bet · H501NU22 · 2018-06-12 00:00:00 — På när marknaden är mogen kommer stödet att fasas ut. Det finns även andra stöd och förenklingar som berör solelproduktion, såsom ROT-avdraget, mervärdesskattebefrielse för beskattningsbara personer med liten omsättning (omsättningsgräns för mervärdesskatt), befrielse och nedsättningar för egenproducerad och egenanvänd el från små anläggningar, undantag från nätavgift, elcertifikatssystemet och bidrag till lagring av egenproducerad el. har granskat det samlade stödet till solel. Granskningsrapporten och regeringens skrivelse med anledning av rapporten refereras längre fram i detta betänkande. redovisade en strategi för hur tillförseln av solel ska kunna öka och bidra till målet om förnybar elproduktion 2040 (ER 2016:16). Regeringen slår fast att en del av myndighetens förslag kommer att vidareutvecklas . har genom sitt regleringsbrev fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en lättanvänd informationsplattform för solel som gör det enklare för den som vill installera solceller. Plattformen ska utgöra ett nav för offentlig information som är relevant för aktörer vid solcellsutbyggnad. Regeringen har i propositionen Fler bygglovsbefriade åtgärder (prop. 2017/18:197) föreslagit vissa undantag från kravet på bygglov i . Ändringarna innebär bl.a. att det inte längre ska krävas bygglov för att på en byggnad inom ett detaljplanelagt område montera solcellspaneler och solfångare som följer byggnadens form. Regeringen meddelade även att den har för avsikt att ta initiativ till att utreda vilken effekt elektromagnetiska störningar från solcellsanläggningar har på verksamheter som är riksintressen för totalförsvaret. I propositionen refereras energiöverenskommelsen i vilken det sägs att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas och att formerna för detta bör utredas närmare. Vidare framgår det att regeringen därför har gett i uppdrag att utreda ett slopande av dessa avgifter. redovisade uppdraget , och frågan bereds nu i . Av propositionen framgår det att regeringen planerar att lämna en proposition om havsbaserad vindkraft till senare . Regeringen konstaterar att vattenkraften är central för förnybara elförsörjning. Stora delar av vattenkraftsproduktionen bidrar med balansering på alla tidshorisonter – från sekund- och minut- till årsreglering. Vidare framhålls det att vattenkraften är avgörande för att elsystemet ska kunna ställas om till förnybar elproduktion. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är därför grundläggande. För att möta behovet av mer reglerbar förnybar elproduktion bedöms vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga behöva öka jämfört med , och det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. Vattenkraftens centrala betydelse i energisystemet framgår även av energiöverenskommelsen i vilken följande slogs fast: – ska leva upp till och dess krav på vattenverksamheter. – ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. – Reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där våra vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. – Vattenkraftens utbyggnad ska främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd. Nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. – Nationalälvarna, och övriga i lagen angivna älvsträckor, ska även i fortsättningen skyddas från utbyggnad. – Vattenkraftsbranschen ska fullt ut finansiera de kostnader för t.ex. omprövning av verksamheter som gör att lever upp till och dess krav på vattenverksamheter. Arbetet ska utgå från den partsdiskuterade fondlösning som och Havs- och vattenmyndigheten har utarbetat. Regeringen har sedermera beslutat om propositionen Vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243), som bl.a. avser att genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen. Av propositionen följer bl.a. att alla vattenverksamheter med koppling till produktion av vattenkraftsel ska ha moderna miljövillkor. Det ska finna en nationell plan för de prövningar och omprövningar som behöver göras för att befintliga verksamheter för produktion av vattenkraftsel ska förses med moderna miljövillkor. Ett förslag till en nationell plan ska tas fram av Havs- och vattenmyndigheten, och i samverkan med andra berörda myndigheter, däribland . För en närmare redogörelse för innehållet i den nyssnämnda propositionen hänvisas till det referat som återfinns på s. 31–32 i den i detta ärende aktuella propositionen. Det kan för övrigt nämnas att proposition 2017/18:243 bereds av civilutskottet och att näringsutskottet har lämnat ett yttrande i ärendet till civilutskottet (yttr. 2017/18:NU6y). Yttrandet refereras längre fram i betänkandet. Allmänt om förnybar energi tog utskottet ställning till ett antal allmänt hållna motionsyrkanden om förnybar energiproduktion. I sitt ställningstagande anförde utskottet följande (bet. 2016/17:NU14): Utskottet konstaterar inledningsvis att sju av partier står bakom Miljömålsberedningens förslag om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Fem partier har dessutom träffat en överenskommelse om att målet 2040 är förnybar elproduktion. I fempartiöverenskommelsen slås det vidare fast att den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut och partierna bakom överenskommelsen är även överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Detta system ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Förslagen i överenskommelsen återfinns även i betänkande som är ute på remiss till . Utöver detta vill utskottet erinra om att regeringen har satt upp målsättningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att det inte finns anledning för att uttala sig i linje med förslaget i motion 2016/17:812 (C) om att den förnybara energin ska byggas ut även fortsättningsvis. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottet avstyrker även motion 2016/17:3167 (M) om att regeringen bör verka för långsiktiga regler som gör det möjligt att bygga ut produktionen av förnybara bränslen. Utskottet menar att regeringens högt satta ambitioner på området förnybar energiproduktion för att de efterfrågade förutsättningarna kommer att förverkligas även utan ett riksdagsuttalande om det. behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om solenergi (bet. 2016/17:NU14), varav några är aktuella även i detta ärende. Utskottet anförde då bl.a. följande: När det gäller de synpunkter på beskattningen av småskalig solelproduktion […] vill utskottet påminna om att det går att få en skattereduktion med per kWh för den el som mikroproducenter av förnybar el levererar ut på nätet. Vidare har kravet på momsredovisning tagits bort för dem med omsättning , vilket underlättar för småskaliga solelproducenter. Utöver detta har föreslagit att förenklingar och anpassningar av det befintliga regelverket och skattelagstiftningen ska utredas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom bl.a. småskalig försäljning av el till olika ändamål. förslag är ute på remiss. Innan regeringen har tagit ställning till kommissionens förslag på detta område och eventuella synpunkter från remissinstanserna anser utskottet inte att det finns skäl för att bifalla önskemålet om ett tillkännagivande om solenergi med den inriktning som föreslås i motionen. Motionen avstyrks i den aktuella delen. När det gäller förslaget om att inrätta ett nationellt planeringsmål för solel och solvärme, hänvisar utskottet till den pågående beredningen inom av det förslag till solelstrategi som har tagits fram av . Utskottet anser att utfallet av beredningsarbetet bör avvaktas innan tar några initiativ med anledning av förslaget i motionen. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. behandlade utskottet även ett antal motionsyrkanden om vindkraft (bet. 2016/17:NU14). Några av dessa var likalydande med de nu aktuella. I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: När det gäller förslaget […] om att upphäva det planeringsmål som finns för vindkraftsutbyggnaden i vill utskottet påminna om att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka produktionen av el från förnybara energikällor i . För vindkraften har även fastställt en planeringsram. Denna ram är dock inte ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Enligt utskottets uppfattning har detta syfte fortfarande relevans, och därför anser utskottet att bör avslå förslaget i motion 2016/17:1772 (SD) om att upphäva det motionärerna betecknar planeringsmålet för vindkraften. Vad gäller motion 2016/17:531 (M) om kostnader för vindkraftsutbyggnaden vill utskottet påminna om att liknande yrkanden har behandlats av utskottet () och utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden i frågan. Därutöver kan nämnas att forskningsprojekt om vindkraft med inriktning på frågor om ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv refereras i det betänkande om energiforskning som tog ställning till så sent som (bet. 2016/17:NU9). Några likalydande yrkanden med de nu aktuella motionsyrkandena om vattenkraft av samma motionärer avstyrktes av utskottet (bet. 2016/17:NU14). Några av dem har dessutom avstyrkts av utskottet . Vid det senaste tillfället hänvisade utskottet i första hand till regeringens avsikt att presentera en proposition om vattenverksamheter – inklusive vattenkraftsproduktion – senare och till att flera av de då aktuella frågorna sannolikt skulle komma att beröras i denna proposition. Vidare påminde utskottet om att man inom ramen för energiöverenskommelsen har enats om att man ska ha moderna miljökrav på vattenkraften, men att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Beträffande utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft hänvisade utskottet i första hand till att möjligheterna att ta till vara vattenkraftens teoretiska potential inte främst är av teknisk karaktär utan hänger samman med att många vattendrag är skyddade och med de regler som gäller för vattenverksamheter, däribland vattendomar som styr korttidsreglering, dämningsnivåer, maxflöden etc. Utskottet utgick från att frågor av detta slag skulle beröras i den proposition om vattenverksamheter som regeringen hade aviserat. Som har nämnts ovan yttrade sig utskottet så sent som till civilutskottet med anledning av beredningen av regeringens proposition om vattenmiljö och vattenkraft (prop. 2017/18:243). I yttrandet anför utskottet bl.a. följande (yttr. 2017/18:NU6y): Utskottet vill inledningsvis understryka att vattenkraften är en värdefull tillgång i både det svenska och det nordiska elsystemet. Vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, som enskilt produktionsslag men också som regler- och balanskraft. levererar vattenkraften flera av de viktiga systemtjänsterna i elsystemet såsom spännings- och frekvensreglering. Vattenkraften bidrar till ett konkurrenskraftigt energisystem med låga utsläpp och med trygga leveranser av elenergi. Den har också en särskilt viktig roll vid omställningen till ett helt förnybart energisystem genom att underlätta introduktionen av vind- och solkraft. För att möta behovet av en mer reglerbar förnybar elproduktion behöver vattenkraftens tillgängliga effekt och reglerförmåga öka jämfört med , och utskottet vill framhålla att det finns goda möjligheter att åstadkomma det i samband med uppgraderingar av befintliga vattenkraftverk. Av den energipolitiska överenskommelse som har träffats mellan , , , och framgår att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft. Det framgår vidare att prövningssystemet ska utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Överenskommelsen innebär också att reglerna för omprövning av vattenverksamheter som vattenkraftverk och dammar bör förenklas så långt det är möjligt med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar utveckling där vattenresurser inte kan betraktas som vilken resurs som helst. Enligt överenskommelsen ska också vattenkraftens utbyggnad främst ske genom effekthöjning i befintliga verk med moderna miljötillstånd, och nya anläggningar ska ha moderna miljötillstånd. För att bl.a. genomföra de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen har regeringen överlämnat propositionen Vattenmiljö och vattenkraft till . Utskottet välkomnar propositionen som enligt utskottet är en viktig del för att ska klara en kontrollerad övergång till ett helt förnybart elsystem med nya energipolitiska mål […] Mot denna bakgrund förordar utskottet att civilutskottet tillstyrker regeringens proposition och avstyrker motionerna. Stöd till installation av solceller Som framgår av propositionsreferatet finns det ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet, som infördes , riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solels-/solvärmehybridsystem. är stödnivån för alla. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigade kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Som har redovisats tidigare föreslog regeringen en ökning av stödet i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, utg. omr. 21 Energi). I vårändringsbudgeten gjorde regeringen bedömningen att ytterligare medel behöver tillföras anslaget, bl.a. för att ge länsstyrelserna möjlighet att ta hand om och besluta om ansökningar för solcellsstöd. Regeringen föreslog därför att anslaget 1:7 Energiteknik skulle ökas med (prop. 2017/18:99). I regleringsbrevet har fått i uppdrag att se över hur det statliga stödet till solceller kan förenklas. Myndigheten ska utreda hur ansökningsförfarandet och administrationen av investeringsstödet för solceller ska kunna förenklas såväl för dem som investerar i solceller som för dem som administrerar stödet. I uppdraget ingår även att utreda eventuella andra förändringar av stödet, såsom det maximala stödbeloppet. Uppdraget ska redovisas . granskning av det statliga stödet till solel har granskat det statliga stödet till solel (Det samlade stödet till solel, RiR 2017:29). övergripande slutsats är att underlagen till stor del saknar samhällsekonomiska analyser och att stödens kostnadseffektivitet i förhållande till målet om ökad förnybar el inte har belysts i tillräcklig omfattning. Mot denna bakgrund lämnar följande rekommendationer till regeringen: – Analysera det samlade stödet till solel utifrån ett övergripande perspektiv där solel jämförs med andra förnybara tekniker. – Tydliggör de mekanismer och andra värden som utgör grunden för teknikspecifika stöd till solel. Dessa bör analyseras och, så långt som det är möjligt, kvantifieras. De mest väsentliga delarna av en sådan analys bör rapporteras till . – Skapa bättre förutsättningar för långsiktiga och stabila spelregler för investeringar i solel genom att låta analysera och redovisa de långsiktiga statsfinansiella effekterna av det samlade stödet till solel. I en skrivelse till med anledning av granskning (skr. 2017/18:181) välkomnade regeringen synpunkter som den i stora delar ansåg vara relevanta. Vidare konstaterade regeringen bl.a. att det pågår flera utredningar som kommer att bidra med underlag till en mer omfattande samhällsekonomisk analys och att regeringen har för avsikt att utförligt redovisa motiv till och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Här hänvisade regeringen till de kontrollstationer som ska genomföras med start för att följa upp energiöverenskommelsen. Med anledning av regeringens skrivelse väcktes tre motioner (M, L, KD; SD respektive C). I utskottets betänkande med anledning av skrivelsen och följdmotionerna anfördes bl.a. följande (bet. 2017/18:NU18): Utskottet instämmer […] i vad regeringen anför i skrivelsen om att det behövs ett riktat stöd för att främja teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Solel är en sådan teknik. Utskottet kan också konstatera att investeringsstödet till solceller är ett specificerat budgetanslag och att de statsfinansiella effekterna därmed är kända. Utskottet noterar att det pågår flera utredningar som kommer att bidra med underlag för en mer omfattande samhällsekonomisk analys, t.ex. Utredningen om mindre aktörer i ett energilandskap i förändring (dir. 2017:77) och den interna utredningen inom om vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat. Utskottet noterar även att regeringen avser att utförligt redovisa motiv och effekter av det samlade stödet till solel. I det ingår att redovisa vilka långsiktiga statsfinansiella effekter de olika stöden innebär och vilka motiv som finns för teknikspecifika stöd. Utskottet kan avslutningsvis konstatera att en uppföljning av de energi-politiska målen förnybar elproduktion effektivare energianvändning 2030 kommer att genomföras i de kontroll-stationer som ska äga rum med start för att följa upp energiöverenskommelsen. Utredning av vissa frågor som rör skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat Mot bakgrund av att regeringen i olika sammanhang har redovisat avsikten att se över vissa frågor som rör regleringen av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el och elcertifikat tillsattes en utredning inom för att utreda följande frågor: – Förutsättningarna för och lämpligheten i att förenkla förfarandet för att få del av skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el för mikroproducenter, t.ex. genom att den lättnad som skattereduktionen innebär fås redan genom elräkningen. – Förutsättningarna för och lämpligheten av att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion (t.ex. i kooperativa former), komma i åtnjutande av skattereduktionen inom ramen för reglerna om skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el eller, om detta inte är möjligt, få motsvarande ekonomiska villkor på annat sätt. – Förutsättningarna för och lämpligheten av att nya mindre produktionsanläggningar inte ska ingå i elcertifikatssystemet och i stället endast få ersättning genom skattereduktionssystemet. I denna del av uppdraget ingår bl.a. att utreda vilka mindre anläggningar som inte bör ingå i elcertifikatssystemet, vilken ytterligare ersättning dessa anläggningar i så fall bör få inom ramen för skattereduktionssystemet och om vissa anläggningar under föreslagen gräns även fortsättningsvis ska kunna få elcertifikat. Utredaren ska i denna del säkerställa att ingen aktör missgynnas beroende på ägandeform vid en eventuell förändring. Utredningen var klar , och dess resultat bereds inom . Utredningen om mindre aktörer i energilandskapet Som har nämnts tidigare tillsatte regeringen en utredning med uppgift att bl.a. identifiera de eventuella hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid introduktion av småskalig förnybar elproduktion, inklusive energilager (dir. 2017:77). En delredovisning av hittillsvarande erfarenheter från relevanta styrmedel och hinder gjordes (Mindre aktörer i energilandskapet – genomgång av nuläget SOU 2018:15). Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Pågående förhandlingar om ett nytt förnybartdirektiv kom överens om ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. presenterade kommissionen sitt förslag till reviderat direktiv för förnybar energi (REDII) i syfte att genomföra det som hade kommit överens om . Kommissionen föreslog ett mål om förnybar energi till 2030 som är bindande på EU-nivå men inte på nationell nivå. antog rådet en allmän riktlinje om förslaget med oförändrad målnivå till 2030, dvs. bindande EU-mål om förnybar energi. antog sin rapport för revidering av förnybartdirektivet. föreslår ett högre mål om förnybar energi till 2030 i stället för . Som har redovisats tidigare pågår det trepartsförhandlingar mellan rådet, och kommissionen, och det bulgariska ordförandeskapet har som ambition att kunna avsluta förhandlingarna under sitt ordförandeskap, dvs. under det innevarande halvåret. Enligt Energimyndigheten producerades vindel , vilket var den högsta noteringen . ökade den installerade effekten med knappt 200 MW till 6 611 MW. Det finns ungefär 3 380 vindkraftverk i . redovisar att det , fattades rekordstora investeringsbeslut i vindkraft – omfattande totalt 2 079 MW (ca ), varav 1 417 MW bara . Det innebär en väsentligt snabbare utbyggnadstakt än tidigare, och Svensk Vindenergi bedömer att vindkraftsproduktionen kommer att öka med , från ca 2017 till drygt 2021. Energiöverenskommelsen, den höjda ambitionsnivån och förlängningen av elcertifikatssystemet anges vara huvudförklaringarna till den ökade utbyggnadstakten. Forskning om vindkraftens samhällsnytta m.m. Forsknings- och innovationsprogrammet Vind-EL omfattar totalt –2021. Tillsammans med kunskapsprogrammet Vindval samlar Vind-El-programmet Energimyndighetens forsknings- och innovationsinsatser inom vindkraftsområdet. Vindval ska bidra till omställningen mot ett hållbart och förnybart energisystem genom forskning om vindkraftens miljöeffekter. Programmet syftar till att ta fram kunskap och metoder som ger väl avvägda beslut om planering och etablering av vindkraft, och som även sätter vindkraftens miljöeffekter i ett bredare sammanhang. Programmet är inriktat på frågor om huruvida driften och utbyggnaden av vindkraft sker med hänsyn tagen till social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet. Vindvals fjärde etapp löper . presenterade en uppdaterad version av den vindkraftsstrategi som myndigheten antog 2016. bedömer att vindkraft är det produktionsslag som har störst potential för ny förnybar elproduktion i och att vindkraften därför kommer att vara viktig för att det ska vara möjligt att nå målet om ett helt förnybart elsystem till 2040. Den uppdaterade strategin ska vara vägledande när planerar och prioriterar insatser inom vindkraftsområdet. Under ett normalår producerar vattenkraften , vilket motsvarar av elproduktionen. Produktionen är starkt beroende av vattentillgången och har varierat mellan strax över ett torrt år till närmare ett våtår. Merparten av dagens vattenkraftskapacitet byggdes ut . Det finns inte en aktiv nyproduktionsmarknad för vattenkraft i , primärt som en följd av att många älvsträckor är skyddade och av bristande lönsamhet i nyinvesteringar. Vattenkraftens ägare har fokus på reinvesteringar, underhåll och vidmakthållande åtgärder i befintliga anläggningar. Utskottet konstaterar inledningsvis att sju av åtta partier stod bakom regeringens förslag om ett nytt klimatpolitiskt ramverk som antogs (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). Detta ramverk inkluderar bl.a. ett mål för den svenska klimatpolitiken med innebörden att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp.