att den som övertar ansvaret som utgivare för en databas kan bli straff- eller skadeståndsrättsligt ansvarig även för äldre material. En kort preskriptionstid har betraktats som ett skydd för tryck- och yttrandefriheten. Vi vet att det sker snabba förskjutningar av uppfattningar om vad som är tillåtligt att säga. Det är därför innehållet i äldre material som inte görs annat än passivt tillgängligt genom en databas inte ska bedömas enligt samtidens normer om vad som är tillåtligt. Regeringen föreslår att en möjlighet till ansvarsfrihet införs för material som är äldre än om utgivaren efter att ha fått underrättelse från JK eller målsägande, eller delgetts stämningsansökan, tar bort materialet ur databasen. Om en utgivare däremot låter materialet ligga kvar kan han eller hon bli straff- och skadeståndsrättsligt ansvarig även för äldre material. Enligt min mening är detta ett avsteg från tanken om att tillåtligheten av ett yttrande ska bedömas enligt de uppfattningar och normer som var rådande vid publiceringstillfället. Jag kan därför inte ställa mig bakom propositionen i den del som avser preskriptionsregler och ansvar för databaser. I stället måste reglerna för preskriptionsregler och ansvar för databaser bli föremål för en översyn, så att en modell som bättre låter sig förenas med de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga grundbultarna kan skapas. Inriktningen bör vara att behövliga grundlagsändringar ska kunna träda i kraft . Meddelarskydd i offentligt finansierad verksamhet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2342 av m.fl. (V). Allt fler offentligt finansierade verksamheter bedrivs i privat regi. Ett stärkt meddelarskydd innebär att en arbetsgivare förbjuds att efterforska vem i organisationen som har lämnat uppgifter till grundlagsskyddade medier och att utsätta honom eller henne för negativa åtgärder med anledning av detta. lämnade Utredningen om ett stärkt meddelarskydd för privatanställda i verksamheter som helt eller delvis är offentligt finansierade ett förslag om vilka fler verksamhetsområden som ska omfattas av meddelarskyddslagen. Enligt min mening har utredningen alltför mycket snävat in definitionen av vad som är att anse som en offentligt finansierad verksamhet i privat regi. Jag anser att t.ex. anställda vid apotek, kompletterande aktörer hos Arbetsförmedlingen och flygledare också borde omfattas av meddelarskyddslagen. Regeringen bör därför enligt min mening tillsätta en ny utredning. Meddelarfrihet vid förundersökningar, punkt 6 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2858 av Skånberg m.fl. (KD). Den grundlagsstadgade meddelarfriheten innebär en rätt för var och en att straffritt lämna normalt sekretessbelagda uppgifter för publicering i medierna. I samband med ett antal uppmärksammade brottmål har det förekommit läckor från förundersökningar och vid polisingripanden. Enligt min mening är det inte rimligt att enskilda poliser för egen skull ska kunna lämna ut uppgifter som kan skada en pågående förundersökning och på så sätt försvåra polisens arbete. Rättssäkerheten hotas av detta missbruk av meddelarfriheten. Regeringen bör därför göra en översyn av meddelarskyddet vid förunder-sökningar och polisingripanden. Motverka hybridkrigföring i form av propaganda, punkt 8 (M, C, KD) av (M), (M), (M), (C), Dag Klackenberg (M) och Skånberg (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3292 av m.fl. (M). Modern krigföring äger inte bara rum på slagfältet utan även t.ex. genom propagandakrigföring och andra liknande åtgärder. Försvarsberedningsrapporten (Ds 2017:66) som överlämnades till försvarsministern avhandlar såväl påverkanskampanjer som informationskrigföring. Vi utgår liksom majoriteten från att dessa frågor prioriteras och analyseras i regeringens fortsatta arbete med totalförsvaret och det psykologiska försvaret. får vi inte glömma bort de baltiska staterna. En inte oväsentlig del av rysk propaganda utgörs av tv-sändningar. Inom EU har ryska tv-sändningar riktade till rysktalande delar av befolkningen i de baltiska länderna aktualiserat frågan om hur direktivet om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) fungerar. Det förekommer vidare att ryska tv-företag etablerar sig i något EU-land för att bedriva verksamhet som riktar sig enbart till den ryskspråkiga publiken i de baltiska länderna. Ett exempel utgörs av satellitprogramtjänsten Rossija RTR som kan tas emot i de baltiska länderna genom en satellitupplänk vid . Programtjänsten står därmed under svensk jurisdiktion. Enligt YGL råder etableringsfrihet för tv-sändningar i tråd. Det finns dock ett utrymme för att i vanlig lag meddela bestämmelser om ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsframställningar eller pornografiska bilder. Sådana bestämmelser finns i radio- och tv-lagen. Det finns således ett utrymme för att reglera innehållet i kabel- och satellitsändningar när det gäller t.ex. våldsframställningar, men inte för att vidta åtgärder mot propagandasändningar som ett led i hybridkrigföring mot eller något annat land. Det finns mycket goda skäl att vara återhållsam när det gäller att reglera innehållet i tv-sändningar och att ge myndigheter möjlighet att ingripa mot sändningar till följd av innehållet i dessa. En fri debatt och fri åsiktsbildning är grundläggande inslag i vår demokrati. kan det vara klokt att överväga om det är rimligt att våra liberala regler kan utnyttjas av främmande makt till att bedriva propaganda genom tv-sändningar. Enligt vår mening bör därför en utredning se över om det i YGL bör skapas en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripande mot fortsatt sändning av ett utbud som utgörs av propaganda som huvudsakligen riktar sig till mediekonsumenter i något annat medlemsland inom EU och som utgör ett led i hybridkrigföring. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:49 Proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen. 2017/18:3959 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del den avser skyddet för personer med annat medborgarskap än svenskt. 2.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser delegationsbestämmelser som ger utrymme för att i lag reglera förbud mot att offentliggöra vissa personuppgifter. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en ny utredning om skydd för offentliggörande av vissa personuppgifter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3963 av m.fl. (L): 1.Riksdagen avslår propositionen i den del som avser preskriptionsregler och ansvar för databaser. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reglerna om preskription och ansvar för databaser bör bli föremål för en förnyad översyn, med inriktningen att behövliga grundlagsändringar ska kunna träda i kraft , och detta tillkännager för regeringen. Proposition 2017/18:59 Proposition 2017/18:59 Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen. 2017/18:3955 av m.fl. (V): 2.3.Riksdagen beslutar att begreppen könsidentitet och könsuttryck, i likhet med förslaget i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103), används i stället för könsöverskridande identitet eller uttryck i de berörda bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen respektive som syftar till att stärka det straffrättsliga skyddet för transpersoner. Förslaget behandlas i den del som avser tryckfrihetsförordningen. 2017/18:3960 av och (båda SD): 1.3.Riksdagen avslår propositionen. Förslaget behandlas i den del som avser tryckfrihetsförordningen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:197 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att det i enlighet med förslag införs undantagsbestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som avser känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m., och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:699 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över relevanta bestämmelser med avseende på huruvida tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens bestämmelser medger ett tillräckligt starkt skydd för de intressen som skyddslagen är avsedd att säkerställa, och vid behov föreslå lagändringar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1705 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tryckfrihetsförordningen bör bibehållas oförändrad i de avseenden som är av betydelse för frågan om införande av regler om neutrala förpackningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2858 av Skånberg m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av meddelarskyddet vid förundersökningar och vid ingripanden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3146 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3292 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över om det i yttrandefrihetsgrundlagen bör tillskapas en möjlighet att genom vanlig lag införa bestämmelser om ingripande mot fortsatt sändning av ett utbud som utgörs av sådan propaganda som huvudsakligen riktar sig till mediekonsumenter i något annat medlemsland i Europeiska unionen och som utgör ett led i eller en förberedelse för hybridkrigföring, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:594 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att tillsätta en /utredning med uppgift att begränsa spridningen av porr och stoppa spridningen till barn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1264 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tryckfrihetsförordningen bör bibehållas oförändrad i de avseenden som är av betydelse för frågan om införande av regler om neutrala förpackningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1757 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör övervägas att utdefiniera produktinformation, varningstexter och liknande information från tryckfrihetsförordningens tillämpningsområde och därmed lösa upp det formella grundlagssambandet, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2342 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning om ett stärkt meddelarskydd för privatanställda i verksamheter som är helt eller delvis offentligt finansierade och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga tryck- och yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp till att även omfatta könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. Förslag vars behandling föreslås skjutas upp till nästa Proposition 2017/18:49 Ändrade mediegrundlagar: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Regeringens förslag i proposition 2017/18:49 Som tryckfrihetsbrott anses olaga hot som innebär att någon hotar någon annan med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet till person eller egendom. Som tryckfrihetsbrott anses olaga hot som innebär att någon hotar någon annan med brottslig gärning på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig rädsla för egen eller annans säkerhet till person, egendom, frihet eller frid. Som tryckfrihetsbrott anses förolämpning som innebär att någon smädar någon annan genom kränkande tillmäle eller beskyllning eller genom annat skymfligt beteende mot honom eller henne. Som tryckfrihetsbrott anses förolämpning som innebär att någon riktar beskyllning, nedsättande uttalande eller förödmjukande beteende mot någon annan, om gärningen är ägnad att kränka den andres självkänsla eller värdighet.