bet · H601UbU3 · 2018-11-16 00:00:00 — Det är även viktigt att utveckla rymdområdet för andra behov kopplade till samhällets civila krisberedskap, t.ex. att kunna tillägna sig data från olika rymdsystem för att öka förmågan att förebygga och hantera naturkatastrofer och för att bättre kunna övervaka sjö- och havsområden. Sammantaget välkomnar försvarsutskottet därför den strategi för svensk rymdverksamhet som har tagits fram med konkreta mål och insatser, och försvarsutskottet ger stöd åt regeringens ståndpunkt att ska fortsätta att arbeta aktivt med frågan i internationella organ och prioritera medverkan i internationella samarbeten. förutsätter att regeringen med jämna mellanrum följer upp strategin också ur ett försvarspolitiskt hänseende. Eftersom försvarsutskottet anser att följdmotionerna inte i direkt mening berör frågor inom försvarsutskottets beredningsområde lämnas dessa okommenterade inom ramen för detta yttrande. Utskottet anser att det behövs en samlad nationell rymdstrategi bl.a. med hänsyn till det stora antal aktörer som är involverade i rymdverksamheten, de många olika aspekter som behöver beaktas och den vikt rymdverksamheten har för utveckling av olika delar av samhället, och välkomnar därför regeringens strategi för svensk rymdverksamhet. Utskottet ser positivt på de fyra övergripande områden som regeringen prioriterar och som presenteras i strategin. Rymdverksamhet binder samman världen och gör internationell samverkan nödvändig Rymdindustrin gör rymden tillgänglig Rymdforskning hjälper oss att förstå jorden Rymdverksamhet öppnar karriärvägar för både kvinnor och män. Det är också enligt utskottet värdefullt att strategin konkretiseras genom redovisningen av de insatser som bör göras under de strategiska målen för respektive område. När det gäller rymdforskning vill utskottet framhålla att svensk rymdforskning och forskning inom rymdfysik håller hög kvalitet i internationell jämförelse och citeras oftare än världsgenomsnittet inom de flesta områden som har anknytning till rymden. Dessutom deltar svenska lärosäten i flera av ESA:s program, och är framstående inom rymdfysik i internationell jämförelse. Utskottet anser att det är av stor vikt för att ska vara en stark rymdnation med rymdforskning av hög kvalitet att det finns starka och konkurrenskraftiga forskningsmiljöer i . Utskottet välkomnar därför de fyra långsiktiga strategiska mål som regeringen satt upp inom forskningsområdet: att svensk rymdforskning håller hög kvalitet i internationell jämförelse, att svenska rymdforskare kommer väl ut i internationell jämförelse, att är en stark partner som deltagare i internationella samarbeten för rymdens utforskning samt att rymdforskare har tillgång till ändamålsenlig infrastruktur för sin forskning. Utskottet vill vidare understryka betydelsen av att rymdverksamhet bedrivs utifrån ett helhetsperspektiv där nyttan för det svenska samhället står i fokus. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att den teknik och utveckling som kommer fram i rymdsektorn ofta är användbar inom andra områden såsom miljö, klimat, väderprognoser, infrastruktur och telekommunikation. När det gäller nyttan i andra samhällssektorer vill utbildningsutskottet också, i likhet med försvarsutskottet, lyfta fram samhällets civila krisberedskap, t.ex. att kunna tillägna sig data från olika rymdsystem för att öka förmågan att förebygga och hantera naturkatastrofer och för att kunna övervaka sjö- och havsområden. Det är i det sammanhanget viktigt att drar nytta av deltagandet i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram, vilket också är formulerat som ett av de strategiska målen. ställer sig även bakom målet att säkerställa svensk handlingsfrihet i och tillgång till rymden. Genom att bidra till ett långsiktigt hållbart nyttjande av rymden där rymdmiljön hålls säker och förutsägbar kan handlingsfrihet i och tillgång till rymden stärkas. anser i likhet med försvarsutskottet att det är av vikt att förhindra utplaceringen av vapen i rymden och motverka att den blir en arena för konflikter. Utskottet vill dessutom framhålla det strategiska målet att deltagande i EU:s rymdarbete och andra internationella samarbeten samt Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt. Målets angelägenhet ska ses mot bakgrund av att huvuddelen av den teknikutveckling som deltar i sker i EU:s rymdprogram, ESA:s program och i andra internationella samarbeten. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att utskottet granskade kommissionens meddelande om en rymdstrategi för (bet. 2016/17:UbU13, prot. 2016/17:77). Utskottet välkomnade kommissionens strategi. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen anför att den huvudsakligen ser positivt på och avser att verka för att den förverkligas. Det är också enligt utskottet värdefullt att det framgår av strategin att ett av de övergripande områden som strategin prioriterat är att rymdverksamhet öppnar karriärvägar för både kvinnor och män. För att säkra den framtida kompetensförsörjningen inom svensk rymdverksamhet är det enligt utskottet vitalt att öka antalet kvinnor som studerar naturvetenskap och teknik på såväl gymnasienivå som högskolenivå. Utskottet vill även lyfta fram att är en ledande rymdnation och ska fortsätta att vara det. Utskottet anser att utvecklingen av frågor kopplade till rymden kan innebära både möjligheter och utmaningar för , vilket också framgår av de strategiska mål och insatser som finns i strategin för svensk rymdverksamhet. I det sammanhanget vill utskottet i likhet med regeringen framhålla att en satsning på rymden ytterst är en satsning på jorden. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag till tillkännagivanden i frågor som anknyter till skrivelsen. Utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymdverksamhet Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till . Jämför reservation 1 (V). Av skrivelsen framgår bl.a. följande (s. 5). Regeringens avsikt med den strategi som presenteras i skrivelsen är att skapa en plattform för långsiktiga arbete med rymdverksamhet och möta framtida behov och möjligheter. Strategin anger vilka övergripande områden som regeringen prioriterar och målen för respektive område. Strategin kan följas av specifika uppdrag till berörda myndigheter och andra styrande åtgärder för att målen ska kunna nås. Strategin måste vara tillräckligt flexibel för att kunna anpassas till snabba omvärldsförändringar, och den kommer att uppdateras när behov uppstår. I kommittémotion 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att målen i strategin för svensk rymdverksamhet kontinuerligt ska utvärderas och att en återrapportering till ska göras i lämpligt sammanhang. I kommittémotion 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 1 begärs att målen i strategin för svensk rymdverksamhet kontinuerligt ska utvärderas och att de ska återrapporteras till . Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 2. Som framgått ovan vid behandlingen av skrivelsen har utskottet välkomnat regeringens strategi för svensk rymdverksamhet. När det gäller yrkanden om att följa upp strategin anser utskottet att det är viktigt att får insyn i hur det fortsatta arbetet med strategin utvecklas. Utskottet anser därför att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till . Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:4196 (M) yrkande 1 och tillstyrker delvis motionerna 2017/18:4190 (L) yrkande 2 och 2017/18:4195 (C) yrkande 1. Teknikneutralt språk i strategin Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att formulera om en av insatserna i strategin för svensk rymdverksamhet i en mer teknikneutral riktning. Jämför reservation 2 (M, C, KD, L). I kommittémotion 2017/18:4196 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls vikten av ett teknikneutralt språk i strategin för svensk rymdverksamhet för att inte låsa strategin exakt vid vilken teknik och vilka utvecklingsmöjligheter som ska stöttas. Motionärerna vill därför att en av insatserna under de långsiktiga strategiska målen kopplade till området En stark rymdindustri bidrar till svensk konkurrenskraft ska formuleras om och få ett tillägg enligt följande (tillägget här kursiverat): ”Det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av teknik och tjänster t.ex. vad gäller instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster.”. Motsvarande yrkande finns i kommittémotionerna 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 2 och 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 3. Av skrivelsen framgår bl.a. följande (s. 18–19). Inom det övergripande prioriterade området Rymdindustrin gör rymden tillgänglig finns bl.a. följande strategiska mål och insatser. En stark rymdindustri bidrar till svensk konkurrenskraft Strategiska mål bör vara att – statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet leder till stärkt konkurrenskraft för de deltagande företagen – deltagande i EU:s rymdarbete och andra internationella samarbeten samt Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt – synergier mellan statens stöd till teknikutveckling för rymdverksamhet och annat stöd till civil och militär verksamhet tillvaratas. Insatser som bör göras är att – det svenska deltagandet i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster – Rymdstyrelsen ska ha som utgångspunkt att den privata medfinansieringen bör uppgå till vid stöd till teknikutveckling – Rymdstyrelsens stöd ska riktas mot utveckling av produkter och tjänster inom områden som stärker det svenska deltagandet i EU, och andra internationella samarbeten och som har kommersiell potential på den internationella rymdmarknaden – Rymdstyrelsen ska samråda med relevanta innovations- och forskningsfinansiärer om möjligheten att samordna sina satsningar för att få synergier som stöder högteknologisk industri. Den första insatsen som redovisas ovan utvecklas av regeringen i skrivelsen enligt följande. En första insats bör vara att svenskt deltagande i större internationella rymdprojekt och i ESA:s program bl.a. ska baseras på näringslivets möjligheter att delta i utveckling och leverans av instrument, styrsystem, satelliter, delar till bärraketer och avancerade rymdtjänster. Rymdstyrelsen behöver göra kontinuerliga avvägningar mellan andelen som satsas på rymdforskning i nationella satsningar och andelen som satsas på teknikutveckling i internationell verksamhet, vilken huvudsakligen består av bidrag till ESA:s program. När det gäller yrkandet om ett mer teknikneutralt språk för att inte låsa strategin exakt vid vilken teknik och vilka utvecklingsmöjligheter som ska stöttas i en av de insatser som bör göras under tre utpekade långsiktiga strategiska mål för att främja svensk rymdindustri i strategin vill utskottet anföra följande. Utskottet utgår från att strategin kommer att uppdateras av regeringen när behov uppstår, vilket regeringen också anger i skrivelsen (s. 5). Något behov av att formulera den aktuella insatsen mer teknikneutralt finns därmed inte. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2017/18:4190 (L) yrkande 3, 2017/18:4195 (C) yrkande 2 och 2017/18:4196 (M) yrkande 2. Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Rymdstyrelsens finansiering och uppdrag. Jämför reservation 3 (C, L), 4 (V) och 5 (KD). I kommittémotion 2017/18:4195 av och i (båda C) yrkande 3 efterfrågas en översyn av konsekvenserna av en fluktuerande kronkurs för Rymdstyrelsens finansiering. Motionärerna framhåller att eftersom stora delar av Rymdstyrelsens anslag finansierar deltagande i ESA:s program och utbetalningarna till görs i euro bör en översyn göras för att säkerställa att Rymdstyrelsens finansiering inte påverkas av en svagare kronkurs. Motsvarande yrkande finns i kommittémotion 2017/18:4190 av m.fl. (L) yrkande 4. I kommittémotion 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att strategin för svensk rymdverksamhet också ska omfatta ett uppdrag åt Rymdstyrelsen och att samverka med för att sprida information om rymdverksamheten redan i förskolan för att rymdverksamheten ska bli mer jämställd. I kommittémotion 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs att regeringen ska vara mer tydlig när det gäller Rymdstyrelsens uppdrag och säkerställa Rymdstyrelsens uppdrag finansiellt. Av skrivelsen framgår bl.a. följande (s. 13–23). Ett strategiskt mål är att deltagande i EU:s rymdarbete och andra internationella samarbeten samt Rymdstyrelsens deltagande i ESA:s program är förutsägbart på lång sikt. Regeringen anger att det svenska bidraget till ESA:s frivilliga program ligger på en lägre nivå än tidigare, vilket har försvårat svenska företags deltagande i ESA:s program. I skrivelsen finns ett antal förslag om att Rymdstyrelsens uppdrag bör stärkas, bl.a. i anslutning till regeringens mål om kvaliteten på svensk rymdforskning. Regeringen pekar på att med en större helhetssyn på vilka rymdsatsningar som görs kan forskning på, i och från rymden bedömas på ett gemensamt sätt. Forskningsfinansiärerna ska samråda om stödet till svensk rymdforskning, miljö- och klimatforskning och innovationer baserade på rymdverksamhet. Sådant samråd kan åstadkomma ökade synergier mellan statens satsningar inom rymdområdet. Specifikt bör Rymdstyrelsen och samråda om möjligheten att gemensamt prioritera vilka forskningssatsningar som bör få finansiering, men samråd ska även ske mellan Rymdstyrelsen och andra forskningsfinansiärer. Rymdstyrelsen ska dessutom ingå i den samordningsgrupp i vilken för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , Verket för innovationssystem och ingår. Därigenom kan Rymdstyrelsen delta i de diskussioner om gemensamma satsningar på forskning och forskningsinfrastruktur som förs i gruppen. Rymdstyrelsen föreslås dessutom ha ett samordnande ansvar för att initiera en nationell operationell rymdlägesbild i samverkan mellan berörda myndigheter. I detta ingår även att överväga svenskt aktivt deltagande i de internationella forum där en gemensam rymdlägesbild diskuteras. beslutade vid behandlingen av budgetpropositionen i enlighet med regeringens förslag om en anslagsökning för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet på . Anslaget finansierar bl.a. utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Regeringen beräknade enligt budgetpropositionen en ökning av anslaget med ytterligare . Regeringen angav vidare att den verksamhet som finansieras via anslaget vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. Regeringen föreslog därför att regeringen skulle bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2034. beslutade vid behandlingen av budgetpropositionen i enlighet med regeringens förslag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125). Rymdstyrelsen har enligt sin instruktion (förordningen [2007:1115] med instruktion för Rymdstyrelsen) en lång rad uppgifter. främja svensk rymdrelaterad industri och forskning samt övrig användning av rymdtekniska tillämpningar främja och stödja rymdforskning på högsta internationella nivå samt innovativ och högteknologisk förmåga hos stora, medelstora och små företag inom den rymdrelaterade industrin stödja insatser som ökar efterfrågan på svensk kompetens och svenska tjänster och produkter med anknytning till rymdverksamhet och rymdforskning ta till vara de fördelar som geografiska läge innebär verka för att samhällets behov av rymdrelaterad kunskaps- och teknikutveckling tillgodoses (3 §). Rymdstyrelsen har dessutom bl.a. till uppgift att i samverkan med andra aktörer verka för ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik, särskilt bland unga (4 §). Myndigheten redovisar på sin webbplats och i sin årsredovisning aktiviteter och utbildningsmaterial som riktar sig till unga och till lärare. Rymdstyrelsen har en viktig roll i att främja utvecklingen av svensk rymdverksamhet och rymdforskning. Som framgått av redovisningen av innehållet i skrivelsen finns förslag om att Rymdstyrelsens uppdrag ska stärkas och utökas i flera hänseenden. När det gäller yrkandena om att ge ett uppdrag till Rymdstyrelsen och att samverka med för att sprida information om rymdverksamheten redan i förskolan och att tydliggöra Rymdstyrelsens uppdrag vill utskottet anföra följande. Rymdstyrelsen har som framgått ovan ett flertal uppgifter bl.a. att i samverkan med andra aktörer verka för ett ökat intresse för naturvetenskap och teknik, särskilt bland unga. Rymdstyrelsen redovisar på sin webbplats och i sin årsredovisning aktiviteter och utbildningsmaterial som riktar sig till unga och till lärare. Utskottet ser inget behov av att ytterligare utöka eller tydliggöra Rymdstyrelsens uppdrag eller övriga myndigheters uppdrag utöver det som kan bli aktuellt med anledning av skrivelsen. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:4193 (V) yrkande 4 och 2017/18:4194 (KD) yrkande 1. Utskottet ser inte heller något behov av att göra en översyn av Rymdstyrelsens finansiering. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:4190 (L) yrkande 4 och 2017/18:4195 (C) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om . Jämför reservation 6 (V) och 7 (KD). I kommittémotion 2017/18:4193 av m.fl. (V) yrkande 2 föreslås att det av strategin för svensk rymdverksamhet ska framgå att verksamheten vid rymdbasen ska bedrivas i enlighet med de klimatpolitiska målen. I yrkande 3 begärs att regeringen ska låta utreda hur svenska rymddata används av utomstående nationer och organisationer för att garantera att den verksamhet som bedrivs vid är för fredens bästa. I kommittémotion 2017/18:4194 av m.fl. (KD) yrkande 2 framhålls att när det gäller utvecklingen av bör vikten av nordiskt samarbete prioriteras eftersom exempelvis enligt motionärerna har en liknande verksamhet vid rymdbasen . I yrkande 3 begärs att beredningen av möjligheterna att bygga ut för att skaffa kapacitet att skjuta upp mindre satelliter ska prioriteras i strategin för en svensk rymdverksamhet. Av skrivelsen framgår bl.a. följande (s. 8, 11 och 20–23). Rymddata används i hela samhället Ett (av två) långsiktigt strategiskt mål bör vara att – data från rymdsystem i allmänhet och från EU:s satellitprogram i synnerhet är lättillgängliga för utveckling av teknik och tjänster, som säkerhet värnas och sekretess, säkerhetsskydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Agenda 2030 och de globala målen Strategiskt mål bör vara att – svensk rymdforskning och rymdindustri bidrar till det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Insatsen som bör göras är att – ska ta initiativ till och delta i internationell samverkan inom rymdverksamhet som stöder det globala miljö- och klimatövervakningsarbetet och genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen. Verksamheten vid bör fortsätta drivas och utvecklas I skrivelsen anges att ett strategiskt mål bör vara att – infrastruktur på ska dimensioneras för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Internationella samarbeten ska ske med hänsyn till utrikes-, säkerhets-, och försvarspolitiska intressen. Dessutom anges att insatsen som bör göras är att – verksamhet ska utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. (, SSC) har ett samhällsuppdrag från som omfattar uppskjutning av sondraketer och uppsändning av ballonger som möjliggör olika typer av forskning och teknikutveckling, samt till detta hörande tjänster. Denna infrastruktur, som har byggts upp vid European Space and Sounding Rocket Range () öster om , är en viktig nationell och strategisk resurs för och . är en unik civil rymdbas för uppskjutningar av raketer och ballonger. Där finns omfattande infrastruktur, landningsområde och en fungerande testbädd, dvs. en plats för test av prototyper, för ballonger och sondraketer i verklig miljö. Det strategiska målet bör vara att infrastrukturen på är dimensionerad för att förbli en viktig nationell och europeisk strategisk resurs för nationell och internationell forskning, utveckling, demonstration, testverksamhet och annan rymdrelaterad verksamhet. Den bör vara öppen för internationella samarbeten, givetvis med hänsyn till utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen. En uppgradering och modernisering av pågår . Denna ger möjlighet att även använda som en internationell testbädd för teknikutveckling inom ett brett spektrum av områden som driver teknikutvecklingen framåt. Exempel på sådana kan vara Marslandare och återanvändningsbara raketer. geografiska läge i är speciellt lämpligt för nedtagning av data från satelliter i polär bana, vilka kan följas under en stor del av sin passage över . Detta kan också bidra till arbetet med en rymdlägesbild. Detta har gett SSC möjlighet att inom sitt kommersiella uppdrag bygga ut till en av världens största mottagningsstationer för nedtagning av satellitdata och styrning av ett globalt geografiskt utspritt nätverk av satellitstationer. SSC driver ett av världens största nätverk för sådana data. Ett viktigt kommersiellt uppdrag är t.ex. att övervaka data från EU:s Galileosatelliter och styrning av dessa. Insatsen bör vara att SSC:s verksamhet ska utvecklas så att framtida möjligheter tillvaratas i linje med svenska intressen. Regeringen gav Rymdstyrelsen i uppdrag att samverkan med SSC undersöka om det är möjligt att från raketbasen i göra uppskjutningar av bärraketer med små satelliter till omloppsbana runt jorden med full kostnadstäckning givet att staten finansierar grundläggande infrastruktur utan krav på full kostnadstäckning (U2017/03743/F). Rymdstyrelsen överlämnade resultatet av undersökningen (dnr 315/16) till regeringen. Rymdstyrelsen och SSC anger i sin redovisning av ovanstående uppdrag att de gör bedömningen att förutsättningarna finns för att på affärsmässiga grunder sända upp satelliter från förutsatt att det finns beslut såväl om att investera i att etablera förmågan som om att uppdatera rymdlagen. Förutsättningarna innebär i korthet att det finns ett realistiskt scenario där SSC kan bedriva en kommersiell verksamhet utan förluster, att riskerna är hanterbara, att säkerheten är under kontroll och att SSC har realistiska planer på val av partner. Myndigheten anger dessutom att det förutom beslut om investering och översyn av rymdlagen är angeläget att samråder med berörda grannländer om den planerade verksamheten. I redovisningen omnämns den norska basen . En ny testanläggning vid Regeringen anger i ett pressmeddelande från att den och () satsar i en ny testanläggning vid rymdbasen i . Satsningen består av från staten och från SSC. Projektet ska starta omgående med målsättningen att den operativa testverksamheten kan påbörjas . Testanläggningen ska användas för utveckling av återanvändningsbar uppskjutningsteknik för små och stora raketer samt utveckling av mer miljövänliga motorer, flygtester och satellitteknik. Anläggningen ska även kunna användas för demonstration av exempelvis nya komponenter för rymdapplikationer. Projektet är villkorat med ett godkännande från om statlig finansiering.